# Az Európai Unió C 145/2011

| | ISSN 1725-518X
  doi:10.3000/1725518X.C_2011.145.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 145 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 54. évfolyam2011. május 14. |

ISSN 1725-518X

doi:10.3000/1725518X.C_2011.145.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 145

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

54. évfolyam2011. május 14.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Az Európai Unió Bírósága |
| 2011/C 145/01 | Az Európai Unió Bíróságá utolsó kiadványa az Európai Unió Hivatalos LapjábanHL C 139., 2011.5.7. | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Az Európai Unió Bírósága

2011/C 145/01

Az Európai Unió Bíróságá utolsó kiadványa az Európai Unió Hivatalos LapjábanHL C 139., 2011.5.7.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

1

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK |
| | Bíróság |
| 2011/C 145/02 | C-385/08. sz. ügy: A Bíróság (negyedik tanács) 2010. december 22-i ítélete — Európai Bizottság kontra Lengyel Köztársaság (Tagállami kötelezettségszegés — Új államok csatlakozása — A Plavix referenciaterméknek megfelelő generikus gyógyszerek forgalomba hozatalának az engedélyezése — Gyógyszerkészítmények forgalomba hozatalának engedélyezésére vonatkozó feltételes határozatok — A vívmányok megsértése) | 2 |
| 2011/C 145/03 | C-27/11. sz. ügy: Az Administrativen sad Sofia-grad (Bulgária)által 2011. január 17-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Anton Vinkov kontra Nachalnik Administrativno-nakazatelna deynost | 3 |
| 2011/C 145/04 | C-32/11. sz. ügy: A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága (Magyar Köztársaság) által 2011. január 21-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Allianz Hungária Biztosító Zrt., Generali-Providencia Biztosító Zrt., Gépjármű Márkakereskedők Országos Szövetsége, Magyar Peugeot Márkakereskedők Biztosítási Alkusz Kft., Paragon-Alkusz Zrt. (mint a Magyar Opelkereskedők Bróker Kft. jogutódja) kontra Gazdasági Versenyhivatal | 4 |
| 2011/C 145/05 | C-40/11. sz. ügy: A Verwaltungsgerichtshof Baden Württemberg (Németország) által 2011. január 28-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Yoshikazu Iilda kontra Stadt Ulm | 4 |
| 2011/C 145/06 | C-44/11. sz. ügy: A Bundesfinanzhof (Németország) által 2011. január 31-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelme — Finanzamt Frankfurt am Main V-Höchst kontra Deutsche Bank AG | 6 |
| 2011/C 145/07 | C-49/11. sz. ügy: Az Oberlandesgericht Wien (Ausztria) által 2011. február 3-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Content Services Ltd kontra Bundesarbeitskammer | 6 |
| 2011/C 145/08 | C-56/11. sz. ügy: Az Oberlandesgericht Düsseldorf (Németország) által 2011. február 8-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Raiffeisen-Waren-Zentrale Rhein-Main e.G. kontra Saatgut-Treuhandverwaltungs GmbH | 7 |
| 2011/C 145/09 | C-62/11. sz. ügy: A Hessisches Landessozialgericht (Németország) által 2011. február 10-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — A Regierungpräsidium Gießen által képviselt Land Hessen kontra Florence Feyerbacher | 7 |
| 2011/C 145/10 | C-68/11. sz. ügy: 2011. február 16-án benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Olasz Köztársaság | 8 |
| 2011/C 145/11 | C-69/11. sz. ügy: A Rechtbank van eerste aanleg te Brugge (Belgium) által 2011. február 16-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Connoisseur Belgium BVBA kontra Belgische Staat | 8 |
| 2011/C 145/12 | C-83/11. sz. ügy: Az Upper Tribunal (Immigration and Asylum Chamber) London (Egyesült Királyság (által 2011. február 22-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Secretary of State for the Home Department kontra, Muhammad Sazzadur Rahman, Fazly Rabby Islam, Mohibullah Rahman | 9 |
| 2011/C 145/13 | C-84/11. sz. ügy: A Korkein hallinto oikeus (Finnország) által 2011. február 24-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Marja-Liisa Susisalo, Olli Tuomaala, Merja Ritala | 9 |
| 2011/C 145/14 | C-85/11. sz. ügy: 2011. február 24-én benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Írország | 10 |
| 2011/C 145/15 | C-86/11. sz. ügy: 2011. február 24-én benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága | 11 |
| 2011/C 145/16 | C-98/11. P. sz. ügy: A Törvényszék (első tanács) T-336/08. sz., Chocoladefabriken Lindt & Sprüngli AG kontra Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) ügyben 2010. december 17-én hozott ítélete ellen a Chocoladefabriken Lindt & Sprüngli AG által 2011. március 1-jén benyújtott fellebbezés | 11 |
| 2011/C 145/17 | C-100/11. P. sz. ügy: A T-345/08. sz., Helena Rubinstein SNC, L'Oréal SA kontra Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM), Allergan, Inc. ügyben 2010. december 16-án hozott ítélet ellen Helena Rubinstein és a L'Oréal által 2011. március 2-án benyújtott fellebbezés | 12 |
| 2011/C 145/18 | C-103/11. P. sz. ügy: A Törvényszék (harmadik tanács) T-19/07. sz., Systran és Systran Luxembourg kontra Bizottság ügyben 2010. december 16-án hozott ítélete ellen az Európai Bizottság által 2011. március 2-án benyújtott fellebbezés | 13 |
| 2011/C 145/19 | C-108/11. sz. ügy: 2011. március 2-án benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Írország | 13 |
| 2011/C 145/20 | C-117/11. sz. ügy: Az Upper Tribunal (Tax and Chancery Chamber) (Egyesült Királyság) által 2011. március 4-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Purple Parking Ltd, Airparks Services Ltd kontra The Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs | 14 |
| 2011/C 145/21 | C-118/11. sz. ügy: Az Administrativen Sad Varna (Bulgária) által 2011. március 7-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — EON ASSET MANAGEMENT OOD kontra Direktor na Direktsia Obzhalvane i upravlenie na izpalnenieto | 15 |
| 2011/C 145/22 | C-119/11. sz. ügy: 2011. március 4-én benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Francia Köztársaság | 16 |
| 2011/C 145/23 | C-120/11. sz. ügy: Tribunale di Santa Maria Capua Vetere (Olaszország) által 2011. március 7-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Yeboah Kwadwo elleni büntetőeljárás | 17 |
| 2011/C 145/24 | C-123/11. sz. ügy: A Korkein hallinto oikeus (Finnország) által 2011. március 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — A Oy | 17 |
| 2011/C 145/25 | C-129/11. sz. ügy: Az Administrativen Sad Varna (Bulgária) által 2011. március 14-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — OOD Provadiinvest kontra Direktor na Direktsia Obzhalvane i upravlenie na izpalnenieto | 17 |
| | Törvényszék |
| 2011/C 145/26 | T-375/06. sz. ügy: A Törvényszék 2011. március 24-i ítélete — Viega kontra Bizottság (Verseny — Kartellek — A rézből és rézötvözetből készült szerelvények ágazata — Az EK 81. cikk megsértését megállapító határozat — A jogsértésben való részvétel — Indokolási kötelezettség — Bírságok — Releváns forgalom — Enyhítő körülmények) | 19 |
| 2011/C 145/27 | T-376/06. sz. ügy: A Törvényszék 2011. március 24-i ítélete — Legris Industries kontra Bizottság (Verseny — Kartellek — A rézből és rézötvözetből készült szerelvények ágazata — Az EK 81. cikk megsértését megállapító határozat — A jogsértő magatartás betudhatósága) | 19 |
| 2011/C 145/28 | T-377/06. sz. ügy: A Törvényszék 2011. március 24-i ítélete — Comap kontra Bizottság (Verseny — Kartellek — A rézből és rézötvözetből készült szerelvények ágazata — Az EK 81. cikk megsértését megállapító határozat — A jogsértésben való részvétel időtartama — Bírságok — A bírság kiindulási összegének megállapítása — Arányosság) | 19 |
| 2011/C 145/29 | T-378/06. sz. ügy: A Törvényszék 2011. március 24-i ítélete — IMI és társai kontra Bizottság (Verseny — Kartellek — A rézből és rézötvözetből készült szerelvények ágazata — Az EK 81. cikk megsértését megállapító határozat — Bírságok — Releváns forgalom — Engedékenységi közlemény — Bírságkiszabási iránymutatás — Egyenlő bánásmód) | 20 |
| 2011/C 145/30 | T-379/06. sz. ügy: A Törvényszék 2011. március 24-i ítélete — Kaimer és társai kontra Bizottság (Verseny — Kartellek — A rézből és rézötvözetből készült szerelvények ágazata — Az EK 81. cikk megsértését megállapító határozat — Védelemhez való jog — A jogsértésben való részvétel — A jogsértés időtartama — Bírságok — Enyhítő körülmények — Arányosság — Egyenlő bánásmód) | 20 |
| 2011/C 145/31 | T-381/06. sz. ügy: A Törvényszék 2011. március 24-i ítélete — FRA.BO kontra Bizottság (Verseny — Kartellek — A rézből és rézötvözetből készült szerelvények ágazata — Az EK 81. cikk megsértését megállapító határozat — Bírságok — Engedékenységi közlemény — Bírságkiszabási iránymutatás — Enyhítő körülmények — Bírság alóli mentesség — Jogos bizalom — Egyenlő bánásmód) | 21 |
| 2011/C 145/32 | T-382/06. sz. ügy: A Törvényszék 2011. március 24-i ítélete — Tomkins kontra Bizottság (Verseny — Kartellek — A rézből és rézötvözetből készült szerelvények ágazata — Az EK 81. cikk megsértését megállapító határozat — A jogsértő magatartás betudhatósága — A jogsértés időtartama) | 21 |
| 2011/C 145/33 | T-384/06. sz. ügy: A Törvényszék 2011. március 24-i ítélete — IBP és International Building Products France kontra Bizottság (Verseny — Kartellek — A rézből és rézötvözetből készült szerelvények ágazata — Az EK 81. cikk megsértését megállapító határozat — A jogsértésben való részvétel időtartama — Bírságok — Súlyosító körülmények) | 22 |
| 2011/C 145/34 | T-385/06. sz. ügy: A Törvényszék 2011. március 24-i ítélete — Aalberts Industries és társai kontra Bizottság (Verseny — Kartellek — A rézből és rézötvözetből készült szerelvények ágazata — Az EK 81. cikk megsértését megállapító határozat — Egységes és folyamatos jogsértés — A jogsértésben való részvétel) | 22 |
| 2011/C 145/35 | T-386/06. sz. ügy: A Törvényszék 2011. március 24-i ítélete — Pegler kontra Bizottság (Verseny — Kartellek — A rézből és rézötvözetből készült szerelvények ágazata — Az EK 81. cikk megsértését megállapító határozat — A jogsértő magatartás betudhatósága — Bírságok — Elrettentő hatás) | 23 |
| 2011/C 145/36 | T-214/07. sz. ügy: A Törvényszék 2011. március 31-i ítélete — Görögország kontra Bizottság (EMOGA — Garanciarészleg — A közösségi finanszírozásból kizárt kiadások — Szántóföldi növények — Egyedi intézkedések bizonyos mezőgazdasági termékek vonatkozásában az Égei-tenger kisebb szigetei javára) | 23 |
| 2011/C 145/37 | T-117/08. sz. ügy: A Törvényszék 2011. március 31-i ítélete — Olaszország kontra EGSZB (A nyelvhasználatra vonatkozó szabályok — Az EGSZB főtitkári állására vonatkozó álláshirdetés — Három hivatalos nyelven történő közzététel — Az álláshirdetésre vonatkozó információ — Valamennyi hivatalos nyelven történő közzététel — Megsemmisítés iránti kereset — Elfogadhatóság — EK 12. cikk és EK 290. cikk — Az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 12. cikke — 1. rendelet) | 23 |
| 2011/C 145/38 | T-443/08. és T-455/08. sz. ügy: A Törvényszék 2011. március 24-i ítélete — Freistaat Sachsen és társai kontra Bizottság (Állami támogatások — A lipcse-hallei repülőtér javára nyújtott támogatás — Az új déli pálya megépítéséhez kapcsolódó beruházások finanszírozása — A támogatást a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánító határozat — Megsemmisítés iránti kereset — Az eljáráshoz fűződő érdek hiánya — Elfogadhatatlanság — A vállalkozás fogalma — A gazdasági tevékenység fogalma — Repülőtéri infrastruktúra) | 24 |
| 2011/C 145/39 | T-33/09. sz. ügy: A Törvényszék 2011. március 29-i ítélete — Portugália kontra Bizottság (A Bíróság tagállami kötelezettségszegést megállapító ítélete végrehajtásának elmulasztása — Kényszerítő bírság — Megfizetés iránti felszólítás — A vitatott jogszabály hatályon kívül helyezése) | 24 |
| 2011/C 145/40 | T-54/09. sz. ügy: A Törvényszék 2011. március 24-i ítélete — XXXLutz Marken kontra OHIM — Natura Selection (Linea Natura Natur hat immer Stil) (Közösségi védjegy — Felszólalási eljárás — A Linea Natura Natur hat immer Stil ábrás közösségi védjegy bejelentése — natura selection korábbi közösségi ábrás védjegy — Viszonylagos kizáró ok — Összetéveszthetőség — Megjelölések hasonlósága — A 40/94/EK rendelet 8. cikke 1. bekezdésének b) pontja (jelenleg a 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja)) | 25 |
| 2011/C 145/41 | T-149/09. sz. ügy: A Törvényszék 2011. március 24-i ítélete — Dover kontra Parlament (Az európai parlamenti képviselők költségtérítéséről és juttatásairól szóló szabályzat — A juttatások felhasználásának ellenőrzése — Parlamenti asszisztenciára szolgáló költségtérítés — A kiadások igazolása — Jogalap nélkül kifizetett összegek behajtása) | 25 |
| 2011/C 145/42 | T-184/09. sz. ügy: A Törvényszék 2011. március 24-i ítélete — Görögország kontra Bizottság (EMOGA — Garanciarészleg — A közösségi finanszírozásból kizárt kiadások — A piac közös szervezése a cukorágazatban — Az 1663/95/EK rendelet 8. cikkének (1) bekezdése és a 885/2006/EK rendelet 11. cikkének (1) és (2) bekezdése — Az EMOGÁ-t fenyegető vagyoni kár felmérése — Az arányosság elve) | 26 |
| 2011/C 145/43 | T-419/09. sz. ügy: A Törvényszék 2011. március 24-i ítélete — Cybergun SA kontra OHIM — Umarex Sportwaffen (AK 47) (Közösségi védjegy — Törlési eljárás — AK 47 közösségi szóvédjegy — Feltétlen kizáró ok — Leíró jelleg — A 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja és 52. cikke (1) bekezdésének a) pontja) | 26 |
| 2011/C 145/44 | T-503/09. sz. ügy: A Törvényszék 2011. március 24-i ítélete — Cybergun kontra OHIM — Umarex Sportwaffen (AK 47) (Közösségi védjegy — Törlési eljárás — AK 47 közösségi szóvédjegy — Feltétlen kizáró ok — Leíró jelleg — A 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja és 52. cikke (1) bekezdésének a) pontja) | 26 |
| 2011/C 145/45 | T-14/10. sz. ügy: A Törvényszék 2011. március 24-i ítélete — CheckMobile kontra OHIM (carcheck) (Közösségi védjegy — A carcheck közösségi szóvédjegy bejelentése — Feltétlen kizáró ok — Leíró jelleg — A 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja) | 27 |
| 2011/C 145/46 | T-139/10., T-280/10.–T-285/10. és T-349/10.–T-352/10. sz. ügy: A Törvényszék 2011. március 21-i végzése — Milux kontra OHIM (REFLUXCONTROL és társai) (Közösségi védjegy — A felperest olyan ügyvéd képviseli, aki nem rendelkezik harmadik személy jogállásával — Elfogadhatatlanság) | 27 |
| 2011/C 145/47 | T-175/10. sz. ügy: A Törvényszék 2011. március 21-i végzése — Milux kontra OHIM (FERTILITYINVIVO) (Közösségi védjegy — A felperes harmadik személynek nem minősülő ügyvéd általi képviselete — Elfogadhatatlanság) | 28 |
| 2011/C 145/48 | T-100/11. sz. ügy: 2011. február 17-én benyújtott kereset — MSE Pharmazeutika kontra OHIM — Merck Sharp & Dohme (SINAMIT) | 28 |
| 2011/C 145/49 | T-112/11. sz. ügy: 2011. február 23-án benyújtott kereset — Schutzgemeinschaft Milch und Milcherzeugnisse kontra Bizottság | 29 |
| 2011/C 145/50 | T-113/11. sz. ügy: 2011. február 23-án benyújtott kereset — Schutzgemeinschaft Milch und Milcherzeugnisse kontra Bizottság | 30 |
| 2011/C 145/51 | T-125/11. sz. ügy: 2011. február 28-án benyújtott kereset — Centre national de la recherche scientifique kontra Bizottság | 31 |
| 2011/C 145/52 | T-149/11. sz. ügy: 2011. március 11-én benyújtott kereset — GS kontra Parlament és Tanács | 31 |
| 2011/C 145/53 | T-151/11. sz. ügy: 2011. március 11-én benyújtott kereset — Telefónica de España és Telefónica Móviles España kontra Bizottság | 32 |
| 2011/C 145/54 | T-159/11. sz. ügy: 2011. március 10-én benyújtott kereset — Marszałkowski kontra OHIM — Mar-Ko Fleischwaren (WALICHNOWY MARKO) | 33 |
| 2011/C 145/55 | T-166/11. sz. ügy: 2011. március 17-én benyújtott kereset — Häfele kontra OHIM (Infront) | 33 |
| 2011/C 145/56 | T-167/11. sz. ügy: 2011. március 15-én benyújtott kereset — Nemzeti Kutatóközpont kontra Bizottság | 34 |
| 2011/C 145/57 | T-170/11. sz. ügy: 2011. március 17-én benyújtott kereset — Rivella International kontra OHIM — Baskaya di Baskaya & C. (BASKAYA) | 34 |
| 2011/C 145/58 | T-171/11. sz. ügy: 2011. március 21-én benyújtott kereset — Hopf kontra OHIM (Clampflex) | 35 |
| 2011/C 145/59 | T-173/11. sz. ügy: 2011. március 22-én benyújtott kereset — Hesse kontra OHIM — Porsche (Carrera) | 35 |
| 2011/C 145/60 | T-177/11. sz. ügy: 2011. március 25-én benyújtott kereset — PASP és társai kontra Tanács | 36 |
| 2011/C 145/61 | T-178/11. sz. ügy: 2011. március 18-án benyújtott kereset — Voss of Norway kontra OHIM — Nordic Spirit (egy palack térbeli ábrázolása) | 36 |
| 2011/C 145/62 | T-183/11. sz. ügy: 2011. március 28-án benyújtott kereset — MIP Metro kontra OHIM — Jacinto (My Little Bear) | 37 |
| 2011/C 145/63 | T-186/11. sz. ügy: 2011. március 26-án benyújtott kereset — Schönberger kontra Parlament | 37 |
| 2011/C 145/64 | T-188/11. sz. ügy: 2011. április 1-jén benyújtott kereset — Chiboub kontra Tanács | 38 |

V   Hirdetmények

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

Bíróság

2011/C 145/02

C-385/08. sz. ügy: A Bíróság (negyedik tanács) 2010. december 22-i ítélete — Európai Bizottság kontra Lengyel Köztársaság (Tagállami kötelezettségszegés — Új államok csatlakozása — A Plavix referenciaterméknek megfelelő generikus gyógyszerek forgalomba hozatalának az engedélyezése — Gyógyszerkészítmények forgalomba hozatalának engedélyezésére vonatkozó feltételes határozatok — A vívmányok megsértése)

2

2011/C 145/03

C-27/11. sz. ügy: Az Administrativen sad Sofia-grad (Bulgária)által 2011. január 17-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Anton Vinkov kontra Nachalnik Administrativno-nakazatelna deynost

3

2011/C 145/04

C-32/11. sz. ügy: A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága (Magyar Köztársaság) által 2011. január 21-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Allianz Hungária Biztosító Zrt., Generali-Providencia Biztosító Zrt., Gépjármű Márkakereskedők Országos Szövetsége, Magyar Peugeot Márkakereskedők Biztosítási Alkusz Kft., Paragon-Alkusz Zrt. (mint a Magyar Opelkereskedők Bróker Kft. jogutódja) kontra Gazdasági Versenyhivatal

4

2011/C 145/05

C-40/11. sz. ügy: A Verwaltungsgerichtshof Baden Württemberg (Németország) által 2011. január 28-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Yoshikazu Iilda kontra Stadt Ulm

4

2011/C 145/06

C-44/11. sz. ügy: A Bundesfinanzhof (Németország) által 2011. január 31-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelme — Finanzamt Frankfurt am Main V-Höchst kontra Deutsche Bank AG

6

2011/C 145/07

C-49/11. sz. ügy: Az Oberlandesgericht Wien (Ausztria) által 2011. február 3-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Content Services Ltd kontra Bundesarbeitskammer

6

2011/C 145/08

C-56/11. sz. ügy: Az Oberlandesgericht Düsseldorf (Németország) által 2011. február 8-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Raiffeisen-Waren-Zentrale Rhein-Main e.G. kontra Saatgut-Treuhandverwaltungs GmbH

7

2011/C 145/09

C-62/11. sz. ügy: A Hessisches Landessozialgericht (Németország) által 2011. február 10-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — A Regierungpräsidium Gießen által képviselt Land Hessen kontra Florence Feyerbacher

7

2011/C 145/10

C-68/11. sz. ügy: 2011. február 16-án benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Olasz Köztársaság

8

2011/C 145/11

C-69/11. sz. ügy: A Rechtbank van eerste aanleg te Brugge (Belgium) által 2011. február 16-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Connoisseur Belgium BVBA kontra Belgische Staat

8

2011/C 145/12

C-83/11. sz. ügy: Az Upper Tribunal (Immigration and Asylum Chamber) London (Egyesült Királyság (által 2011. február 22-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Secretary of State for the Home Department kontra, Muhammad Sazzadur Rahman, Fazly Rabby Islam, Mohibullah Rahman

9

2011/C 145/13

C-84/11. sz. ügy: A Korkein hallinto oikeus (Finnország) által 2011. február 24-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Marja-Liisa Susisalo, Olli Tuomaala, Merja Ritala

9

2011/C 145/14

C-85/11. sz. ügy: 2011. február 24-én benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Írország

10

2011/C 145/15

C-86/11. sz. ügy: 2011. február 24-én benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága

11

2011/C 145/16

C-98/11. P. sz. ügy: A Törvényszék (első tanács) T-336/08. sz., Chocoladefabriken Lindt & Sprüngli AG kontra Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) ügyben 2010. december 17-én hozott ítélete ellen a Chocoladefabriken Lindt & Sprüngli AG által 2011. március 1-jén benyújtott fellebbezés

11

2011/C 145/17

C-100/11. P. sz. ügy: A T-345/08. sz., Helena Rubinstein SNC, L'Oréal SA kontra Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM), Allergan, Inc. ügyben 2010. december 16-án hozott ítélet ellen Helena Rubinstein és a L'Oréal által 2011. március 2-án benyújtott fellebbezés

12

2011/C 145/18

C-103/11. P. sz. ügy: A Törvényszék (harmadik tanács) T-19/07. sz., Systran és Systran Luxembourg kontra Bizottság ügyben 2010. december 16-án hozott ítélete ellen az Európai Bizottság által 2011. március 2-án benyújtott fellebbezés

13

2011/C 145/19

C-108/11. sz. ügy: 2011. március 2-án benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Írország

13

2011/C 145/20

C-117/11. sz. ügy: Az Upper Tribunal (Tax and Chancery Chamber) (Egyesült Királyság) által 2011. március 4-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Purple Parking Ltd, Airparks Services Ltd kontra The Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs

14

2011/C 145/21

C-118/11. sz. ügy: Az Administrativen Sad Varna (Bulgária) által 2011. március 7-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — EON ASSET MANAGEMENT OOD kontra Direktor na Direktsia Obzhalvane i upravlenie na izpalnenieto

15

2011/C 145/22

C-119/11. sz. ügy: 2011. március 4-én benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Francia Köztársaság

16

2011/C 145/23

C-120/11. sz. ügy: Tribunale di Santa Maria Capua Vetere (Olaszország) által 2011. március 7-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Yeboah Kwadwo elleni büntetőeljárás

17

2011/C 145/24

C-123/11. sz. ügy: A Korkein hallinto oikeus (Finnország) által 2011. március 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — A Oy

17

2011/C 145/25

C-129/11. sz. ügy: Az Administrativen Sad Varna (Bulgária) által 2011. március 14-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — OOD Provadiinvest kontra Direktor na Direktsia Obzhalvane i upravlenie na izpalnenieto

17

Törvényszék

2011/C 145/26

T-375/06. sz. ügy: A Törvényszék 2011. március 24-i ítélete — Viega kontra Bizottság (Verseny — Kartellek — A rézből és rézötvözetből készült szerelvények ágazata — Az EK 81. cikk megsértését megállapító határozat — A jogsértésben való részvétel — Indokolási kötelezettség — Bírságok — Releváns forgalom — Enyhítő körülmények)

19

2011/C 145/27

T-376/06. sz. ügy: A Törvényszék 2011. március 24-i ítélete — Legris Industries kontra Bizottság (Verseny — Kartellek — A rézből és rézötvözetből készült szerelvények ágazata — Az EK 81. cikk megsértését megállapító határozat — A jogsértő magatartás betudhatósága)

19

2011/C 145/28

T-377/06. sz. ügy: A Törvényszék 2011. március 24-i ítélete — Comap kontra Bizottság (Verseny — Kartellek — A rézből és rézötvözetből készült szerelvények ágazata — Az EK 81. cikk megsértését megállapító határozat — A jogsértésben való részvétel időtartama — Bírságok — A bírság kiindulási összegének megállapítása — Arányosság)

19

2011/C 145/29

T-378/06. sz. ügy: A Törvényszék 2011. március 24-i ítélete — IMI és társai kontra Bizottság (Verseny — Kartellek — A rézből és rézötvözetből készült szerelvények ágazata — Az EK 81. cikk megsértését megállapító határozat — Bírságok — Releváns forgalom — Engedékenységi közlemény — Bírságkiszabási iránymutatás — Egyenlő bánásmód)

20

2011/C 145/30

T-379/06. sz. ügy: A Törvényszék 2011. március 24-i ítélete — Kaimer és társai kontra Bizottság (Verseny — Kartellek — A rézből és rézötvözetből készült szerelvények ágazata — Az EK 81. cikk megsértését megállapító határozat — Védelemhez való jog — A jogsértésben való részvétel — A jogsértés időtartama — Bírságok — Enyhítő körülmények — Arányosság — Egyenlő bánásmód)

20

2011/C 145/31

T-381/06. sz. ügy: A Törvényszék 2011. március 24-i ítélete — FRA.BO kontra Bizottság (Verseny — Kartellek — A rézből és rézötvözetből készült szerelvények ágazata — Az EK 81. cikk megsértését megállapító határozat — Bírságok — Engedékenységi közlemény — Bírságkiszabási iránymutatás — Enyhítő körülmények — Bírság alóli mentesség — Jogos bizalom — Egyenlő bánásmód)

21

2011/C 145/32

T-382/06. sz. ügy: A Törvényszék 2011. március 24-i ítélete — Tomkins kontra Bizottság (Verseny — Kartellek — A rézből és rézötvözetből készült szerelvények ágazata — Az EK 81. cikk megsértését megállapító határozat — A jogsértő magatartás betudhatósága — A jogsértés időtartama)

21

2011/C 145/33

T-384/06. sz. ügy: A Törvényszék 2011. március 24-i ítélete — IBP és International Building Products France kontra Bizottság (Verseny — Kartellek — A rézből és rézötvözetből készült szerelvények ágazata — Az EK 81. cikk megsértését megállapító határozat — A jogsértésben való részvétel időtartama — Bírságok — Súlyosító körülmények)

22

2011/C 145/34

T-385/06. sz. ügy: A Törvényszék 2011. március 24-i ítélete — Aalberts Industries és társai kontra Bizottság (Verseny — Kartellek — A rézből és rézötvözetből készült szerelvények ágazata — Az EK 81. cikk megsértését megállapító határozat — Egységes és folyamatos jogsértés — A jogsértésben való részvétel)

22

2011/C 145/35

T-386/06. sz. ügy: A Törvényszék 2011. március 24-i ítélete — Pegler kontra Bizottság (Verseny — Kartellek — A rézből és rézötvözetből készült szerelvények ágazata — Az EK 81. cikk megsértését megállapító határozat — A jogsértő magatartás betudhatósága — Bírságok — Elrettentő hatás)

23

2011/C 145/36

T-214/07. sz. ügy: A Törvényszék 2011. március 31-i ítélete — Görögország kontra Bizottság (EMOGA — Garanciarészleg — A közösségi finanszírozásból kizárt kiadások — Szántóföldi növények — Egyedi intézkedések bizonyos mezőgazdasági termékek vonatkozásában az Égei-tenger kisebb szigetei javára)

23

2011/C 145/37

T-117/08. sz. ügy: A Törvényszék 2011. március 31-i ítélete — Olaszország kontra EGSZB (A nyelvhasználatra vonatkozó szabályok — Az EGSZB főtitkári állására vonatkozó álláshirdetés — Három hivatalos nyelven történő közzététel — Az álláshirdetésre vonatkozó információ — Valamennyi hivatalos nyelven történő közzététel — Megsemmisítés iránti kereset — Elfogadhatóság — EK 12. cikk és EK 290. cikk — Az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 12. cikke — 1. rendelet)

23

2011/C 145/38

T-443/08. és T-455/08. sz. ügy: A Törvényszék 2011. március 24-i ítélete — Freistaat Sachsen és társai kontra Bizottság (Állami támogatások — A lipcse-hallei repülőtér javára nyújtott támogatás — Az új déli pálya megépítéséhez kapcsolódó beruházások finanszírozása — A támogatást a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánító határozat — Megsemmisítés iránti kereset — Az eljáráshoz fűződő érdek hiánya — Elfogadhatatlanság — A vállalkozás fogalma — A gazdasági tevékenység fogalma — Repülőtéri infrastruktúra)

24

2011/C 145/39

T-33/09. sz. ügy: A Törvényszék 2011. március 29-i ítélete — Portugália kontra Bizottság (A Bíróság tagállami kötelezettségszegést megállapító ítélete végrehajtásának elmulasztása — Kényszerítő bírság — Megfizetés iránti felszólítás — A vitatott jogszabály hatályon kívül helyezése)

24

2011/C 145/40

T-54/09. sz. ügy: A Törvényszék 2011. március 24-i ítélete — XXXLutz Marken kontra OHIM — Natura Selection (Linea Natura Natur hat immer Stil) (Közösségi védjegy — Felszólalási eljárás — A Linea Natura Natur hat immer Stil ábrás közösségi védjegy bejelentése — natura selection korábbi közösségi ábrás védjegy — Viszonylagos kizáró ok — Összetéveszthetőség — Megjelölések hasonlósága — A 40/94/EK rendelet 8. cikke 1. bekezdésének b) pontja (jelenleg a 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja))

25

2011/C 145/41

T-149/09. sz. ügy: A Törvényszék 2011. március 24-i ítélete — Dover kontra Parlament (Az európai parlamenti képviselők költségtérítéséről és juttatásairól szóló szabályzat — A juttatások felhasználásának ellenőrzése — Parlamenti asszisztenciára szolgáló költségtérítés — A kiadások igazolása — Jogalap nélkül kifizetett összegek behajtása)

25

2011/C 145/42

T-184/09. sz. ügy: A Törvényszék 2011. március 24-i ítélete — Görögország kontra Bizottság (EMOGA — Garanciarészleg — A közösségi finanszírozásból kizárt kiadások — A piac közös szervezése a cukorágazatban — Az 1663/95/EK rendelet 8. cikkének (1) bekezdése és a 885/2006/EK rendelet 11. cikkének (1) és (2) bekezdése — Az EMOGÁ-t fenyegető vagyoni kár felmérése — Az arányosság elve)

26

2011/C 145/43

T-419/09. sz. ügy: A Törvényszék 2011. március 24-i ítélete — Cybergun SA kontra OHIM — Umarex Sportwaffen (AK 47) (Közösségi védjegy — Törlési eljárás — AK 47 közösségi szóvédjegy — Feltétlen kizáró ok — Leíró jelleg — A 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja és 52. cikke (1) bekezdésének a) pontja)

26

2011/C 145/44

T-503/09. sz. ügy: A Törvényszék 2011. március 24-i ítélete — Cybergun kontra OHIM — Umarex Sportwaffen (AK 47) (Közösségi védjegy — Törlési eljárás — AK 47 közösségi szóvédjegy — Feltétlen kizáró ok — Leíró jelleg — A 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja és 52. cikke (1) bekezdésének a) pontja)

26

2011/C 145/45

T-14/10. sz. ügy: A Törvényszék 2011. március 24-i ítélete — CheckMobile kontra OHIM (carcheck) (Közösségi védjegy — A carcheck közösségi szóvédjegy bejelentése — Feltétlen kizáró ok — Leíró jelleg — A 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja)

27

2011/C 145/46

T-139/10., T-280/10.–T-285/10. és T-349/10.–T-352/10. sz. ügy: A Törvényszék 2011. március 21-i végzése — Milux kontra OHIM (REFLUXCONTROL és társai) (Közösségi védjegy — A felperest olyan ügyvéd képviseli, aki nem rendelkezik harmadik személy jogállásával — Elfogadhatatlanság)

27

2011/C 145/47

T-175/10. sz. ügy: A Törvényszék 2011. március 21-i végzése — Milux kontra OHIM (FERTILITYINVIVO) (Közösségi védjegy — A felperes harmadik személynek nem minősülő ügyvéd általi képviselete — Elfogadhatatlanság)

28

2011/C 145/48

T-100/11. sz. ügy: 2011. február 17-én benyújtott kereset — MSE Pharmazeutika kontra OHIM — Merck Sharp & Dohme (SINAMIT)

28

2011/C 145/49

T-112/11. sz. ügy: 2011. február 23-án benyújtott kereset — Schutzgemeinschaft Milch und Milcherzeugnisse kontra Bizottság

29

2011/C 145/50

T-113/11. sz. ügy: 2011. február 23-án benyújtott kereset — Schutzgemeinschaft Milch und Milcherzeugnisse kontra Bizottság

30

2011/C 145/51

T-125/11. sz. ügy: 2011. február 28-án benyújtott kereset — Centre national de la recherche scientifique kontra Bizottság

31

2011/C 145/52

T-149/11. sz. ügy: 2011. március 11-én benyújtott kereset — GS kontra Parlament és Tanács

31

2011/C 145/53

T-151/11. sz. ügy: 2011. március 11-én benyújtott kereset — Telefónica de España és Telefónica Móviles España kontra Bizottság

32

2011/C 145/54

T-159/11. sz. ügy: 2011. március 10-én benyújtott kereset — Marszałkowski kontra OHIM — Mar-Ko Fleischwaren (WALICHNOWY MARKO)

33

2011/C 145/55

T-166/11. sz. ügy: 2011. március 17-én benyújtott kereset — Häfele kontra OHIM (Infront)

33

2011/C 145/56

T-167/11. sz. ügy: 2011. március 15-én benyújtott kereset — Nemzeti Kutatóközpont kontra Bizottság

34

2011/C 145/57

T-170/11. sz. ügy: 2011. március 17-én benyújtott kereset — Rivella International kontra OHIM — Baskaya di Baskaya & C. (BASKAYA)

34

2011/C 145/58

T-171/11. sz. ügy: 2011. március 21-én benyújtott kereset — Hopf kontra OHIM (Clampflex)

35

2011/C 145/59

T-173/11. sz. ügy: 2011. március 22-én benyújtott kereset — Hesse kontra OHIM — Porsche (Carrera)

35

2011/C 145/60

T-177/11. sz. ügy: 2011. március 25-én benyújtott kereset — PASP és társai kontra Tanács

36

2011/C 145/61

T-178/11. sz. ügy: 2011. március 18-án benyújtott kereset — Voss of Norway kontra OHIM — Nordic Spirit (egy palack térbeli ábrázolása)

36

2011/C 145/62

T-183/11. sz. ügy: 2011. március 28-án benyújtott kereset — MIP Metro kontra OHIM — Jacinto (My Little Bear)

37

2011/C 145/63

T-186/11. sz. ügy: 2011. március 26-án benyújtott kereset — Schönberger kontra Parlament

37

2011/C 145/64

T-188/11. sz. ügy: 2011. április 1-jén benyújtott kereset — Chiboub kontra Tanács

38

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Az Európai Unió Bírósága

| 14.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 145/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 145/1

---

2011/C 145/01

Az Európai Unió Bíróságá utolsó kiadványa az Európai Unió Hivatalos Lapjában

HL C 139., 2011.5.7.

Korábbi közzétételek

HL C 130., 2011.4.30.

HL C 120., 2011.4.16.

HL C 113., 2011.4.9.

HL C 103., 2011.4.2.

HL C 95., 2011.3.26.

HL C 89., 2011.3.19.

Ezek a következő helyeken hozzáférhetők:

EUR-Lex: http://eur-lex.europa.eu

---

V Hirdetmények

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

Bíróság

| 14.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 145/2 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 145/2

---

A Bíróság (negyedik tanács) 2010. december 22-i ítélete — Európai Bizottság kontra Lengyel Köztársaság

(C-385/08. sz. ügy) (1)

(Tagállami kötelezettségszegés - Új államok csatlakozása - A Plavix referenciaterméknek megfelelő generikus gyógyszerek forgalomba hozatalának az engedélyezése - Gyógyszerkészítmények forgalomba hozatalának engedélyezésére vonatkozó feltételes határozatok - A vívmányok megsértése)

2011/C 145/02

Az eljárás nyelve: lengyel

Felek

Felperes: Európai Bizottság (képviselők: M. Šimerdová és K. Herrmann meghatalmazottak)

Alperes: Lengyel Köztársaság (képviselők: M. Dowgielewicz és B. Majczyna meghatalmazottak)

Az alperest támogató beavatkozó: Litván Köztársaság (képviselők: D. Kriaučiūnas és R. Mackevičienė meghatalmazottak)

Tárgy

Tagállami kötelezettségszegés — Az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről szóló, 2001. november 6-i 2001/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 311., 67. o.; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 27. kötet, 69. o.) 6. cikke (1) bekezdésének (összefüggésben az emberi, illetve állatgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerek engedélyezésére és felügyeletére vonatkozó közösségi eljárások meghatározásáról és az Európai Gyógyszerértékelő Ügynökség létrehozásáról szóló, 1993. július 22-i 2309/93/EGK tanácsi rendelet (HL L 214., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 12. kötet, 151. o.) 13. cikkének (4) bekezdésével, valamint az emberi, illetve állatgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerek engedélyezésére és felügyeletére vonatkozó közösségi eljárások meghatározásáról és az Európai Gyógyszerügynökség létrehozásáról szóló, 2004. március 31-i 726/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 136., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 34. kötet, 229. o.) 89. és 90. cikkével) megsértése — A Plavix referenciaterméknek megfelelő generikus gyógyszerek forgalomba hozatalának az előbbit megillető tízéves védelmi időszak megsértésével való engedélyezése — Gyógyszerkészítmények forgalomba hozatalának engedélyezésére vonatkozó, Lengyelország Európai Unióhoz való csatlakozásának időpontja előtt hozott, azonban csak ezen időpont után hatályba lépett feltételes határozatok — A 2001/83/EK irányelv rendelkezéseinek meg nem felelő határozatok.

Rendelkező rész

| 1. | A Lengyel Köztársaság, mivel:






  — | hatályukban tartotta a Plavix referenciaterméknek megfelelő generikus gyógyszerek forgalomba hozatalának az engedélyezésére vonatkozó egészségügyi miniszteri határozatokat, és |
| --- | --- | --- |

1.

A Lengyel Köztársaság, mivel:

—

hatályukban tartotta a Plavix referenciaterméknek megfelelő generikus gyógyszerek forgalomba hozatalának az engedélyezésére vonatkozó egészségügyi miniszteri határozatokat, és

| — | 2004. május 1-je után olyan gyógyszereket hozott forgalomba és forgalmazott, amelyek forgalomba hozatalának az engedélyezése nem az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről szóló, 2001. november 6-i 2001/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 6. cikke (1) bekezdésének megfelelően történt, |
| --- | --- |

—

2004. május 1-je után olyan gyógyszereket hozott forgalomba és forgalmazott, amelyek forgalomba hozatalának az engedélyezése nem az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről szóló, 2001. november 6-i 2001/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 6. cikke (1) bekezdésének megfelelően történt,

a fenti első francia bekezdés vonatkozásában nem teljesítette a 2001/83 irányelv 6. cikke (1) bekezdésének, az emberi, illetve állatgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerek engedélyezésére és felügyeletére vonatkozó közösségi eljárások meghatározásáról és az Európai Gyógyszerértékelő Ügynökség létrehozásáról szóló, 1993. július 22-i 2309/93/EGK tanácsi rendelet 13. cikke (4) bekezdésének, valamint az emberi, illetve állatgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerek engedélyezésére és felügyeletére vonatkozó közösségi eljárások meghatározásáról és az Európai Gyógyszerügynökség létrehozásáról szóló, 2004. március 31-i 726/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 89. és 90. cikkének együttes rendelkezéseiből, a fenti második francia bekezdés vonatkozásában a 2001/83 irányelv 6. cikkének (1) bekezdéséből eredő kötelezettségeit.

| 2. | A Bíróság a Lengyel Köztársaságot kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2.

A Bíróság a Lengyel Köztársaságot kötelezi a költségek viselésére.

| 3. | A Litván Köztársaság maga viseli saját költségeit. |
| --- | --- |

3.

A Litván Köztársaság maga viseli saját költségeit.

---

(1)  HL C 313., 2008.12.6.

---

| 14.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 145/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 145/3

---

Az Administrativen sad Sofia-grad (Bulgária)által 2011. január 17-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Anton Vinkov kontra Nachalnik Administrativno-nakazatelna deynost

(C-27/11. sz. ügy)

2011/C 145/03

Az eljárás nyelve: bolgár

A kérdést előterjesztő bíróság

Administrativen sad Sofia-grad

Az alapeljárás felei

Felperes: Anton Vinkov

Alperes: Nachalnik Administrativno-nakazatelna deynost

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1. | Úgy kell-e értelmezni az alapeljárásban alkalmazandókhoz hasonló nemzeti jogi rendelkezéseket, amelyek a valamely közigazgatási hatóság által egy közlekedési baleset előidézésben megnyilvánuló szabálysértés miatt kiszabott pénzbüntetés vagy pénzbírság tárgyában hozott határozat jogkövetkezményeire vonatkoznak, hogy azok összeegyeztethetők a Szerződésekben megállapított rendelkezésekkel és az azok alapján a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség és/vagy adott esetben a közlekedés területén elfogadott uniós jogi intézkedésekkel? |
| --- | --- |

1.

Úgy kell-e értelmezni az alapeljárásban alkalmazandókhoz hasonló nemzeti jogi rendelkezéseket, amelyek a valamely közigazgatási hatóság által egy közlekedési baleset előidézésben megnyilvánuló szabálysértés miatt kiszabott pénzbüntetés vagy pénzbírság tárgyában hozott határozat jogkövetkezményeire vonatkoznak, hogy azok összeegyeztethetők a Szerződésekben megállapított rendelkezésekkel és az azok alapján a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség és/vagy adott esetben a közlekedés területén elfogadott uniós jogi intézkedésekkel?

| 2. | Az következik-e a Szerződések rendelkezéseiből és az azok alapján a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség területén az Európai Unió működéséről szóló szerződés 82. cikke (1) bekezdése második albekezdésének a) pontja szerinti büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködéssel összefüggésben, valamint a közlekedés területén az utóbbi szerződés 91. cikke (1) bekezdésének c) pontja szerint elfogadott uniós jogi intézkedésekből, hogy az uniós jog hatálya alá kell vonni azokat a közúti közlekedési szabálysértéseket, amelyek az emberi jogok és az alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményhez csatolt 7. jegyzőkönyv 2. cikke értelmében és azzal összefüggésben „kis jelentőségűnek” tekinthetők? |
| --- | --- |

2.

Az következik-e a Szerződések rendelkezéseiből és az azok alapján a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség területén az Európai Unió működéséről szóló szerződés 82. cikke (1) bekezdése második albekezdésének a) pontja szerinti büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködéssel összefüggésben, valamint a közlekedés területén az utóbbi szerződés 91. cikke (1) bekezdésének c) pontja szerint elfogadott uniós jogi intézkedésekből, hogy az uniós jog hatálya alá kell vonni azokat a közúti közlekedési szabálysértéseket, amelyek az emberi jogok és az alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményhez csatolt 7. jegyzőkönyv 2. cikke értelmében és azzal összefüggésben „kis jelentőségűnek” tekinthetők?

| 3. | A második kérdésre adandó igenlő válasz esetén a kérdést előterjesztő bíróság az alábbi kérdések megválaszolását kéri:






  3.1. | Az uniós jog értelmében vett kis jelentőségű szabálysértésnek minősül-e a közúti közlekedési szabálysértés az alapügy körülményei között, ha egyidejűleg az alábbi körülmények állnak fenn:






  a) | A cselekmény közlekedési baleset előidézése, amelynek révén vagyoni károk keletkeztek, azt vétkesen követték el, és az szabálysértésként büntetendő. |
| --- | --- | --- | --- |

3.

A második kérdésre adandó igenlő válasz esetén a kérdést előterjesztő bíróság az alábbi kérdések megválaszolását kéri:

3.1.

Az uniós jog értelmében vett kis jelentőségű szabálysértésnek minősül-e a közúti közlekedési szabálysértés az alapügy körülményei között, ha egyidejűleg az alábbi körülmények állnak fenn:

a)

A cselekmény közlekedési baleset előidézése, amelynek révén vagyoni károk keletkeztek, azt vétkesen követték el, és az szabálysértésként büntetendő.

| b) | Az előírt pénzbüntetés vagy pénzbírság összegénél fogva az annak kiszabásáról rendelkező határozat bírósági úton nem támadható meg, és az érintett személynek nincs lehetősége annak bizonyítására, hogy a neki felrótt cselekményt nem vétkesen követte el. |
| --- | --- |

b)

Az előírt pénzbüntetés vagy pénzbírság összegénél fogva az annak kiszabásáról rendelkező határozat bírósági úton nem támadható meg, és az érintett személynek nincs lehetősége annak bizonyítására, hogy a neki felrótt cselekményt nem vétkesen követte el.

| c) | A határozatban rögzített mennyiségű ellenőrző pontot a határozat jogerőre emelkedésének automatikus jogkövetkezményeként vonják le. |
| --- | --- |

c)

A határozatban rögzített mennyiségű ellenőrző pontot a határozat jogerőre emelkedésének automatikus jogkövetkezményeként vonják le.

| d) | A vezetői engedélyek terén kialakított rendszer keretében, amelyben a vezetői engedély kiállításakor bizonyos számú ellenőrző pontot osztanak ki a szabálysértések elkövetésének figyelemmel kísérése céljából, az ellenőrző pontok meg nem támadható szabálysértési határozatok alapján történő levonását is automatikus jogkövetkezményként veszik figyelembe. |
| --- | --- |

d)

A vezetői engedélyek terén kialakított rendszer keretében, amelyben a vezetői engedély kiállításakor bizonyos számú ellenőrző pontot osztanak ki a szabálysértések elkövetésének figyelemmel kísérése céljából, az ellenőrző pontok meg nem támadható szabálysértési határozatok alapján történő levonását is automatikus jogkövetkezményként veszik figyelembe.

| e) | Ha a vezetői engedélynek az engedély elvesztése — amely a kezdetben kapott összes ellenőrző pont levonásának automatikus jogkövetkezménye — miatti visszavonását mint kényszerintézkedést bírósági úton megtámadják, akkor nem kerül sor az ellenőrző pontok levonásáról rendelkező meg nem támadható szabálysértési határozatok jogszerűségének közvetett bírósági felülvizsgálatára. |
| --- | --- |

e)

Ha a vezetői engedélynek az engedély elvesztése — amely a kezdetben kapott összes ellenőrző pont levonásának automatikus jogkövetkezménye — miatti visszavonását mint kényszerintézkedést bírósági úton megtámadják, akkor nem kerül sor az ellenőrző pontok levonásáról rendelkező meg nem támadható szabálysértési határozatok jogszerűségének közvetett bírósági felülvizsgálatára.

| 3.2. | Lehetővé teszi-e az Európai Unió működéséről szóló szerződés 82. cikke, adott esetben ugyanezen szerződés 91. cikke (1) bekezdésének c) pontja és az említett rendelkezések alapján elfogadott intézkedések, valamint a kölcsönös elismerés elvének a pénzbüntetésekre való alkalmazásáról szóló, 2005. február 24-i 2005/214/IB tanácsi kerethatározat (1), hogy a bírósági határozatok és ítéletek kölcsönös elismerésének elvét, illetve a közlekedés biztonságát javító intézkedéseket az alapügy körülményei között ne alkalmazzák a pénzbüntetésnek vagy pénzbírságnak az uniós jog szerint „kis jelentőségűnek” minősíthető közúti közlekedési szabálysértés miatti kiszabásáról rendelkező határozatra, mert a tagállam úgy rendelkezett, hogy a büntetőügyekben is hatáskörrel rendelkező bíróság előtti megtámadhatóságnak és a nemzeti jognak a bűncselekmény elkövetésére vonatkozó vád esetén igénybe vehető jogorvoslatra vonatkozó közigazgatási jogi rendelkezései alkalmazhatóságának a követelményeit figyelmen kívül kell hagyni? |
| --- | --- |

3.2.

Lehetővé teszi-e az Európai Unió működéséről szóló szerződés 82. cikke, adott esetben ugyanezen szerződés 91. cikke (1) bekezdésének c) pontja és az említett rendelkezések alapján elfogadott intézkedések, valamint a kölcsönös elismerés elvének a pénzbüntetésekre való alkalmazásáról szóló, 2005. február 24-i 2005/214/IB tanácsi kerethatározat (1), hogy a bírósági határozatok és ítéletek kölcsönös elismerésének elvét, illetve a közlekedés biztonságát javító intézkedéseket az alapügy körülményei között ne alkalmazzák a pénzbüntetésnek vagy pénzbírságnak az uniós jog szerint „kis jelentőségűnek” minősíthető közúti közlekedési szabálysértés miatti kiszabásáról rendelkező határozatra, mert a tagállam úgy rendelkezett, hogy a büntetőügyekben is hatáskörrel rendelkező bíróság előtti megtámadhatóságnak és a nemzeti jognak a bűncselekmény elkövetésére vonatkozó vád esetén igénybe vehető jogorvoslatra vonatkozó közigazgatási jogi rendelkezései alkalmazhatóságának a követelményeit figyelmen kívül kell hagyni?

| 4. | A második kérdésre adandó nemleges válasz esetén a kérdést előterjesztő bíróság az alábbi kérdés megválaszolását kéri:
  Lehetővé teszi-e az Európai Unió működéséről szóló szerződés 82. cikke, adott esetben ugyanezen szerződés 91. cikke (1) bekezdésének c) pontja és az említett rendelkezések alapján elfogadott intézkedések, valamint a kölcsönös elismerés elvének a pénzbüntetésekre való alkalmazásáról szóló, 2005. február 24-i 2005/214/IB tanácsi kerethatározat, hogy a bírósági határozatok és ítéletek kölcsönös elismerésének elvét, illetve a közlekedés biztonságát javító uniós jogi intézkedéseket a tagállam mérlegelése alapján — mivel egy normatív aktusban úgy rendelkezett, hogy a büntetőügyekben is hatáskörrel rendelkező bíróság előtti megtámadhatóságnak és a nemzeti jognak a bűncselekmény elkövetésére vonatkozó vád esetén igénybe vehető jogorvoslatra vonatkozó közigazgatási jogi rendelkezései alkalmazhatóságának a követelményeit figyelmen kívül kell hagyni — ne alkalmazzák a pénzbüntetés vagy pénzbírság közúti közlekedési szabálysértés miatti kiszabásáról rendelkező határozatra, miközben a határozat tekintetében az alapügy körülményei között egyidejűleg a következők állapíthatók meg:






  a) | A cselekmény közlekedési baleset előidézése, amelynek révén vagyoni károk keletkeztek, azt vétkesen követték el, és az szabálysértésként büntetendő. |
| --- | --- | --- |

4.

A második kérdésre adandó nemleges válasz esetén a kérdést előterjesztő bíróság az alábbi kérdés megválaszolását kéri:

Lehetővé teszi-e az Európai Unió működéséről szóló szerződés 82. cikke, adott esetben ugyanezen szerződés 91. cikke (1) bekezdésének c) pontja és az említett rendelkezések alapján elfogadott intézkedések, valamint a kölcsönös elismerés elvének a pénzbüntetésekre való alkalmazásáról szóló, 2005. február 24-i 2005/214/IB tanácsi kerethatározat, hogy a bírósági határozatok és ítéletek kölcsönös elismerésének elvét, illetve a közlekedés biztonságát javító uniós jogi intézkedéseket a tagállam mérlegelése alapján — mivel egy normatív aktusban úgy rendelkezett, hogy a büntetőügyekben is hatáskörrel rendelkező bíróság előtti megtámadhatóságnak és a nemzeti jognak a bűncselekmény elkövetésére vonatkozó vád esetén igénybe vehető jogorvoslatra vonatkozó közigazgatási jogi rendelkezései alkalmazhatóságának a követelményeit figyelmen kívül kell hagyni — ne alkalmazzák a pénzbüntetés vagy pénzbírság közúti közlekedési szabálysértés miatti kiszabásáról rendelkező határozatra, miközben a határozat tekintetében az alapügy körülményei között egyidejűleg a következők állapíthatók meg:

a)

A cselekmény közlekedési baleset előidézése, amelynek révén vagyoni károk keletkeztek, azt vétkesen követték el, és az szabálysértésként büntetendő.

| b) | Az előírt pénzbüntetés vagy pénzbírság összegénél fogva az annak kiszabásáról rendelkező határozat bírósági úton nem támadható meg, és az érintett személynek nincs lehetősége annak bizonyítására, hogy a neki felrótt cselekményt nem vétkesen követte el. |
| --- | --- |

b)

Az előírt pénzbüntetés vagy pénzbírság összegénél fogva az annak kiszabásáról rendelkező határozat bírósági úton nem támadható meg, és az érintett személynek nincs lehetősége annak bizonyítására, hogy a neki felrótt cselekményt nem vétkesen követte el.

| c) | A határozatban rögzített mennyiségű ellenőrző pontot a határozat jogerőre emelkedésének automatikus jogkövetkezményeként vonják le. |
| --- | --- |

c)

A határozatban rögzített mennyiségű ellenőrző pontot a határozat jogerőre emelkedésének automatikus jogkövetkezményeként vonják le.

| d) | A vezetői engedélyek terén kialakított rendszer keretében, amelyben a vezetői engedély kiállításakor bizonyos számú ellenőrző pontot osztanak ki a szabálysértések elkövetésének figyelemmel kísérése céljából, az ellenőrző pontok meg nem támadható szabálysértési határozatok alapján történő levonását is automatikus jogkövetkezményként veszik figyelembe. |
| --- | --- |

d)

A vezetői engedélyek terén kialakított rendszer keretében, amelyben a vezetői engedély kiállításakor bizonyos számú ellenőrző pontot osztanak ki a szabálysértések elkövetésének figyelemmel kísérése céljából, az ellenőrző pontok meg nem támadható szabálysértési határozatok alapján történő levonását is automatikus jogkövetkezményként veszik figyelembe.

| e) | Ha a vezetői engedélynek az engedély elvesztése — amely a kezdetben kapott összes ellenőrző pont levonásának automatikus jogkövetkezménye — miatti visszavonását mint kényszerintézkedést bírósági úton megtámadják, akkor nem kerül sor az ellenőrző pontok levonásáról rendelkező meg nem támadható szabálysértési határozatok jogszerűségének közvetett bírósági felülvizsgálatára. |
| --- | --- |

e)

Ha a vezetői engedélynek az engedély elvesztése — amely a kezdetben kapott összes ellenőrző pont levonásának automatikus jogkövetkezménye — miatti visszavonását mint kényszerintézkedést bírósági úton megtámadják, akkor nem kerül sor az ellenőrző pontok levonásáról rendelkező meg nem támadható szabálysértési határozatok jogszerűségének közvetett bírósági felülvizsgálatára.

---

(1)  HL L 76., 16. o.

---

| 14.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 145/4 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 145/4

---

A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága (Magyar Köztársaság) által 2011. január 21-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Allianz Hungária Biztosító Zrt., Generali-Providencia Biztosító Zrt., Gépjármű Márkakereskedők Országos Szövetsége, Magyar Peugeot Márkakereskedők Biztosítási Alkusz Kft., Paragon-Alkusz Zrt. (mint a Magyar Opelkereskedők Bróker Kft. jogutódja) kontra Gazdasági Versenyhivatal

(C-32/11. sz. ügy)

2011/C 145/04

Az eljárás nyelve: magyar

A kérdést előterjesztő bíróság

Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága

Az alapeljárás felei

Felperesek: Allianz Hungária Biztosító Zrt., Generali-Providencia Biztosító Zrt., Gépjármű Márkakereskedők Országos Szövetsége, Magyar Peugeot Márkakereskedők Biztosítási Alkusz Kft., Paragon-Alkusz Zrt. (mint a Magyar Opelkereskedők Bróker Kft. jogutódja)

Alperes: Gazdasági Versenyhivatal

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

Minősíthetők-e az EUMSZ 101. cikk 1. bekezdésébe ütköző — a belső piaci versenyt kizáró, korlátozó vagy torzító célú — megállapodásnak egy biztosító társaság és egyes autójavítók, illetve a biztosító társaság és az autójavítók egyesülete közötti olyan kétoldalú megállapodások, amelyek alapján a biztosító társaság által biztosított járművek javítása után a biztosító társaság által a javítónak fizetett javítási óradíj — többek között — a javító, mint az adott biztosító társaság biztosítás-közvetítője által, a biztosító társaság javára közvetített biztosítások számától és arányától is függ?

---

| 14.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 145/4 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 145/4

---

A Verwaltungsgerichtshof Baden Württemberg (Németország) által 2011. január 28-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Yoshikazu Iilda kontra Stadt Ulm

(C-40/11. sz. ügy)

2011/C 145/05

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Verwaltungsgerichtshof Baden Württemberg

Az alapeljárás felei

Felperes: Yoshikazu Iilda

Alperes: Stadt Ulm

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

A.   Az uniós polgárokról szóló 2004/38/EK irányelv
   (1)
  2., 3. és 7. cikkéről:

| 1. | Különösen a Charta 7. és 24. cikkének, valamint az EJEE 8. cikkének fényében a 2004/38/EK irányelv 2. cikke 2. pontja d) alpontjának kiterjesztő értelmezése mellett „családtagnak” tekintendő-e a szabad mozgás jogával rendelkező, uniós polgár gyermeknek a harmadik ország állampolgárságával rendelkező, őt nem eltartó, felügyeleti jogot gyakorló szülője is? |
| --- | --- |

1.

Különösen a Charta 7. és 24. cikkének, valamint az EJEE 8. cikkének fényében a 2004/38/EK irányelv 2. cikke 2. pontja d) alpontjának kiterjesztő értelmezése mellett „családtagnak” tekintendő-e a szabad mozgás jogával rendelkező, uniós polgár gyermeknek a harmadik ország állampolgárságával rendelkező, őt nem eltartó, felügyeleti jogot gyakorló szülője is?

| 2. | Ha igen: különösen a Charta 7. és 24. cikkének, valamint az EJEE 8. cikkének fényében a 2004/38/EK irányelv 3. cikke (1) bekezdésének kiterjesztő értelmezése mellett „kísérés” vagy „csatlakozás” hiányában is alkalmazandó-e ezen irányelv e szülőre a távozott uniós polgár gyermek származási tagállamával szemben? |
| --- | --- |

2.

Ha igen: különösen a Charta 7. és 24. cikkének, valamint az EJEE 8. cikkének fényében a 2004/38/EK irányelv 3. cikke (1) bekezdésének kiterjesztő értelmezése mellett „kísérés” vagy „csatlakozás” hiányában is alkalmazandó-e ezen irányelv e szülőre a távozott uniós polgár gyermek származási tagállamával szemben?

| 3. | Ha igen: különösen a Charta 7. és 24. cikkének, valamint az EJEE 8. cikkének fényében jogosulttá válik-e e szülő ennek folytán a három hónapot meghaladó tartózkodásra az uniós polgár gyermek származási tagállamában a 2004/38/EK irányelv 7. cikke (2) bekezdésének kiterjesztő értelmezése mellett, legalábbis addig, amíg a szülői felügyeleti jog fennáll, és azt ténylegesen gyakorolják? |
| --- | --- |

3.

Ha igen: különösen a Charta 7. és 24. cikkének, valamint az EJEE 8. cikkének fényében jogosulttá válik-e e szülő ennek folytán a három hónapot meghaladó tartózkodásra az uniós polgár gyermek származási tagállamában a 2004/38/EK irányelv 7. cikke (2) bekezdésének kiterjesztő értelmezése mellett, legalábbis addig, amíg a szülői felügyeleti jog fennáll, és azt ténylegesen gyakorolják?

B.   Az Alapjogi Chartával összefüggésben értelmezett EUSZ 6. cikk (1) bekezdéséről:

| 1.a) | Már akkor is alkalmazandó-e a Charta, annak 51. cikke (1) bekezdése első mondatának második fordulata alapján, ha a jogvita tárgya valamely irányelvek átültetését is — de nem csak ezt — szolgáló nemzeti törvénytől (vagy annak valamely részétől) függ? |
| --- | --- |

1.a)

Már akkor is alkalmazandó-e a Charta, annak 51. cikke (1) bekezdése első mondatának második fordulata alapján, ha a jogvita tárgya valamely irányelvek átültetését is — de nem csak ezt — szolgáló nemzeti törvénytől (vagy annak valamely részétől) függ?

| 1.b) | Ha nem: már arra tekintettel is alkalmazandó-e a Charta, annak 51. cikke (1) bekezdése első mondatának második fordulata alapján, hogy a felperest alkalmasint uniós jogi tartózkodási jog illeti meg, és ennek folytán a FreizügG/EU (az uniós polgárok szabad mozgásáról szóló német törvény) 5. §-a (2) bekezdésének első mondata alapján „Tartózkodási kártya uniós polgár családtagjai számára” elnevezésű dokumentumot igényelhetne, amelynek jogalapja az uniós polgárokról szóló 2004/38/EK irányelv 10. cikke (1) bekezdésének első mondata? |
| --- | --- |

1.b)

Ha nem: már arra tekintettel is alkalmazandó-e a Charta, annak 51. cikke (1) bekezdése első mondatának második fordulata alapján, hogy a felperest alkalmasint uniós jogi tartózkodási jog illeti meg, és ennek folytán a FreizügG/EU (az uniós polgárok szabad mozgásáról szóló német törvény) 5. §-a (2) bekezdésének első mondata alapján „Tartózkodási kártya uniós polgár családtagjai számára” elnevezésű dokumentumot igényelhetne, amelynek jogalapja az uniós polgárokról szóló 2004/38/EK irányelv 10. cikke (1) bekezdésének első mondata?

| 1.c) | Ha nem: alkalmazandó-e a Charta, annak 51. cikke (1) bekezdése első mondatának második fordulata alapján az ERT-ügyben kialakított ítélkezési gyakorlathoz (a Bíróság C-260/89. sz. ügyben 1991. június 18-án hozott ítéletének 41–45. pontja) hűen, ha a tagállam korlátozza egy olyan kiskorú uniós polgár harmadik ország állampolgárságával rendelkező, szülői felügyeleti jogot gyakorló apjának tartózkodási jogát, aki az anyjával annak foglalkozása miatt túlnyomórészt valamely másik uniós tagállamban tartózkodik? |
| --- | --- |

1.c)

Ha nem: alkalmazandó-e a Charta, annak 51. cikke (1) bekezdése első mondatának második fordulata alapján az ERT-ügyben kialakított ítélkezési gyakorlathoz (a Bíróság C-260/89. sz. ügyben 1991. június 18-án hozott ítéletének 41–45. pontja) hűen, ha a tagállam korlátozza egy olyan kiskorú uniós polgár harmadik ország állampolgárságával rendelkező, szülői felügyeleti jogot gyakorló apjának tartózkodási jogát, aki az anyjával annak foglalkozása miatt túlnyomórészt valamely másik uniós tagállamban tartózkodik?

| 2.a) | Ha a Charta alkalmazandó: levezethető-e közvetlenül a Charta 24. cikkének (3) bekezdéséből a harmadik ország állampolgárságával rendelkező apa európai jogi tartózkodási joga, legalábbis addig, amíg az uniós polgárnak minősülő gyermeke feletti szülői felügyeleti joga fennáll, és azt ténylegesen gyakorolja, még ha a gyermek túlnyomórészt valamely másik uniós tagállamban tartózkodik is? |
| --- | --- |

2.a)

Ha a Charta alkalmazandó: levezethető-e közvetlenül a Charta 24. cikkének (3) bekezdéséből a harmadik ország állampolgárságával rendelkező apa európai jogi tartózkodási joga, legalábbis addig, amíg az uniós polgárnak minősülő gyermeke feletti szülői felügyeleti joga fennáll, és azt ténylegesen gyakorolja, még ha a gyermek túlnyomórészt valamely másik uniós tagállamban tartózkodik is?

| 2.b) | Ha nem: levezethető-e az uniós polgár gyermeknek a Charta — adott esetben 24. cikkének (3) bekezdésével összefüggésben értelmezett — 45. cikkének (1) bekezdése szerinti szabad mozgáshoz való jogából a harmadik ország állampolgárságával rendelkező apa európai jogi tartózkodási joga, legalábbis addig, amíg az uniós polgárnak minősülő gyermeke feletti szülői felügyeleti joga fennáll, és azt ténylegesen gyakorolja, hogy ezáltal ne kerüljön sor különösen az uniós polgár gyermek szabad mozgáshoz való jogának mindenfajta hatékony érvényesüléstől történő megfosztására? |
| --- | --- |

2.b)

Ha nem: levezethető-e az uniós polgár gyermeknek a Charta — adott esetben 24. cikkének (3) bekezdésével összefüggésben értelmezett — 45. cikkének (1) bekezdése szerinti szabad mozgáshoz való jogából a harmadik ország állampolgárságával rendelkező apa európai jogi tartózkodási joga, legalábbis addig, amíg az uniós polgárnak minősülő gyermeke feletti szülői felügyeleti joga fennáll, és azt ténylegesen gyakorolja, hogy ezáltal ne kerüljön sor különösen az uniós polgár gyermek szabad mozgáshoz való jogának mindenfajta hatékony érvényesüléstől történő megfosztására?

C.   Az uniós jogrend általános elveivel összefüggésben értelmezett EUSZ 6. cikk (3) bekezdéséről:

| 1. | Teljes körűen alkalmazhatók-e a Bíróság ítélkezési gyakorlatában a stuttgarti Stauder-ügyben történt döntéshozatal (a 29/69. sz. ügyben hozott ítélet 7. pontja) óta a például a Mangold-ügyben történt döntéshozatalig (a C-144/04. sz. ügyben hozott ítélet 75. pontja) kimunkált „íratlan” uniós alapvető jogok akkor is, ha az Alapjogi Charta a konkrét ügyben nem alkalmazható, más szóval, az EUSZ 6. cikk (3) bekezdése értelmében az uniós jogrend általános elveiként továbbélő (eredeti 4. o.) alapvető jogok önállóan és függetlenül léteznek-e az EUSZ 6. cikk (1) bekezdése szerinti Alapjogi Chartában rögzített új alapvető jogok mellett? |
| --- | --- |

1.

Teljes körűen alkalmazhatók-e a Bíróság ítélkezési gyakorlatában a stuttgarti Stauder-ügyben történt döntéshozatal (a 29/69. sz. ügyben hozott ítélet 7. pontja) óta a például a Mangold-ügyben történt döntéshozatalig (a C-144/04. sz. ügyben hozott ítélet 75. pontja) kimunkált „íratlan” uniós alapvető jogok akkor is, ha az Alapjogi Charta a konkrét ügyben nem alkalmazható, más szóval, az EUSZ 6. cikk (3) bekezdése értelmében az uniós jogrend általános elveiként továbbélő (eredeti 4. o.) alapvető jogok önállóan és függetlenül léteznek-e az EUSZ 6. cikk (1) bekezdése szerinti Alapjogi Chartában rögzített új alapvető jogok mellett?

| 2. | Ha igen: a szülői felügyeleti jog hatékony gyakorlását lehetővé teendő levezethető-e az uniós jogrend általános elveiből különösen az EJEE 8. cikke szerinti családi élet tiszteletben tartásához való jog fényében egy olyan kiskorú uniós polgár harmadik ország állampolgárságával rendelkező apjának európai jogi tartózkodási joga, aki az anyjával annak foglalkozása miatt túlnyomórészt valamely másik uniós tagállamban tartózkodik? |
| --- | --- |

2.

Ha igen: a szülői felügyeleti jog hatékony gyakorlását lehetővé teendő levezethető-e az uniós jogrend általános elveiből különösen az EJEE 8. cikke szerinti családi élet tiszteletben tartásához való jog fényében egy olyan kiskorú uniós polgár harmadik ország állampolgárságával rendelkező apjának európai jogi tartózkodási joga, aki az anyjával annak foglalkozása miatt túlnyomórészt valamely másik uniós tagállamban tartózkodik?

D.   Az EJEE 8. cikkével összefüggésben értelmezett EUMSZ 21. cikk (1) bekezdéséről:

Ha az EUSZ 6. cikk (1) vagy (3) bekezdése nem alapozza meg a felperes európai jogi tartózkodási jogát: a szülői felügyeleti jog hatékony gyakorlását lehetővé teendő levezethető-e a Zhu és Chen ügyben kialakított ítélkezési gyakorlathoz (a Bíróság C-200/02. sz. ügyben 2004. október 19-én hozott ítéletének 45–47. pontja) hűen az EUMSZ 21. cikk (1) bekezdése alapján — adott esetben az EJEE 8. cikkének fényében a harmadik ország állampolgárságával rendelkező apát az uniós polgár gyermek származási tagállamában megillető európai jogi tartózkodási jog egy olyan kiskorú uniós polgár szabad mozgáshoz való jogából, aki az anyjával annak foglalkozása miatt túlnyomórészt valamely másik uniós tagállamban tartózkodik?

E.   Az uniós polgárokról szóló 2004/38/EK irányelv 10. cikkéről:

Az európai jogi tartózkodási jog fennállásának megállapítása esetén: a 2004/38/EK irányelv 10. cikke (1) bekezdésének első mondata alapján alkalmasint jogosult-e a felperes helyzetében lévő, valamely harmadik ország állampolgárságával rendelkező szülő a „Tartózkodási kártya uniós polgár családtagjai számára” elnevezésű dokumentum kiállítására?

---

(1)  Az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról, valamint az 1612/68/EGK rendelet módosításáról, továbbá a 64/221/EGK, a 68/360/EGK, a 72/194/EGK, a 73/148/EGK, a 75/34/EGK, a 75/35/EGK, a 90/364/EGK, a 90/365/EGK és a 93/96/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. április 29-i 2004/38/EK európai parlamenti és tanács irányelv (HL L 158., 77. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 5. kötet, 46. o.)

---

| 14.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 145/6 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 145/6

---

A Bundesfinanzhof (Németország) által 2011. január 31-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelme — Finanzamt Frankfurt am Main V-Höchst kontra Deutsche Bank AG

(C-44/11. sz. ügy)

2011/C 145/06

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Bundesfinanzhof

Az alapeljárás felei

Felperes: Finanzamt Frankfurt am Main V-Höchst

Alperes: Deutsche Bank AG

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1. | Az olyan értékpapírvagyon-kezelés (portfóliókezelés), amelynek során egy adóalany díjazás ellenében saját mérlegelése alapján dönt értékpapírok vételéről és eladásáról, és e döntést az értékpapírok vétele vagy eladása révén végrehajtja,






  — | csak több befektető részére együttesen végzett befektetésialap-kezelésként a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (1) 135. cikke (1) bekezdésének g) pontja szerint, vagy |
| --- | --- | --- |

1.

Az olyan értékpapírvagyon-kezelés (portfóliókezelés), amelynek során egy adóalany díjazás ellenében saját mérlegelése alapján dönt értékpapírok vételéről és eladásáról, és e döntést az értékpapírok vétele vagy eladása révén végrehajtja,

—

csak több befektető részére együttesen végzett befektetésialap-kezelésként a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (1) 135. cikke (1) bekezdésének g) pontja szerint, vagy

| — | egyes befektetők részére végzett egyedi portfóliókezelésként a 2006/112/EK irányelv 135. cikke (1) bekezdésének g) pontja szerint (értékpapírokra vonatkozó ügyletként vagy efféle ügylet közvetítéseként) is adómentes-e? |
| --- | --- |

—

egyes befektetők részére végzett egyedi portfóliókezelésként a 2006/112/EK irányelv 135. cikke (1) bekezdésének g) pontja szerint (értékpapírokra vonatkozó ügyletként vagy efféle ügylet közvetítéseként) is adómentes-e?

| 2. | A fő- és a járulékos szolgáltatás meghatározása során milyen jelentőséggel bír — a járulékos szolgáltatás elkülönült számlázásához, és ahhoz képest, hogy a járulékos szolgáltatást harmadik személy is nyújthatja —, az a kritérium, hogy a járulékos szolgáltatás nem önálló célként jelenik meg az ügyfelek számára, hanem arra szolgál, hogy a gazdasági szereplő főszolgáltatását a lehető legjobb feltételek mellett tudják igénybe venni? |
| --- | --- |

2.

A fő- és a járulékos szolgáltatás meghatározása során milyen jelentőséggel bír — a járulékos szolgáltatás elkülönült számlázásához, és ahhoz képest, hogy a járulékos szolgáltatást harmadik személy is nyújthatja —, az a kritérium, hogy a járulékos szolgáltatás nem önálló célként jelenik meg az ügyfelek számára, hanem arra szolgál, hogy a gazdasági szereplő főszolgáltatását a lehető legjobb feltételek mellett tudják igénybe venni?

| 3. | A 2006/112/EK irányelv 56. cikke (1) bekezdésének e) pontja csak a 2006/112/EK irányelv 135. cikke (1) bekezdésének a)–g) pontjában megjelölt szolgáltatásokra terjed-e ki, vagy az értékpapírvagyon-kezelésre (portfóliókezelésre) is, még ha ezen ügylet nem is tartozik az utóbb említett rendelkezés hatálya alá? |
| --- | --- |

3.

A 2006/112/EK irányelv 56. cikke (1) bekezdésének e) pontja csak a 2006/112/EK irányelv 135. cikke (1) bekezdésének a)–g) pontjában megjelölt szolgáltatásokra terjed-e ki, vagy az értékpapírvagyon-kezelésre (portfóliókezelésre) is, még ha ezen ügylet nem is tartozik az utóbb említett rendelkezés hatálya alá?

---

(1)  HL L 347., 1. o.

---

| 14.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 145/6 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 145/6

---

Az Oberlandesgericht Wien (Ausztria) által 2011. február 3-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Content Services Ltd kontra Bundesarbeitskammer

(C-49/11. sz. ügy)

2011/C 145/07

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Oberlandesgericht Wien

Az alapeljárás felei

Felperes: Content Services Ltd

Alperes: Bundesarbeitskammer

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1. | Teljesül-e a távollevők között kötött szerződésekről szóló irányelv (1) 5. cikkének (1) bekezdése szerinti azon követelmény, miszerint a fogyasztónak meg kell kapnia az ott meghatározott információkat olyan tartós hordozófelületen, amely a rendelkezésére áll, amennyiben nem közölték vele ezeket az információkat már szerződéskötéskor olyan tartós hordozófelületen, amely a rendelkezésére áll, ha ezeket az információkat a vállalkozó honlapjára mutató olyan hyperlink révén bocsátják a fogyasztó rendelkezésére, amely egy olyan szövegben található, amelyet a fogyasztónak kipipálással elolvasottként kell megjelölnie ahhoz, hogy szerződéses jogviszonyba léphessen? |
| --- | --- |

1.

Teljesül-e a távollevők között kötött szerződésekről szóló irányelv (1) 5. cikkének (1) bekezdése szerinti azon követelmény, miszerint a fogyasztónak meg kell kapnia az ott meghatározott információkat olyan tartós hordozófelületen, amely a rendelkezésére áll, amennyiben nem közölték vele ezeket az információkat már szerződéskötéskor olyan tartós hordozófelületen, amely a rendelkezésére áll, ha ezeket az információkat a vállalkozó honlapjára mutató olyan hyperlink révén bocsátják a fogyasztó rendelkezésére, amely egy olyan szövegben található, amelyet a fogyasztónak kipipálással elolvasottként kell megjelölnie ahhoz, hogy szerződéses jogviszonyba léphessen?

---

(1)  A távollevők között kötött szerződések esetén a fogyasztók védelméről szóló, 1997. május 20-i 97/7/EK európai parlamenti és tanács irányelv (HL L 144., 19. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 3. kötet, 319. o.)

---

| 14.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 145/7 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 145/7

---

Az Oberlandesgericht Düsseldorf (Németország) által 2011. február 8-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Raiffeisen-Waren-Zentrale Rhein-Main e.G. kontra Saatgut-Treuhandverwaltungs GmbH

(C-56/11. sz. ügy)

2011/C 145/08

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Oberlandesgericht Düsseldorf

Az alapeljárás felei

Felperes: Raiffeisen-Waren-Zentrale Rhein-Main e.G.

Alperes: Saatgut-Treuhandverwaltungs GmbH

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1. | Kizárólag abban az esetben áll-e fenn a feldolgozónak a 2100/94 rendelet (1) 14. cikke (3) bekezdésének hatodik francia bekezdésében, valamint az 1768/95 rendelet (2) 9. cikkének (2) és (3) bekezdésében szabályozott adatszolgáltatási kötelezettsége, ha a növényfajta oltalom jogosultjának adatszolgáltatás iránti kérelme a kérelemmel érintett (több kérelem esetén az utolsó) gazdasági év lejártát megelőzően beérkezik a feldolgozóhoz? |
| --- | --- |

1.

Kizárólag abban az esetben áll-e fenn a feldolgozónak a 2100/94 rendelet (1) 14. cikke (3) bekezdésének hatodik francia bekezdésében, valamint az 1768/95 rendelet (2) 9. cikkének (2) és (3) bekezdésében szabályozott adatszolgáltatási kötelezettsége, ha a növényfajta oltalom jogosultjának adatszolgáltatás iránti kérelme a kérelemmel érintett (több kérelem esetén az utolsó) gazdasági év lejártát megelőzően beérkezik a feldolgozóhoz?

| 2. | Az első kérdésre adott igenlő válasz esetén:
  „Határidőben benyújtottnak” kell e tekinteni az adatszolgáltatás iránti kérelmet abban az esetben is, ha a jogosult a kérelmében úgy nyilatkozik, hogy olyan körülmények jutottak a tudomására, miszerint a feldolgozó a terményt, amelyet a kérelemben név szerint megnevezett mezőgazdasági termelő a védett fajták szaporítóanyagának elültetéséből nyert, a betakarított termény ültetése céljából feldolgozta vagy fel kívánja dolgozni, vagy a jogosult köteles e a adatszolgáltatás iránti kérelemben hivatkozott körülményeket ezen túlmenően (például a mezőgazdasági termelőnek a betakarított termény ültetésére vonatkozó nyilatkozata másolatának megküldésével) is bizonyítani a feldolgozó számára? |
| --- | --- |

2.

Az első kérdésre adott igenlő válasz esetén:

„Határidőben benyújtottnak” kell e tekinteni az adatszolgáltatás iránti kérelmet abban az esetben is, ha a jogosult a kérelmében úgy nyilatkozik, hogy olyan körülmények jutottak a tudomására, miszerint a feldolgozó a terményt, amelyet a kérelemben név szerint megnevezett mezőgazdasági termelő a védett fajták szaporítóanyagának elültetéséből nyert, a betakarított termény ültetése céljából feldolgozta vagy fel kívánja dolgozni, vagy a jogosult köteles e a adatszolgáltatás iránti kérelemben hivatkozott körülményeket ezen túlmenően (például a mezőgazdasági termelőnek a betakarított termény ültetésére vonatkozó nyilatkozata másolatának megküldésével) is bizonyítani a feldolgozó számára?

| 3. | Származhatnak-e a feldolgozó adatszolgáltatási kötelezettségét megalapozó körülmények abból, hogy a jogosult megbízottjaként a feldolgozó teljesíti a védett fajták vetőmagjának előállítása céljából a jogosult és egy szaporítással foglalkozó mezőgazdasági termelő között létrejött szaporításra vonatkozó szerződést, ha és mivel a mezőgazdasági termelő számára a szaporításra vonatkozó szerződés teljesítése keretében gyakorlatilag lehetővé válik, hogy a vetőmag egy részét vetés céljára használja fel? |
| --- | --- |

3.

Származhatnak-e a feldolgozó adatszolgáltatási kötelezettségét megalapozó körülmények abból, hogy a jogosult megbízottjaként a feldolgozó teljesíti a védett fajták vetőmagjának előállítása céljából a jogosult és egy szaporítással foglalkozó mezőgazdasági termelő között létrejött szaporításra vonatkozó szerződést, ha és mivel a mezőgazdasági termelő számára a szaporításra vonatkozó szerződés teljesítése keretében gyakorlatilag lehetővé válik, hogy a vetőmag egy részét vetés céljára használja fel?

---

(1)  A közösségi növényfajta-oltalmi jogokról szóló, 1994. július 27-i 2100/94/EK tanácsi rendelet (HL L 227., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 16. kötet, 390. o.)

(2)  A közösségi növényfajta-oltalomról szóló 2100/94/EK tanácsi rendelet 14. cikkének (3) bekezdésében biztosított mezőgazdasági mentesség érvényesítésének végrehajtási szabályairól szóló, 1995. július 24-i 1768/95/EK bizottsági rendelet (HL L 173., 14. o.; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 18. kötet, 63. o.)

---

| 14.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 145/7 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 145/7

---

A Hessisches Landessozialgericht (Németország) által 2011. február 10-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — A Regierungpräsidium Gießen által képviselt Land Hessen kontra Florence Feyerbacher

(C-62/11. sz. ügy)

2011/C 145/09

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Hessisches Landessozialgericht

Az alapeljárás felei

Felperes: a Regierungpräsidium Gießen által képviselt Land Hessen

Alperes: Florence Feyerbacher

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1. | A Németországi Szövetségi Köztársaság kormánya és az Európai Központi Bank (a továbbiakban: EKB) között 1998. szeptember 18-án létrejött, az EKB székhelyéről szóló megállapodás (a továbbiakban: székhely-megállapodás) a nemzeti joggal szemben alkalmazási elsőbbséget élvező uniós jog részét képezi-e, vagy egy nemzetközi szerződésről van-e szó? |
| --- | --- |

1.

A Németországi Szövetségi Köztársaság kormánya és az Európai Központi Bank (a továbbiakban: EKB) között 1998. szeptember 18-án létrejött, az EKB székhelyéről szóló megállapodás (a továbbiakban: székhely-megállapodás) a nemzeti joggal szemben alkalmazási elsőbbséget élvező uniós jog részét képezi-e, vagy egy nemzetközi szerződésről van-e szó?

| 2. | Megszorítóan úgy kell-e értelmezni a székhely-megállapodásnak a Központi Bankok Európai Rendszere (a továbbiakban KBER) és az EKB alapokmánya 36. cikkével összefüggésben értelmezett 15. cikkét, hogy az ellátás alapjául szolgáló német szociális jog az EKB alkalmazottaira csak akkor nem alkalmazható, ha az EKB az alkalmazottaknak az „alkalmazási feltételek” alapján összehasonlítható szociális ellátást nyújt? |
| --- | --- |

2.

Megszorítóan úgy kell-e értelmezni a székhely-megállapodásnak a Központi Bankok Európai Rendszere (a továbbiakban KBER) és az EKB alapokmánya 36. cikkével összefüggésben értelmezett 15. cikkét, hogy az ellátás alapjául szolgáló német szociális jog az EKB alkalmazottaira csak akkor nem alkalmazható, ha az EKB az alkalmazottaknak az „alkalmazási feltételek” alapján összehasonlítható szociális ellátást nyújt?

| 3. | A második kérdésre adandó nemleges válasz esetén:






  a) | Úgy kell-e értelmezni az említett rendelkezéseket, hogy azokkal ellentétes az olyan nemzeti rendelkezés alkalmazása, amely a családi ellátások nyújtása szempontjából egyedül a területi elvet követi? |
| --- | --- | --- |

3.

A második kérdésre adandó nemleges válasz esetén:

a)

Úgy kell-e értelmezni az említett rendelkezéseket, hogy azokkal ellentétes az olyan nemzeti rendelkezés alkalmazása, amely a családi ellátások nyújtása szempontjából egyedül a területi elvet követi?

| b) | Alkalmazható-e a Bíróságnak a C-352/06. sz. Bosmann-ügyben hozott ítélet (EBHT 2008., I-3827. o.) 31–33. pontjában követett gondolatmenete az említett rendelkezések alkalmazására? Nem fosztja-e meg a székhely-megállapodásnak a KBER és az EKB alapokmánya 36. cikkével összefüggésben értelmezett 15. cikke a Németországi Szövetségi Köztársaságot attól a lehetőségtől, hogy családi támogatást nyújtson a területén lakóhellyel rendelkező EKB-alkalmazottak számára? |
| --- | --- |

b)

Alkalmazható-e a Bíróságnak a C-352/06. sz. Bosmann-ügyben hozott ítélet (EBHT 2008., I-3827. o.) 31–33. pontjában követett gondolatmenete az említett rendelkezések alkalmazására? Nem fosztja-e meg a székhely-megállapodásnak a KBER és az EKB alapokmánya 36. cikkével összefüggésben értelmezett 15. cikke a Németországi Szövetségi Köztársaságot attól a lehetőségtől, hogy családi támogatást nyújtson a területén lakóhellyel rendelkező EKB-alkalmazottak számára?

---

| 14.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 145/8 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 145/8

---

2011. február 16-án benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Olasz Köztársaság

(C-68/11. sz. ügy)

2011/C 145/10

Az eljárás nyelve: olasz

Felek

Felperes: Európai Bizottság (képviselők: A. Alcover San Pedro és S. Mortoni meghatalmazottak)

Alperes: Olasz Köztársaság

Kereseti kérelmek

| — | A Bíróság állapítsa meg, hogy az Olasz Köztársaság — mivel több egymást követő évben túllépte a környezeti levegőben lévő PM10 por határértékét, ami a levegő minőségét Olaszország egész területén számos övezetben és agglomerációban érintette — nem teljesítette a környezeti levegőben lévő kén-dioxidra, nitrogén-dioxidra és nitrogén-oxidokra, valamint porra és ólomra vonatkozó határértékekről szóló, 1999. április 22-i 1999/30/EK tanácsi irányelv (1) 5. cikkének (1) bekezdéséből — jelenleg a környezeti levegő minőségéről és a Tisztább levegőt Európának elnevezésű programról szóló, 2008. május 21-i 2008/50/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 13. cikkének (1) bekezdéséből — eredő kötelezettségeit; |
| --- | --- |

—

A Bíróság állapítsa meg, hogy az Olasz Köztársaság — mivel több egymást követő évben túllépte a környezeti levegőben lévő PM10 por határértékét, ami a levegő minőségét Olaszország egész területén számos övezetben és agglomerációban érintette — nem teljesítette a környezeti levegőben lévő kén-dioxidra, nitrogén-dioxidra és nitrogén-oxidokra, valamint porra és ólomra vonatkozó határértékekről szóló, 1999. április 22-i 1999/30/EK tanácsi irányelv (1) 5. cikkének (1) bekezdéséből — jelenleg a környezeti levegő minőségéről és a Tisztább levegőt Európának elnevezésű programról szóló, 2008. május 21-i 2008/50/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 13. cikkének (1) bekezdéséből — eredő kötelezettségeit;

| — | az Olasz Köztársaságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az Olasz Köztársaságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Az 1999/30 irányelv 5. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a környezeti levegőben lévő PM10 koncentráció ne haladja meg az irányelv III. mellékletének I. szakaszában megállapított határértékeket az e mellékletben meghatározott időponttól kezdve. A jelen esetben 2005. január 1-je a releváns időpont.

A 2005–2007-es évekre vonatkozóan továbbított éves jelentéseknek a Bizottság általi értékelése során kitűnt, hogy a PM10 por határértékét számos övezetben és agglomerációban túllépték. Ezen túlmenően az Olaszország által 2009-re vonatkozóan továbbított frissebb adatok arra utalnak, hogy nagyjából 70 övezetben lépik túl tartósan a napi és/vagy éves határértékeket.

Következésképpen Olaszország ezen övezetekre és ezen évekre vonatkozóan nem teljesítette az 1999/30 irányelv 5. cikkének (1) bekezdéséből eredő kötelezettségeit.

---

(1)  HL L 163., 41. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 4. kötet, 164. o.

(2)  HL L 152., 1. o.

---

| 14.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 145/8 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 145/8

---

A Rechtbank van eerste aanleg te Brugge (Belgium) által 2011. február 16-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Connoisseur Belgium BVBA kontra Belgische Staat

(C-69/11. sz. ügy)

2011/C 145/11

Az eljárás nyelve: holland

A kérdést előterjesztő bíróság

Rechtbank van eerste aanleg te Brugge

Az alapeljárás felei

Felperes: Connoisseur Belgium BVBA

Alperes: Belgische Staat

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

Ellentétes-e a HÉA-ról szóló törvénykönyv 26. cikke a 77/388/EGK hatodik irányelv (1) 11. cikke A. része (1) bekezdésének a) pontjával — jelenleg a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (2) 73. cikkével — és a HÉA semlegesség elvével akkor, ha e rendelkezést úgy értelmezik, hogy a HÉA-t azon kiadások és összegek után is meg kell fizetni, amelyek a szerződés szerint a szerződő féllel szemben felszámíthatók, felszámításukra azonban nem kerül sor?

---

(1)  A tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról — közös hozzáadottértékadó-rendszer: egységes adóalap-megállapításról szóló, 1977. május 17-i 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelv (HL L 145., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 9. fejezet, 1. kötet, 23. o.)

(2)  HL L 347., 1. o.

---

| 14.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 145/9 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 145/9

---

Az Upper Tribunal (Immigration and Asylum Chamber) London (Egyesült Királyság (által 2011. február 22-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Secretary of State for the Home Department kontra, Muhammad Sazzadur Rahman, Fazly Rabby Islam, Mohibullah Rahman

(C-83/11. sz. ügy)

2011/C 145/12

Az eljárás nyelve: angol

A kérdést előterjesztő bíróság

Upper Tribunal (Immigration and Asylum Chamber) London

Az alapeljárás felei

Felperes: Secretary of State for the Home Department

Alperes: Muhammad Sazzadur Rahman, Fazly Rabby Islam, Mohibullah Rahman

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1. | Kötelezi-e a 2004/38/EK irányelv (1) 3. cikkének (2) bekezdése a tagállamokat arra, hogy jogszabályi rendelkezést hozzanak azon más családtagnak minősülő személyek valamely tagállamba történő beutazásának és ott-tartózkodásának megkönnyítése érdekében, akik nem állampolgárai az Európai Unió valamely tagállamának, de teljesítik a 10. cikk (2) bekezdésében meghatározott feltételeket? |
| --- | --- |

1.

Kötelezi-e a 2004/38/EK irányelv (1) 3. cikkének (2) bekezdése a tagállamokat arra, hogy jogszabályi rendelkezést hozzanak azon más családtagnak minősülő személyek valamely tagállamba történő beutazásának és ott-tartózkodásának megkönnyítése érdekében, akik nem állampolgárai az Európai Unió valamely tagállamának, de teljesítik a 10. cikk (2) bekezdésében meghatározott feltételeket?

| 2. | Egy, a fenti 1) kérdésben említett más családtag hivatkozhat-e a 2004/38/EK irányelv 3. cikke (2) bekezdésének közvetlen alkalmazhatóságára abban az esetben, ha a nemzeti jogszabályok által előírt feltételek egyikét sem teljesíti? |
| --- | --- |

2.

Egy, a fenti 1) kérdésben említett más családtag hivatkozhat-e a 2004/38/EK irányelv 3. cikke (2) bekezdésének közvetlen alkalmazhatóságára abban az esetben, ha a nemzeti jogszabályok által előírt feltételek egyikét sem teljesíti?

| 3. | Azokra a személyekre korlátozódik-e a 2004/38/EK irányelv 3. cikkének (2) bekezdésében és 10. cikkének (2) bekezdésében említett más családtagok köre, akik az uniós polgárnak a fogadó országba érkezését megelőzően az uniós polgárral és annak házastársával azonos országban tartózkodtak? |
| --- | --- |

3.

Azokra a személyekre korlátozódik-e a 2004/38/EK irányelv 3. cikkének (2) bekezdésében és 10. cikkének (2) bekezdésében említett más családtagok köre, akik az uniós polgárnak a fogadó országba érkezését megelőzően az uniós polgárral és annak házastársával azonos országban tartózkodtak?

| 4. | Közvetlenül az uniós polgár fogadó országban történő letelepedését megelőzően kell-e fennállnia a más családtag eltartotti minőségének, amelyet a 2004/38/EK irányelv 3. cikkének (2) bekezdése a fogadó államba való beutazáshoz ír elő? |
| --- | --- |

4.

Közvetlenül az uniós polgár fogadó országban történő letelepedését megelőzően kell-e fennállnia a más családtag eltartotti minőségének, amelyet a 2004/38/EK irányelv 3. cikkének (2) bekezdése a fogadó államba való beutazáshoz ír elő?

| 5. | Jogosult-e egy tagállam a 2004/38/EK irányelv 3. cikkének (2) bekezdésében a más családtagok tekintetében előírt eltartotti minőség időtartama tekintetében különleges követelményeket előírni annak megakadályozása érdekében, hogy egy nem állampolgár beutazása, illetve a tagállam területén való tartózkodásának meghosszabbítása céljából fiktív, illetve szükségtelen eltartottságra hivatkozzanak? |
| --- | --- |

5.

Jogosult-e egy tagállam a 2004/38/EK irányelv 3. cikkének (2) bekezdésében a más családtagok tekintetében előírt eltartotti minőség időtartama tekintetében különleges követelményeket előírni annak megakadályozása érdekében, hogy egy nem állampolgár beutazása, illetve a tagállam területén való tartózkodásának meghosszabbítása céljából fiktív, illetve szükségtelen eltartottságra hivatkozzanak?

| 6. | Szükséges-e a tartózkodási kártya 2004/38/EK irányelv 10. cikke szerinti kiállításához, illetve meghosszabbításához, hogy a más családtag által a tagállamban való letelepedés engedélyezése érdekében hivatkozott eltartotti minőség meghatározott, illetve határozatlan ideig a fogadó államban is fennálljon; igenlő válasz esetén hogyan kell ezt az eltartotti minőséget bizonyítani? |
| --- | --- |

6.

Szükséges-e a tartózkodási kártya 2004/38/EK irányelv 10. cikke szerinti kiállításához, illetve meghosszabbításához, hogy a más családtag által a tagállamban való letelepedés engedélyezése érdekében hivatkozott eltartotti minőség meghatározott, illetve határozatlan ideig a fogadó államban is fennálljon; igenlő válasz esetén hogyan kell ezt az eltartotti minőséget bizonyítani?

---

(1)  Az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról, valamint az 1612/68/EGK rendelet módosításáról, továbbá a 64/221/EGK, a 68/360/EGK, a 72/194/EGK, a 73/148/EGK, a 75/34/EGK, a 75/35/EGK, a 90/364/EGK, a 90/365/EGK és a 93/96/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. április 29-i 2004/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 158., 77. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 5. kötet, 46. o.)

---

| 14.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 145/9 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 145/9

---

A Korkein hallinto oikeus (Finnország) által 2011. február 24-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Marja-Liisa Susisalo, Olli Tuomaala, Merja Ritala

(C-84/11. sz. ügy)

2011/C 145/13

Az eljárás nyelve: finn

A kérdést előterjesztő bíróság

Korkein hallinto oikeus

Az alapeljárás felei

Felperes: Marja-Liisa Susisalo, Olli Tuomaala, Merja Ritala

Az eljárás egyéb résztvevői: Helsingin yliopiston apteekki, Lääkealan turvallisuus-ja kehittämiskeskus FIMEA

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1. | Úgy kell-e értelmezni a letelepedés uniós jogi szabadságát rögzítő EUMSZ 49. cikket, hogy azzal ellentétes a gyógyszerekről szóló finn törvény gyógyszertár üzemeltetésére vonatkozó engedély megadását szabályozó rendelkezéseinek alkalmazása, mert a Helsinki Egyetem gyógyszertára által fiókgyógyszertárak létesítésére vonatkozó feltételek a következők szerint eltérnek a magángyógyszertárak által fiókgyógyszertárak létesítésére vonatkozó feltételektől:






  a) | Magán fiókgyógyszertár a gyógyszerek biztonságosságáért és fejlesztéséért felelős központi hatóságnak a gyógyszertörvény 52. §-ának (1) bekezdése alapján megadott engedélyével olyan területen létesíthető, amely a lakosság alacsony száma miatt nem rendelkezik önálló gyógyszertár üzemeltetéséhez elégséges keretfeltételekkel, a területen azonban gyógyszerellátási okokból gyógyszertár üzemeltetése szükséges, és egy magángyógyszerész minden egyes fiókgyógyszertárra külön megadott engedély alapján legfeljebb három fiókgyógyszertárat üzemeltethet. A Helsinki Egyetem gyógyszertárának ezzel szemben a gyógyszerek biztonságosságáért és fejlesztéséért felelős központi hatóságnak a konkrét esetben a gyógyszerekről szóló törvény 52. §-ának (3) bekezdése alapján megadott engedélyével létesíthet fiókgyógyszertárat, amely esetben az engedélyre vonatkozó mérlegelési jogkört nem korlátozzák jogszabályok vagy más nemzeti rendelkezések, azon szabály kivételével, hogy a Helsinki Egyetem legfeljebb 16 fiókgyógyszertárat üzemeltethet. |
| --- | --- | --- |

1.

Úgy kell-e értelmezni a letelepedés uniós jogi szabadságát rögzítő EUMSZ 49. cikket, hogy azzal ellentétes a gyógyszerekről szóló finn törvény gyógyszertár üzemeltetésére vonatkozó engedély megadását szabályozó rendelkezéseinek alkalmazása, mert a Helsinki Egyetem gyógyszertára által fiókgyógyszertárak létesítésére vonatkozó feltételek a következők szerint eltérnek a magángyógyszertárak által fiókgyógyszertárak létesítésére vonatkozó feltételektől:

a)

Magán fiókgyógyszertár a gyógyszerek biztonságosságáért és fejlesztéséért felelős központi hatóságnak a gyógyszertörvény 52. §-ának (1) bekezdése alapján megadott engedélyével olyan területen létesíthető, amely a lakosság alacsony száma miatt nem rendelkezik önálló gyógyszertár üzemeltetéséhez elégséges keretfeltételekkel, a területen azonban gyógyszerellátási okokból gyógyszertár üzemeltetése szükséges, és egy magángyógyszerész minden egyes fiókgyógyszertárra külön megadott engedély alapján legfeljebb három fiókgyógyszertárat üzemeltethet. A Helsinki Egyetem gyógyszertárának ezzel szemben a gyógyszerek biztonságosságáért és fejlesztéséért felelős központi hatóságnak a konkrét esetben a gyógyszerekről szóló törvény 52. §-ának (3) bekezdése alapján megadott engedélyével létesíthet fiókgyógyszertárat, amely esetben az engedélyre vonatkozó mérlegelési jogkört nem korlátozzák jogszabályok vagy más nemzeti rendelkezések, azon szabály kivételével, hogy a Helsinki Egyetem legfeljebb 16 fiókgyógyszertárat üzemeltethet.

| b) | A gyógyszerek biztonságosságáért és fejlesztéséért felelős központi hatóságnak a magán fiókgyógyszertár helyének meghatározásánál figyelembe kell vennie a gyógyszertár fekvését. A Helsinki Egyetem gyógyszertára fiókgyógyszertárainak helyei tekintetében nincs ennek megfelelő szabály, és fiókgyógyszertárai Finnország különböző részein létesültek. |
| --- | --- |

b)

A gyógyszerek biztonságosságáért és fejlesztéséért felelős központi hatóságnak a magán fiókgyógyszertár helyének meghatározásánál figyelembe kell vennie a gyógyszertár fekvését. A Helsinki Egyetem gyógyszertára fiókgyógyszertárainak helyei tekintetében nincs ennek megfelelő szabály, és fiókgyógyszertárai Finnország különböző részein létesültek.

| 2. | Ha az Európai Unió Bíróságának véleménye szerint a fenti kérdésekre adandó válasz alapján a Helsinki Egyetem gyógyszertára fiókgyógyszertárak létesítésére irányuló engedélyére vonatkozó szabályozás ellentétes az EUMSZ 49. cikkel, a Korkein hallinto-oikeus az alábbi kérdésekben kér előzetes döntést:






  a) | A letelepedés szabadságának a fiókgyógyszertárak Helsinki Egyetem gyógyszertára általi létesítésére irányuló engedélyre vonatkozó szabályozás általi korlátozása igazolható-e azzal a nyomós közérdekkel, amely a Helsinki Egyetem gyógyszertárának a gyógyszerellátásra és a gyógyszerészeti képzésre vonatkozó sajátos feladataiból következik, és amelyek szükségesek, továbbá megfelelnek az arányosság elvének, annak figyelembe vétele mellett, hogy a Helsinki Egyetem gyógyszertára fiókgyógyszertárai számára nincsenek ilyen sajátos feladatok előírva? |
| --- | --- | --- |

2.

Ha az Európai Unió Bíróságának véleménye szerint a fenti kérdésekre adandó válasz alapján a Helsinki Egyetem gyógyszertára fiókgyógyszertárak létesítésére irányuló engedélyére vonatkozó szabályozás ellentétes az EUMSZ 49. cikkel, a Korkein hallinto-oikeus az alábbi kérdésekben kér előzetes döntést:

a)

A letelepedés szabadságának a fiókgyógyszertárak Helsinki Egyetem gyógyszertára általi létesítésére irányuló engedélyre vonatkozó szabályozás általi korlátozása igazolható-e azzal a nyomós közérdekkel, amely a Helsinki Egyetem gyógyszertárának a gyógyszerellátásra és a gyógyszerészeti képzésre vonatkozó sajátos feladataiból következik, és amelyek szükségesek, továbbá megfelelnek az arányosság elvének, annak figyelembe vétele mellett, hogy a Helsinki Egyetem gyógyszertára fiókgyógyszertárai számára nincsenek ilyen sajátos feladatok előírva?

| b) | Következik-e a Helsinki Egyetem gyógyszertárának az előzőekben bemutatott, törvényben meghatározott sajátos feladataiból, hogy ő az EUMSZ 106. cikk (2) bekezdése értelmében vett olyan vállalkozásnak tekinthető, amely általános gazdasági érdekeket kielégítő szolgáltatásokat nyújt, és amennyiben ez így van, a Helsinki Egyetem fiókgyógyszertára vonatkozásában igazolja-e az EUMSZ hivatkozott rendelkezése az EUMSZ 49. cikk és az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatában az előzetes hatósági engedélyre vonatkozóan felállított követelmények alóli kivételt, annak figyelembe vétele mellett, hogy a Helsinki Egyetem gyógyszertára fiókgyógyszertárai számára nincsenek ilyen sajátos feladatok előírva? |
| --- | --- |

b)

Következik-e a Helsinki Egyetem gyógyszertárának az előzőekben bemutatott, törvényben meghatározott sajátos feladataiból, hogy ő az EUMSZ 106. cikk (2) bekezdése értelmében vett olyan vállalkozásnak tekinthető, amely általános gazdasági érdekeket kielégítő szolgáltatásokat nyújt, és amennyiben ez így van, a Helsinki Egyetem fiókgyógyszertára vonatkozásában igazolja-e az EUMSZ hivatkozott rendelkezése az EUMSZ 49. cikk és az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatában az előzetes hatósági engedélyre vonatkozóan felállított követelmények alóli kivételt, annak figyelembe vétele mellett, hogy a Helsinki Egyetem gyógyszertára fiókgyógyszertárai számára nincsenek ilyen sajátos feladatok előírva?

---

| 14.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 145/10 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 145/10

---

2011. február 24-én benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Írország

(C-85/11. sz. ügy)

2011/C 145/14

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Európai Bizottság (képviselő: R. Lyal meghatalmazott)

Alperes: Írország

Kereseti kérelmek

| — | A Bíróság állapítsa meg, hogy Írország — mivel megengedi, hogy nem adóalanyok is HÉA-csoport (egyetlen HÉA-alany) tagjai legyenek — nem teljesítette a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (1) 9. és 11. cikkéből eredő kötelezettségeit; |
| --- | --- |

—

A Bíróság állapítsa meg, hogy Írország — mivel megengedi, hogy nem adóalanyok is HÉA-csoport (egyetlen HÉA-alany) tagjai legyenek — nem teljesítette a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (1) 9. és 11. cikkéből eredő kötelezettségeit;

| — | Írországot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

Írországot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Adókönnyítés és az esetleges visszaélések elkerülése végett a HÉA-irányelv megengedi a tagállamoknak, hogy két vagy ennél több adóalanyt együttesen egyetlen adóalanyként kezeljenek. A Bizottság azt állítja, hogy az irányelv nem engedi meg, hogy ilyen csoportban nem adóalanyok is részt vegyenek, és így nem adóalanyokra is kiterjesszék az adóalanyok jogait és kötelezettségeit. Ennélfogva az irányelvvel ellentétes az ír szabályozás, amely megengedi, hogy nem adóalanyok is HÉA-csoportban vegyenek részt.

---

(1)  HL L 347., 1. o.

---

| 14.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 145/11 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 145/11

---

2011. február 24-én benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága

(C-86/11. sz. ügy)

2011/C 145/15

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Európai Bizottság (képviselő: R. Lyal meghatalmazott)

Alperes: Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága

Kereseti kérelmek

| — | A Bíróság állapítsa meg, hogy az Egyesült Királyság — mivel megengedi, hogy nem adóalanyok is HÉA-csoport (egyetlen HÉA-alany) tagjai legyenek — nem teljesítette a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (1) 9. és 11. cikkéből eredő kötelezettségeit; |
| --- | --- |

—

A Bíróság állapítsa meg, hogy az Egyesült Királyság — mivel megengedi, hogy nem adóalanyok is HÉA-csoport (egyetlen HÉA-alany) tagjai legyenek — nem teljesítette a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (1) 9. és 11. cikkéből eredő kötelezettségeit;

| — | Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságát kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságát kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Adókönnyítés és az esetleges visszaélések elkerülése végett a HÉA-irányelv megengedi a tagállamoknak, hogy két vagy ennél több adóalanyt együttesen egyetlen adóalanyként kezeljenek. A Bizottság azt állítja, hogy az irányelv nem engedi meg, hogy ilyen csoportban nem adóalanyok is részt vegyenek, és így nem adóalanyokra is kiterjesszék az adóalanyok jogait és kötelezettségeit. Ennélfogva az irányelvvel ellentétes az egyesült királysági szabályozás, amely megengedi, hogy nem adóalanyok is HÉA-csoportban vegyenek részt.

---

(1)  HL L 347., 1. o.

---

| 14.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 145/11 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 145/11

---

A Törvényszék (első tanács) T-336/08. sz., Chocoladefabriken Lindt & Sprüngli AG kontra Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) ügyben 2010. december 17-én hozott ítélete ellen a Chocoladefabriken Lindt & Sprüngli AG által 2011. március 1-jén benyújtott fellebbezés

(C-98/11. P. sz. ügy)

2011/C 145/16

Az eljárás nyelve: német

Felek

Fellebbező: Chocoladefabriken Lindt & Sprüngli AG (képviselők: G. Hild és R. Lange ügyvédek)

A másik fél az eljárásban: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM)

A fellebbező kérelme

A fellebbező azt kéri, hogy a Bíróság helyezze hatályon kívül a Törvényszék (első tanács) T-336/08. sz. ügyben 2010. december 17-én hozott ítéletét és az OHIM-ot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A jelen fellebbezés a Törvényszék azon ítélete ellen irányul, amely elutasította a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (OHIM) negyedik fellebbezési tanácsának egy piros szalagos csokoládényúl formájából álló közösségi térbeli védjegy bejelentését elutasító, 2008. június 11-én hozott határozatával szemben benyújtott keresetet.

A fellebbező fellebbezését a 40/94 rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának és 7. cikke (3) bekezdésének megsértésére alapítja.

Ami a megkülönböztető képesség vizsgálatát illetően az első jogalapot illeti, sem az OHIM vizsgálata, sem a Törvényszék jogi értékelése nem felel meg a jogi követelményeknek, mivel mindkettő feltételezésekre alapította a határozatát. Az OHIM azt feltételezte, hogy az Unió valamennyi tagállamára vonatkozóan érvényes az a megállapítás, hogy a húsvéti csokoládényúl a húsvéti ünnepekre jellemző forma, és ez vitathatatlan tény. Ez a körülmény azonban sohasem volt vitathatatlan tény, a fellebbező ezt a megállapítást érdemi előadásában hosszasan és kifejezetten vitatta. Annak érdekében, hogy a 40/94 rendelet 74. cikkének (1) bekezdése szerinti vizsgálati kötelezettségének eleget tegyen, az OHIM-nak és a Törvényszéknek figyelembe kellett volna vennie ezt. A Törvényszék továbbá arra a következtetésre jutott, hogy a piacon a húsvéti csokoládényulaknál szokásosnak tekinthető az aranyszínű sztaniolcsomagolás használata, holott az ítélet csak három másik olyan gyártót nevez meg, akik aranyszínű sztaniolcsomagolást használnak. Ilyen kisszámú gyártó még nem jelentheti azt, hogy ez az ismérv „a piacon szokásosnak” tekinthető.

A Törvényszék azon feltételezése, hogy a védjegynek nincsen önmagában vett megkülönböztető képessége az EU egészében, már csak azért is megalapozatlan, mert a kérdéses megjelölést az Európai Unió 15 tagállamában védjegyként lajstromozták.

A második fellebbezési jogalap a Törvényszék arra vonatkozó jogi álláspontjára irányul, miszerint a védjegy az Unió egészében használat révén megkülönböztető képességet szerzett, ami két okból is téves.

Először is a Törvényszék figyelmen kívül hagyja, hogy csak akkor van szükség a megkülönböztető képesség használat révén történő megszerzésére, ha a védjegynek nincs önmagában vett megkülönböztető képessége. Abban a 15 tagállamban, ahol a szóban forgó védjegy önmagában vett megkülönböztető képességgel rendelkezik, nem kellene ezért a megkülönböztető képesség használat révén történő megszerzését megkövetelni. Ha elfogadjuk azt az álláspontot, hogy a megkülönböztető képesség megítélésénél az egyes tagállamokat kell alapul venni, akkor meg kell állapítani az e tagállamokban fennálló tényleges körülményeket. Mivel a rendelet 74. cikke szerint a megkülönböztető képességet hivatalból kell vizsgálni, az OHIM-nak e tekintetben minden egyes uniós tagállamra vonatkozóan konkrét megállapításokat kellett volna tennie. Ezt az OHIM és a Törvényszék is elmulasztotta.

Másodszor, a Törvényszék megállapításai nem egyeztethetőek össze a közösségi védjegy egységességének elvével. A lajstromozhatóság — és a konkrét esetben a megkülönböztető képesség — megítélésénél az Európai Uniót egységes közös piacnak kell tekinteni. Ha az Európai Unió össznépességének túlnyomó része esetében a védjegy használat révén megkülönböztető képességet szerzett, akkor ennek elegendőnek kell lennie a teljes európai piacra kiterjedő oltalomra is. Csak ezzel a megközelítéssel biztosítható, hogy a továbbiakban fennálló nemzeti egységeket tényleges méretüktől függetlenül kisebbnek vagy nagyobbnak tekintsenek.

---

| 14.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 145/12 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 145/12

---

A T-345/08. sz., Helena Rubinstein SNC, L'Oréal SA kontra Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM), Allergan, Inc. ügyben 2010. december 16-án hozott ítélet ellen Helena Rubinstein és a L'Oréal által 2011. március 2-án benyújtott fellebbezés

(C-100/11. P. sz. ügy)

2011/C 145/17

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Fellebbezők: Helena Rubinstein SNC, L'Oréal SA (képviselő: A. von Mühlendahl, Rechtsanwalt)

A többi fél az eljárásban: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM), Allergan, Inc.

A fellebbezők kérelmei

| — | A Bíróság helyezze hatályon kívül a Törvényszék T-345/08. és T-357/08. sz. egyesített ügyekben 2010. december 16-án hozott ítéletét; |
| --- | --- |

—

A Bíróság helyezze hatályon kívül a Törvényszék T-345/08. és T-357/08. sz. egyesített ügyekben 2010. december 16-án hozott ítéletét;

| — | a Bíróság utasítsa el az Allergan, Inc. által az OHIM törlési osztályának 2007. március 28-i, a 1118 C (Helena Rubinstein SNC, BOTOLIST) ügyben hozott határozatával és 2007. április 4-i, a 1120 C (L’Oréal SA, BOTOCYL) ügyben hozott határozatával szemben benyújtott fellebbezéseket; |
| --- | --- |

—

a Bíróság utasítsa el az Allergan, Inc. által az OHIM törlési osztályának 2007. március 28-i, a 1118 C (Helena Rubinstein SNC, BOTOLIST) ügyben hozott határozatával és 2007. április 4-i, a 1120 C (L’Oréal SA, BOTOCYL) ügyben hozott határozatával szemben benyújtott fellebbezéseket;

| — | a Bíróság az OHIM-ot kötelezze a Bíróság és a Törvényszék előtti eljárás, valamint az OHIM fellebbezési tanácsa előtti eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bíróság az OHIM-ot kötelezze a Bíróság és a Törvényszék előtti eljárás, valamint az OHIM fellebbezési tanácsa előtti eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A fellebbezők azt állítják, hogy a megtámadott ítélet hatályon kívül helyezésének a következők alapján van helye:

| | A Törvényszék megsértette a 40/94 rendelet (1) 8. cikkének (5) bekezdésével összefüggésben értelmezett 52. cikkének (1) bekezdését, amikor akként határozott, hogy az OHIM helytállóan állapította meg, hogy az Allergan, Inc. által hivatkozott korábbi védjegyek jó hírnévvel rendelkeznek, továbbá hogy a vitatott védjegyek használata sértené vagy tisztességtelenül kihasználná a korábbi védjegyek megkülönböztető képességét vagy jó hírnevét. |
| --- | --- |

A Törvényszék megsértette a 40/94 rendelet (1) 8. cikkének (5) bekezdésével összefüggésben értelmezett 52. cikkének (1) bekezdését, amikor akként határozott, hogy az OHIM helytállóan állapította meg, hogy az Allergan, Inc. által hivatkozott korábbi védjegyek jó hírnévvel rendelkeznek, továbbá hogy a vitatott védjegyek használata sértené vagy tisztességtelenül kihasználná a korábbi védjegyek megkülönböztető képességét vagy jó hírnevét.

| | A Törvényszék megsértette a közösségi védjegyről szóló 40/94/EK tanácsi rendeletnek a közösségi védjegyről szóló 40/94/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 1995. december 13-i 2868/95/EK módosított bizottsági rendelet (2) (HL L 303., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 17. fejezet, 1. kötet, 189. o.). 38. szabályának (a továbbiakban: 38. szabály) (2) bekezdésével összefüggésben értelmezett 115. cikkét, amikor olyan bizonyítékot vett tekintetbe, amelyet nem az eljárás nyelvén nyújtottak be. |
| --- | --- |

A Törvényszék megsértette a közösségi védjegyről szóló 40/94/EK tanácsi rendeletnek a közösségi védjegyről szóló 40/94/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 1995. december 13-i 2868/95/EK módosított bizottsági rendelet (2) (HL L 303., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 17. fejezet, 1. kötet, 189. o.). 38. szabályának (a továbbiakban: 38. szabály) (2) bekezdésével összefüggésben értelmezett 115. cikkét, amikor olyan bizonyítékot vett tekintetbe, amelyet nem az eljárás nyelvén nyújtottak be.

| | A Törvényszék megsértette a 40/94 rendelet 63. cikkét, amikor a vitatott határozatokat téves jogi kritériumok alapján vizsgálta felül és hagyta helyben. |
| --- | --- |

A Törvényszék megsértette a 40/94 rendelet 63. cikkét, amikor a vitatott határozatokat téves jogi kritériumok alapján vizsgálta felül és hagyta helyben.

| | A Törvényszék megsértette a 40/94 rendelet 73. cikkét, amikor akként határozott, hogy a vitatott határozatokat kellő módon indokoltak. |
| --- | --- |

A Törvényszék megsértette a 40/94 rendelet 73. cikkét, amikor akként határozott, hogy a vitatott határozatokat kellő módon indokoltak.

---

(1)  HL L 11., 1. o., magyar nyelvű különkiadás 17. fejezet, 1. kötet, 146. o.

(2)  HL L 303., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 17. fejezet, 1. kötet, 189. o.

---

| 14.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 145/13 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 145/13

---

A Törvényszék (harmadik tanács) T-19/07. sz., Systran és Systran Luxembourg kontra Bizottság ügyben 2010. december 16-án hozott ítélete ellen az Európai Bizottság által 2011. március 2-án benyújtott fellebbezés

(C-103/11. P. sz. ügy)

2011/C 145/18

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Fellebbező: az Európai Bizottság (képviselők: T. van Rijn, E. Montaguti és J. Samnadda, meghatalmazottak, segítőik A. Berenboom és M. Isgour ügyvédek)

A többi fél az eljárásban: Systran SA és Systran Luxembourg SA

A fellebbező kérelmei

| — | A Bíróság állapítsa meg, hogy a fellebbezés elfogadható és megalapozott; |
| --- | --- |

—

A Bíróság állapítsa meg, hogy a fellebbezés elfogadható és megalapozott;

| — | helyezze hatályon kívül a Törvényszék T-19/07. sz., Systran és Systran Luxembourg kontra Bizottság ügyben 2010. december 16-án hozott ítéletét, amely részben helyt adott a Bizottsággal szemben indított kártérítési keresetnek, és következésképpen, jogerősen eldöntve a jogvitát, utasítsa el a keresetet annak elfogadhatatlan vagy megalapozatlan volta okán; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a Törvényszék T-19/07. sz., Systran és Systran Luxembourg kontra Bizottság ügyben 2010. december 16-án hozott ítéletét, amely részben helyt adott a Bizottsággal szemben indított kártérítési keresetnek, és következésképpen, jogerősen eldöntve a jogvitát, utasítsa el a keresetet annak elfogadhatatlan vagy megalapozatlan volta okán;

| — | kötelezze a Systran SA-t és Systran Luxembourg SA-t a saját maga és a Bizottság részéről felmerült költségek egészének viselésére; |
| --- | --- |

—

kötelezze a Systran SA-t és Systran Luxembourg SA-t a saját maga és a Bizottság részéről felmerült költségek egészének viselésére;

| — | másodlagosan helyezze hatályon kívül a Törvényszék T-19/07. sz., Systran és Systran Luxembourg kontra Bizottság ügyben 2010. december 16-án hozott ítéletét, és utalja vissza az ügyet a Törvényszék elé. |
| --- | --- |

—

másodlagosan helyezze hatályon kívül a Törvényszék T-19/07. sz., Systran és Systran Luxembourg kontra Bizottság ügyben 2010. december 16-án hozott ítéletét, és utalja vissza az ügyet a Törvényszék elé.

Jogalapok és fontosabb érvek

A Bizottság nyolc jogalapot hoz fel fellebbezése alátámasztására. Akként érvel, hogy az ítéletben számos olyan hiba található, amelyek indokolnák a hatályon kívül helyezését. A Bizottság által felhozott jogalapok a Törvényszék ügy elbírálására vonatkozó hatáskörének, az eljárási szabályok, valamint az állandó ítélkezési gyakorlat szerint a Közösség szerződésen kívül felelősségének megállapításához együttesen szükséges három feltétel — felróható magatartás, kár, valamint a felróható magatartás és a kár közötti okozati összefüggés — Törvényszék általi tiszteletben tartásának kérdésére vonatkoznak.

Első jogalapjában a Bizottság úgy érvel, hogy a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot a jogvita szerződésen kívüli mivoltát, és következésképpen az ügy elbírálására vonatkozó hatáskörének megállapítását illetően.

Második jogalapjában a felperes úgy érvel, hogy a Törvényszék megsértette a Bizottság védelemhez való jogát, és a bizonyításfelvételre vonatkozó szabályokat.

Harmadik jogalapjában a felperes a szellemi tulajdonjogokat illetően a szerzői jogra vonatkozó szabályok téves alkalmazására hivatkozik.

Negyedik jogalapjában a Bizottság arra hivatkozik, hogy a Törvényszék nyilvánvaló mérlegelési hibát vétett egyrészt a szerzői jog bitorlása fennállásának, másrészt a Systran know-how-ja megsértésének értékelésekor.

Az ötödik jogalap arra utal, hogy a Törvényszék, amikor megállapította, hogy a Bizottság által állítólag elkövetett hiba kellően súlyos jogsértést valósít meg, nyilvánvaló mérlegelési hibát vétette, amely az Európai Unió szerződésen kívüli felelőssége elveinek megsértéséhez vezetett.

Hatodik jogalapjában a felperes előadja egyfelől, hogy a 91/250/EGK irányelv 5. cikkében meghatározott kivétel értelmezésekor a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot, másfelől pedig hogy a Törvényszék megsértette az ugyanezen irányelv 6. cikkére vonatkozó indokolási kötelezettségét.

Hetedik jogalapjában a Bizottság azt kifogásolja, hogy a Törvényszék egyrészt nyilvánvalóan téves ténymegállapításokat tett, elferdítette a bizonyítékokat, és nyilvánvaló mérlegelési hibákat vétett, és másrészt megsértette az okozati összefüggés fennállására vonatkozó indokolási kötelezettségét.

Végül a nyolcadik jogalap azon alapul, hogy a Törvényszék azzal, hogy 12 001 000 euró kártérítést ítélt meg a Systrannak, egyfelől nyilvánvalóan téves ténymegállapításokat tett, elferdítette a bizonyítékokat, és nyilvánvaló mérlegelési hibákat vétett, és másfelől megsértette a kár kiszámítására vonatkozó indokolási kötelezettségét.

---

| 14.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 145/13 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 145/13

---

2011. március 2-án benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Írország

(C-108/11. sz. ügy)

2011/C 145/19

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Európai Bizottság (képviselők: R. Lyal, C. Soulay meghatalmazottak)

Alperes: Írország

Kereseti kérelmek

| — | A Bíróság állapítsa meg, hogy Írország — mivel 4,8 %-os HÉA-mértéket alkalmazott az általában nem élelmiszerkészítésre szánt agarak és lovak értékesítésére, a lovak bérletére és egyes termékenyítési szolgáltatásokra — nem teljesítette a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (1) 96., (a III. melléklettel összefüggésben értelmezett) 98. és 110. cikkéből eredő kötelezettségeit; |
| --- | --- |

—

A Bíróság állapítsa meg, hogy Írország — mivel 4,8 %-os HÉA-mértéket alkalmazott az általában nem élelmiszerkészítésre szánt agarak és lovak értékesítésére, a lovak bérletére és egyes termékenyítési szolgáltatásokra — nem teljesítette a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (1) 96., (a III. melléklettel összefüggésben értelmezett) 98. és 110. cikkéből eredő kötelezettségeit;

| — | Írországot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

Írországot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A HÉA-irányelv 96. cikke szerint valamennyi tagállam egy legalább 15 %-os, általános HÉA-mértéket alkalmaz, amely azonos a termékértékesítésre és a szolgáltatásnyújtásra. Az általános HÉA-mértéktől eltérő adómérték csak akkor alkalmazható, ha azt az irányelv egyéb rendelkezései lehetővé teszik.

A 98. cikk kimondja, hogy a tagállamok egy vagy két kedvezményes adómértéket alkalmazhatnak az irányelv III. mellékletében szereplő termékértékesítésekre és szolgáltatásnyújtásokra. A jelen ügyben szóban forgó termékértékesítések nem szerepelnek a III. mellékletben.

A HÉA-irányelv átmeneti rendelkezéseket is tartalmaz, amelyek lehetővé teszik a tagállamok számára, hogy az irányelvben az adómértékek szerkezetére és szintjére vonatkozóan meghatározott általános szabályoktól eltérő adómértékeket továbbra is alkalmazzák, amennyiben az erre vonatkozó nemzeti szabályok 1991. január 1-jén már hatályban voltak.

A HÉA-irányelv 113. cikke szerint amennyiben a tagállamok1991. január 1-jén a 99. cikkben rögzített minimum adómértéknél alacsonyabb adómértékeket alkalmaztak, a 98. cikkben megállapított két kedvezményes adómérték egyikét alkalmazhatják e termékek értékesítésére és e szolgáltatások nyújtására. Mivel azonban az Írország által a jelen esetben szóban forgó termékekre és szolgáltatásokra alkalmazott adómérték alacsonyabb, mint a HÉA-irányelv 99. cikkében meghatározott minimum, a 113. cikk nem alkalmazható.

Az irányelv 110. cikke a 99. cikkben meghatározott minimális mértéknél alacsonyabb adómértékekre is alkalmazandó. E cikk átmeneti szabályozást ír elő egyes nemzeti intézkedések vonatkozásában, amelyek egyértelműen meghatározott szociális okból elfogadott (pl.: alapvető szociális igényeket kielégítő termékek és szolgáltatások fogyasztására kivetett adóteher csökkentése érdekében) és a végső fogyasztó javára kerültek elfogadásra. A Bizottság azzal érvel, hogy a lovak és agarak értékesítése (eltekintve az élelmiszerkészítéshez történő felhasználástól), a lovak bérlete, és a termékenyítési szolgáltatások nem tekinthetők olyannak, mint amelyek alapvető szociális igények kielégítésére szolgálnak. A Bizottság előadja azt is, hogy mivel a lovak és agarak nagy része versenyeztetésre vagy tenyésztésre szolgál, nem tekinthető úgy, hogy az intézkedésből eredő előny a végső felhasználó javát szolgálná.

---

(1)  HL L 347., 1. o.

---

| 14.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 145/14 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 145/14

---

Az Upper Tribunal (Tax and Chancery Chamber) (Egyesült Királyság) által 2011. március 4-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Purple Parking Ltd, Airparks Services Ltd kontra The Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs

(C-117/11. sz. ügy)

2011/C 145/20

Az eljárás nyelve: angol

A kérdést előterjesztő bíróság

Upper Tribunal (Tax and Chancery Chamber)

Az alapeljárás felei

Felperesek: Purple Parking Ltd, Airparks Services Ltd

Alperes: The Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1. | Milyen különleges tényezőket kell figyelembe vennie a kérdést előterjesztő bíróságnak annak eldöntésekor, hogy a jelen ügyhöz hasonló körülmények között az adóalany egységes, adóköteles parkolási szolgáltatásokat, vagy két különálló — egy parkolási és egy személyszállítási — szolgáltatást nyújt?
  Különösen:






  a) | Vonatkozik-e erre az ügyre a Bíróságnak a C-349/96. sz. Card Protection Plan ügyben és a C-41/04. sz. Levob-ügyben hozott ítéletben kifejtett érvelése? Különösképp lehet-e a szóban forgó szállítási szolgáltatásokat a parkolási szolgáltatásokhoz képest járulékosnak vagy a parkolási szolgáltatásokhoz olyan szorosan kapcsolódónak tekinteni, hogy azokkal objektíve egyetlen oszthatatlan gazdasági ügyletet alkotnak, amelynek elemekre bontása erőltetett lenne? |
| --- | --- | --- |

1.

Milyen különleges tényezőket kell figyelembe vennie a kérdést előterjesztő bíróságnak annak eldöntésekor, hogy a jelen ügyhöz hasonló körülmények között az adóalany egységes, adóköteles parkolási szolgáltatásokat, vagy két különálló — egy parkolási és egy személyszállítási — szolgáltatást nyújt?

Különösen:

a)

Vonatkozik-e erre az ügyre a Bíróságnak a C-349/96. sz. Card Protection Plan ügyben és a C-41/04. sz. Levob-ügyben hozott ítéletben kifejtett érvelése? Különösképp lehet-e a szóban forgó szállítási szolgáltatásokat a parkolási szolgáltatásokhoz képest járulékosnak vagy a parkolási szolgáltatásokhoz olyan szorosan kapcsolódónak tekinteni, hogy azokkal objektíve egyetlen oszthatatlan gazdasági ügyletet alkotnak, amelynek elemekre bontása erőltetett lenne?

| b) | Az 1. kérdés a) pontjának megválaszolása során a kérdést előterjesztő bíróságnak milyen jelentőséget kell tulajdonítania a szállítási szolgáltatások költségeinek a parkolási szolgáltatásokkal szemben, összhangban a Bíróság C-308/96. és C-94/97. sz., Madgett és Baldwin egyesített ügyekben hozott ítéletének 24–26. pontjával, annak értékelésekor, hogy a szállítási szolgáltatások a parkolási szolgáltatások mellékszolgáltatásai-e? |
| --- | --- |

b)

Az 1. kérdés a) pontjának megválaszolása során a kérdést előterjesztő bíróságnak milyen jelentőséget kell tulajdonítania a szállítási szolgáltatások költségeinek a parkolási szolgáltatásokkal szemben, összhangban a Bíróság C-308/96. és C-94/97. sz., Madgett és Baldwin egyesített ügyekben hozott ítéletének 24–26. pontjával, annak értékelésekor, hogy a szállítási szolgáltatások a parkolási szolgáltatások mellékszolgáltatásai-e?

| c) | A Bíróság C-572/07. sz. Tellmer-ügyben hozott ítéletének fényében, különös tekintettel annak 21–24. pontjára, a kérdést előterjesztő bíróságnak az 1. kérdés a) pontjának megválaszolása során figyelembe kell-e vennie azt a tényt, hogy az ügyletek szállítási elemét többféle módon lehet biztosítani — bár valójában ez nincsen így — (például az adóalany nyújthatná e szállítási szolgáltatásokat egy harmadik szolgáltató személy által, aki számláz az adóalanynak, vagy egy harmadik szolgáltató személy által, aki közvetlenül az ügyféllel szerződik és külön számít fel díjat a szállítási szolgáltatásokért), és milyen mértékben — ha egyáltalán — releváns az, hogy a szerződés kínál-e az ügyfélnek jogot a választásra azon módok között, ahogyan a szállítási elemet nyújtani lehet? |
| --- | --- |

c)

A Bíróság C-572/07. sz. Tellmer-ügyben hozott ítéletének fényében, különös tekintettel annak 21–24. pontjára, a kérdést előterjesztő bíróságnak az 1. kérdés a) pontjának megválaszolása során figyelembe kell-e vennie azt a tényt, hogy az ügyletek szállítási elemét többféle módon lehet biztosítani — bár valójában ez nincsen így — (például az adóalany nyújthatná e szállítási szolgáltatásokat egy harmadik szolgáltató személy által, aki számláz az adóalanynak, vagy egy harmadik szolgáltató személy által, aki közvetlenül az ügyféllel szerződik és külön számít fel díjat a szállítási szolgáltatásokért), és milyen mértékben — ha egyáltalán — releváns az, hogy a szerződés kínál-e az ügyfélnek jogot a választásra azon módok között, ahogyan a szállítási elemet nyújtani lehet?

| 2. | Amikor a kérdést előterjesztő bíróság az 1. kérdés a) pontjának megválaszolása során a felől dönt, hogy egyetlen oszthatatlan gazdasági ügyletről van-e szó, milyen jelentőséget kell tulajdonítania az adósemlegesség elvének?
  Különösen:






  a) | Függ-e a válasz attól, hogy az adóalany nyújt-e parkolási vagy szállítási szolgáltatásokat külön az ügyfelek más csoportjainak? |
| --- | --- | --- |

2.

Amikor a kérdést előterjesztő bíróság az 1. kérdés a) pontjának megválaszolása során a felől dönt, hogy egyetlen oszthatatlan gazdasági ügyletről van-e szó, milyen jelentőséget kell tulajdonítania az adósemlegesség elvének?

Különösen:

a)

Függ-e a válasz attól, hogy az adóalany nyújt-e parkolási vagy szállítási szolgáltatásokat külön az ügyfelek más csoportjainak?

| b) | Függ-e a válasz attól, hogy hogyan minősítik a nemzeti jogban a többi — nem parkolási szolgáltatások üzemeltetői által nyújtott —, repülőtérre és onnan vissza irányuló szállítási szolgáltatást? |
| --- | --- |

b)

Függ-e a válasz attól, hogy hogyan minősítik a nemzeti jogban a többi — nem parkolási szolgáltatások üzemeltetői által nyújtott —, repülőtérre és onnan vissza irányuló szállítási szolgáltatást?

| c) | Függ-e a válasz attól, hogy az adóalanyok által nyújtott parkolási és szállítási szolgáltatások (amelyekbe nem tartozik bele a repülőterekre és onnan vissza történő szállítás) egyéb esetei a nemzeti jog szerint két különálló szolgáltatásnak minősülnek, amelyek közül az egyik adóköteles, a másik pedig nullaszázalékos adókulcs alá tartozik? |
| --- | --- |

c)

Függ-e a válasz attól, hogy az adóalanyok által nyújtott parkolási és szállítási szolgáltatások (amelyekbe nem tartozik bele a repülőterekre és onnan vissza történő szállítás) egyéb esetei a nemzeti jog szerint két különálló szolgáltatásnak minősülnek, amelyek közül az egyik adóköteles, a másik pedig nullaszázalékos adókulcs alá tartozik?

| d) | Függ-e a válasz attól, hogy az adóalany ki tudja-e mutatni, hogy az általa nyújtott szolgáltatások versenyben állnak más, hasonló szolgáltatásokkal, amelyek mind parkolási, mind szállítási elemet magukban foglalnak, és amelyeket akár ugyanaz, akár két különálló szolgáltató nyújt? Különösképp függ-e a válasz attól, hogy az adóalany ki tudja-e mutatni, hogy az ügyfelek, akik a repülőtérre vezető út egy részének megtételére az autóikat kívánják használni, független és különálló szolgáltatóktól is igénybe vehetik a parkolási és a repülőtérre történő szállítási szolgáltatásokat, például egy vonatállomáshoz közeli területen történő parkolás és erről a területről a repülőtérre vonattal történő szállítás révén, vagy egy repülőtérhez közeli helyen történő parkolás és a repülőtérre más tömegközlekedési eszközzel történő szállítás révén? |
| --- | --- |

d)

Függ-e a válasz attól, hogy az adóalany ki tudja-e mutatni, hogy az általa nyújtott szolgáltatások versenyben állnak más, hasonló szolgáltatásokkal, amelyek mind parkolási, mind szállítási elemet magukban foglalnak, és amelyeket akár ugyanaz, akár két különálló szolgáltató nyújt? Különösképp függ-e a válasz attól, hogy az adóalany ki tudja-e mutatni, hogy az ügyfelek, akik a repülőtérre vezető út egy részének megtételére az autóikat kívánják használni, független és különálló szolgáltatóktól is igénybe vehetik a parkolási és a repülőtérre történő szállítási szolgáltatásokat, például egy vonatállomáshoz közeli területen történő parkolás és erről a területről a repülőtérre vonattal történő szállítás révén, vagy egy repülőtérhez közeli helyen történő parkolás és a repülőtérre más tömegközlekedési eszközzel történő szállítás révén?

| e) | Hogyan kell a kérdést előterjesztő bíróságnak figyelembe vennie a Bíróság C-94/09. sz., Bizottság kontra Franciaország ügyben hozott ítéletében az adósemlegesség elvével és az abban az ügyben szereplő szállítási szolgáltatásokkal összefüggésben levont következtetéseit? |
| --- | --- |

e)

Hogyan kell a kérdést előterjesztő bíróságnak figyelembe vennie a Bíróság C-94/09. sz., Bizottság kontra Franciaország ügyben hozott ítéletében az adósemlegesség elvével és az abban az ügyben szereplő szállítási szolgáltatásokkal összefüggésben levont következtetéseit?

| 3. | Kizárja-e a közösségi jog és különösképp az adósemlegesség elve a nemzeti jog olyan rendelkezését, amely a repülőtér és a parkoló közötti szállítási szolgáltatásokat kizárja a nullaszázalékos adókulcs alá történő besorolás alól, ha a szállítási elemet biztosító személy és a parkolási elemet nyújtó személy ugyanaz a személy vagy kapcsolt személyek? |
| --- | --- |

3.

Kizárja-e a közösségi jog és különösképp az adósemlegesség elve a nemzeti jog olyan rendelkezését, amely a repülőtér és a parkoló közötti szállítási szolgáltatásokat kizárja a nullaszázalékos adókulcs alá történő besorolás alól, ha a szállítási elemet biztosító személy és a parkolási elemet nyújtó személy ugyanaz a személy vagy kapcsolt személyek?

---

| 14.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 145/15 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 145/15

---

Az Administrativen Sad Varna (Bulgária) által 2011. március 7-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — EON ASSET MANAGEMENT OOD kontra Direktor na Direktsia „Obzhalvane i upravlenie na izpalnenieto”

(C-118/11. sz. ügy)

2011/C 145/21

Az eljárás nyelve: bolgár

A kérdést előterjesztő bíróság

Administrativen Sad Varna

Az alapeljárás felei

Felperes: EON ASSET MANAGEMENT OOD

Alperes: Direktor na Direktsia „Obzhalvane i upravlenie na izpalnenieto”

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1. | Miként kell értelmezni a 2006/112 irányelv (1) 168. cikke szerinti „használja fel” feltételét, és — az adólevonási jog eredeti keletkezésének értékelése során — mely időpontban kell e feltételnek teljesülnie: már a termékek beszerzésének vagy a szolgáltatások teljesítésének időpontja szerinti adómegállapítási időszakban, vagy elegendő, ha az valamely jövőbeli adómegállapítási időszakban teljesül? |
| --- | --- |

1.

Miként kell értelmezni a 2006/112 irányelv (1) 168. cikke szerinti „használja fel” feltételét, és — az adólevonási jog eredeti keletkezésének értékelése során — mely időpontban kell e feltételnek teljesülnie: már a termékek beszerzésének vagy a szolgáltatások teljesítésének időpontja szerinti adómegállapítási időszakban, vagy elegendő, ha az valamely jövőbeli adómegállapítási időszakban teljesül?

| 2. | A 2006/112 irányelv 168. és 176. cikkére tekintettel megengedhető-e a nemzetihez — a HÉA-törvény 70. cikke (1) bekezdésének 2. pontjához — hasonló olyan jogi szabályozás, amely lehetővé teszi az „ingyenes ügyletekhez vagy az adóalany gazdasági tevékenységétől eltérő tevékenységekhez (...) felhasználni (kívánt)” termékeknek és szolgáltatásoknak az adólevonás rendszeréből kezdettől fogva történő kizárását? |
| --- | --- |

2.

A 2006/112 irányelv 168. és 176. cikkére tekintettel megengedhető-e a nemzetihez — a HÉA-törvény 70. cikke (1) bekezdésének 2. pontjához — hasonló olyan jogi szabályozás, amely lehetővé teszi az „ingyenes ügyletekhez vagy az adóalany gazdasági tevékenységétől eltérő tevékenységekhez (...) felhasználni (kívánt)” termékeknek és szolgáltatásoknak az adólevonás rendszeréből kezdettől fogva történő kizárását?

| 3. | A második kérdésre adandó igenlő válasz esetén: úgy kell-e értelmezni a 2006/112 irányelv 176. cikkét, hogy az a tagállam, amely élni kívánt a számára biztosított azon lehetőséggel, hogy az adólevonás jogát bizonyos termékek és szolgáltatások esetében kizárja, és amely a kiadások kategóriáit a következőképpen határozta meg: a termékeket vagy szolgáltatásokat — a HÉA-törvény 70. cikkének (3) bekezdése szerinti eseteket kivéve — ingyenes ügyletekhez vagy az adóalany gazdasági tevékenységétől eltérő tevékenységekhez kívánják felhasználni, teljesítette a kellőképpen meghatározott termékek és szolgáltatások kategóriája megjelölésének, vagyis e termékek és szolgáltatások azok jellege alapján történő meghatározásának feltételét? |
| --- | --- |

3.

A második kérdésre adandó igenlő válasz esetén: úgy kell-e értelmezni a 2006/112 irányelv 176. cikkét, hogy az a tagállam, amely élni kívánt a számára biztosított azon lehetőséggel, hogy az adólevonás jogát bizonyos termékek és szolgáltatások esetében kizárja, és amely a kiadások kategóriáit a következőképpen határozta meg: a termékeket vagy szolgáltatásokat — a HÉA-törvény 70. cikkének (3) bekezdése szerinti eseteket kivéve — ingyenes ügyletekhez vagy az adóalany gazdasági tevékenységétől eltérő tevékenységekhez kívánják felhasználni, teljesítette a kellőképpen meghatározott termékek és szolgáltatások kategóriája megjelölésének, vagyis e termékek és szolgáltatások azok jellege alapján történő meghatározásának feltételét?

| 4. | A harmadik kérdésre adandó választól függően: miként kell értékelni az adóalany által beszerzett termékek vagy szolgáltatások célját (felhasználását, illetve jövőbeli felhasználását) a 2006/112 irányelv 168. és 173. cikkére tekintettel: az adólevonási jog eredeti keletkezésének feltételeként vagy a levont összeg korrekciójára okot adó tényezőként? |
| --- | --- |

4.

A harmadik kérdésre adandó választól függően: miként kell értékelni az adóalany által beszerzett termékek vagy szolgáltatások célját (felhasználását, illetve jövőbeli felhasználását) a 2006/112 irányelv 168. és 173. cikkére tekintettel: az adólevonási jog eredeti keletkezésének feltételeként vagy a levont összeg korrekciójára okot adó tényezőként?

| 5. | Amennyiben a cél (a felhasználás) a levont összeg korrekciójára okot adó tényezőként értékelendő, miként kell értelmezni a 2006/112 irányelv 173. cikke szerinti rendelkezést: az azokban az esetekben is korrekció elvégzését rendeli-e el, amelyekben a termékeket és szolgáltatásokat először egy nem adóköteles tevékenységhez használják fel, vagy azokat beszerzésüket követően egyáltalán nem használják fel, azok azonban a vállalkozás rendelkezésére állnak, és a beszerzésüket követő (adómegállapítási) időszakok valamelyikében azokat az adóalany adóköteles tevékenységének körébe vonják? |
| --- | --- |

5.

Amennyiben a cél (a felhasználás) a levont összeg korrekciójára okot adó tényezőként értékelendő, miként kell értelmezni a 2006/112 irányelv 173. cikke szerinti rendelkezést: az azokban az esetekben is korrekció elvégzését rendeli-e el, amelyekben a termékeket és szolgáltatásokat először egy nem adóköteles tevékenységhez használják fel, vagy azokat beszerzésüket követően egyáltalán nem használják fel, azok azonban a vállalkozás rendelkezésére állnak, és a beszerzésüket követő (adómegállapítási) időszakok valamelyikében azokat az adóalany adóköteles tevékenységének körébe vonják?

| 6. | Amennyiben úgy kell értelmezni a 2006/112 irányelv 173. cikkét, hogy az előírt korrekció azon esetekre is vonatkozik, amelyekben a termékeket és szolgáltatásokat a beszerzésüket követően először egy nem adóköteles tevékenységhez használják fel, vagy azokat egyáltalán nem használják fel, később azonban azokat az adóalany adóköteles tevékenységének körébe vonják, úgy — a HÉA-törvény 70. cikke (1) bekezdésének 2. pontja szerinti korlátozásra és azon körülményre tekintettel, hogy a HÉA-törvény 79. cikke (1) és (2) bekezdésének értelmében a korrekciót csak azon esetekben kell elvégezni, amelyekben azokat a termékeket, amelyek eredeti felhasználása megfelel az adólevonás feltételeinek, később az e feltételeknek nem megfelelő módon használják fel — abból kell-e kiindulni, hogy a tagállam teljesítette arra vonatkozó kötelezettségét, hogy az adólevonás jogát minden adóalany szempontjából a lehető legmegbízhatóbb és legméltányosabb módon szabályozza? |
| --- | --- |

6.

Amennyiben úgy kell értelmezni a 2006/112 irányelv 173. cikkét, hogy az előírt korrekció azon esetekre is vonatkozik, amelyekben a termékeket és szolgáltatásokat a beszerzésüket követően először egy nem adóköteles tevékenységhez használják fel, vagy azokat egyáltalán nem használják fel, később azonban azokat az adóalany adóköteles tevékenységének körébe vonják, úgy — a HÉA-törvény 70. cikke (1) bekezdésének 2. pontja szerinti korlátozásra és azon körülményre tekintettel, hogy a HÉA-törvény 79. cikke (1) és (2) bekezdésének értelmében a korrekciót csak azon esetekben kell elvégezni, amelyekben azokat a termékeket, amelyek eredeti felhasználása megfelel az adólevonás feltételeinek, később az e feltételeknek nem megfelelő módon használják fel — abból kell-e kiindulni, hogy a tagállam teljesítette arra vonatkozó kötelezettségét, hogy az adólevonás jogát minden adóalany szempontjából a lehető legmegbízhatóbb és legméltányosabb módon szabályozza?

| 7. | Az előző kérdésekre adandó válaszoktól függően: abból kell-e kiindulni, hogy a hozzáadottérték-adóról szóló bolgár törvény alapján nyilvántartásba vett adóalany az adólevonási jog korlátozása, illetve a levont adó összegének korrekciója tekintetében a hozzáadottérték-adóról szóló törvényben rögzített szabályozás szerint az alapügy körülményeihez hasonló körülmények között és a 2006/112 irányelv 168. cikkére tekintettel jogosult a részére más adóalany által teljesített termékértékesítést vagy szolgáltatásnyújtást terhelő előzetesen felszámított adót abban az (adómegállapítási) időszakban levonni, amelyben részére a termékértékesítést vagy szolgáltatásnyújtást teljesítették, és amelyben az adófizetési kötelezettség keletkezésére sor került? |
| --- | --- |

7.

Az előző kérdésekre adandó válaszoktól függően: abból kell-e kiindulni, hogy a hozzáadottérték-adóról szóló bolgár törvény alapján nyilvántartásba vett adóalany az adólevonási jog korlátozása, illetve a levont adó összegének korrekciója tekintetében a hozzáadottérték-adóról szóló törvényben rögzített szabályozás szerint az alapügy körülményeihez hasonló körülmények között és a 2006/112 irányelv 168. cikkére tekintettel jogosult a részére más adóalany által teljesített termékértékesítést vagy szolgáltatásnyújtást terhelő előzetesen felszámított adót abban az (adómegállapítási) időszakban levonni, amelyben részére a termékértékesítést vagy szolgáltatásnyújtást teljesítették, és amelyben az adófizetési kötelezettség keletkezésére sor került?

---

(1)  HL L 347., 1. o.

---

| 14.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 145/16 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 145/16

---

2011. március 4-én benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Francia Köztársaság

(C-119/11. sz. ügy)

2011/C 145/22

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Európai Bizottság (képviselők: F. Dintilhac és C. Soulay meghatalmazottak)

Alperes: Francia Köztársaság

Kereseti kérelmek

| — | A Bíróság állapítsa meg, hogy a Francia Köztársaság — mivel 2007. január 1-je óta 2,10 %-os HÉA-mértéket alkalmaz a fakultatív módon az előadás során fogyasztási cikkeket felszolgáló létesítményekben adott koncertbemutatókra szóló belépőkből eredő bevételekre — nem teljesítette a HÉA-irányelv (1) 99. és 110. cikkéből eredő kötelezettségeit; |
| --- | --- |

—

A Bíróság állapítsa meg, hogy a Francia Köztársaság — mivel 2007. január 1-je óta 2,10 %-os HÉA-mértéket alkalmaz a fakultatív módon az előadás során fogyasztási cikkeket felszolgáló létesítményekben adott koncertbemutatókra szóló belépőkből eredő bevételekre — nem teljesítette a HÉA-irányelv (1) 99. és 110. cikkéből eredő kötelezettségeit;

| — | a Francia Köztársaságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Francia Köztársaságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Jelen keresetével a Bizottság azt kifogásolja az alperessel szemben, hogy 2007. január 1-je óta 2,10 %-os HÉA-mértéket alkalmaz a fakultatív módon az előadás során fogyasztási cikkeket felszolgáló létesítményekben adott koncertbemutatókra szóló belépőkből eredő bevételekre a korábbi 5,5 %-os kulcs helyett.

A felperes arra hivatkozik, hogy a HÉA-irányelv 110. cikke értelmében azok a tagállamok, amelyek 1991. január 1-jén az 5 %-os minimum adómértéknél alacsonyabb kedvezményes HÉA-mértékeket alkalmaztak, továbbra is alkalmazhatják e szabályozást. E cikk azonban nem teszi lehetővé a tagállamok számára, hogy új eltéréseket állapítsanak meg, vagy kiterjesszék az 1991. január 1-jén már meglévő eltérések alkalmazási körét, miután ezen időpontot követően szűkítették azt. A jelen esetben azonban éppen ez a helyzet, mivel az alperes 1997. január 1-jétől szűkítette az 1991. január 1-jén meglévő, kedvezményes HÉA-mértékre vonatkozó eltérés alkalmazási körét, és kifejezetten kizárta az alól a bemutatók olyan jegyeinek eladásából eredő bevételeit, amelyek „kizárólag a fakultatív módon az előadás során fogyasztási cikkeket felszolgáló létesítményekben adott koncertekre szólnak”. Az irányelvtől való eltérés alkalmazási körének kiterjesztésével a Francia Köztársaság tehát megsértette ezen irányelv céljait.

---

(1)  A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (HL L 347., 1. o.)

---

| 14.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 145/17 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 145/17

---

Tribunale di Santa Maria Capua Vetere (Olaszország) által 2011. március 7-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Yeboah Kwadwo elleni büntetőeljárás

(C-120/11. sz. ügy)

2011/C 145/23

Az eljárás nyelve: olasz

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunale di Santa Maria Capua Vetere

Az alap-büntetőeljárás résztvevői

Yeboah Kwadwo

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

A jóhiszemű együttműködésnek és az irányelvek hatékony érvényesülésének elveire, az arányosság elvére, valamint az illegálisan tartózkodó külföldi visszatérésének végrehajtására irányuló kényszerítő intézkedések hatékonyságára tekintettel a 2008/115/EK irányelv (1) 2., 15. és 16. cikkével ellentétes-e az olyan illegálisan tartózkodó külföldinek — az első kitoloncolási végzés be nem tartása esetén négy évig terjedő szabadságvesztéssel, a questore későbbi végzéseinek be nem tartása esetén pedig négy évig terjedő szabadságvesztéssel való — büntethetősége és szankcionálása, aki egyszerűen úgy döntött, hogy nem tesz eleget a közigazgatási hatóság által kiadott kiutasítási határozatnak és kitoloncolási végzésnek?

---

(1)  HL L 348., 98. o.

---

| 14.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 145/17 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 145/17

---

A Korkein hallinto oikeus (Finnország) által 2011. március 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — A Oy

(C-123/11. sz. ügy)

2011/C 145/24

Az eljárás nyelve: finn

A kérdést előterjesztő bíróság

Korkein hallinto oikeus

Az alapeljárás felei

Felperes: A Oy

Az eljárás egyéb résztvevői: Veronsaajien oikeudenvalvontayksikkö, Valtiovarainministeriö

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1. | Lehetőséget kínál-e az EUMSZ 49. és az EUMSZ 54. cikk arra, hogy az átvevő társaság az adóztatása keretében levonja a valamely másik tagállamban illetőséggel rendelkező és vele egyesülő társaságnak az utóbbi tagállamban folytatott tevékenységéből származó, az egyesülést megelőző években felmerült veszteségeit, ha az átvevő társaságnak a beolvadó társaság illetősége szerinti államban nem maradt állandó telephelye, és ha a beolvadó társaság veszteségeit a nemzeti jogszabályok alapján csak akkor vonhatja le, ha a beolvadó társaság belföldi társaságnak minősül, vagy ha a veszteségek az utóbbi államban található állandó telephelyen keletkeztek? |
| --- | --- |

1.

Lehetőséget kínál-e az EUMSZ 49. és az EUMSZ 54. cikk arra, hogy az átvevő társaság az adóztatása keretében levonja a valamely másik tagállamban illetőséggel rendelkező és vele egyesülő társaságnak az utóbbi tagállamban folytatott tevékenységéből származó, az egyesülést megelőző években felmerült veszteségeit, ha az átvevő társaságnak a beolvadó társaság illetősége szerinti államban nem maradt állandó telephelye, és ha a beolvadó társaság veszteségeit a nemzeti jogszabályok alapján csak akkor vonhatja le, ha a beolvadó társaság belföldi társaságnak minősül, vagy ha a veszteségek az utóbbi államban található állandó telephelyen keletkeztek?

| 2. | Az első kérdésre adandó igenlő válasz esetén: releváns-e az EUMSZ 49. és az EUMSZ 54. cikk annak szempontjából, hogy a levonható veszteség mértéke az átvevő társaság illetősége szerinti állam adójoga alapján számítandó-e ki, vagy hogy levonható veszteségnek a beolvadó társaság illetősége szerinti államban az ezen állam joga szerint megállapított veszteség tekintendő-e? |
| --- | --- |

2.

Az első kérdésre adandó igenlő válasz esetén: releváns-e az EUMSZ 49. és az EUMSZ 54. cikk annak szempontjából, hogy a levonható veszteség mértéke az átvevő társaság illetősége szerinti állam adójoga alapján számítandó-e ki, vagy hogy levonható veszteségnek a beolvadó társaság illetősége szerinti államban az ezen állam joga szerint megállapított veszteség tekintendő-e?

---

| 14.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 145/17 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 145/17

---

Az Administrativen Sad Varna (Bulgária) által 2011. március 14-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — OOD Provadiinvest kontra Direktor na Direktsia „Obzhalvane i upravlenie na izpalnenieto”

(C-129/11. sz. ügy)

2011/C 145/25

Az eljárás nyelve: bolgár

A kérdést előterjesztő bíróság

Administrativen Sad Varna

Az alapeljárás felei

Felperes: OOD Provadiinvest

Alperes: Direktor na Direktsia „Obzhalvane i upravlenie na izpalnenieto”

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1. | Úgy kell-e értelmezni a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (1) 80. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontját, hogy a kapcsolt személyek közötti termékértékesítés esetén, amennyiben az ellenérték alacsonyabb, mint a szabadpiaci forgalmi érték, az adóalap csak akkor egyezik meg az ügylet szabadpiaci forgalmi értékével, ha az értékesítő vagy a kedvezményezett nem teljes mértékben jogosult a termékértékesítés tárgyát képező termékek adásvétele, illetve előállítása után előzetes felszámított adó levonására? |
| --- | --- |

1.

Úgy kell-e értelmezni a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (1) 80. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontját, hogy a kapcsolt személyek közötti termékértékesítés esetén, amennyiben az ellenérték alacsonyabb, mint a szabadpiaci forgalmi érték, az adóalap csak akkor egyezik meg az ügylet szabadpiaci forgalmi értékével, ha az értékesítő vagy a kedvezményezett nem teljes mértékben jogosult a termékértékesítés tárgyát képező termékek adásvétele, illetve előállítása után előzetes felszámított adó levonására?

| 2. | Úgy kell-e értelmezni a 2006/112 irányelv 80. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontját, hogy a tagállam, ha az értékesítő gyakorolta a kapcsolt személyek között a szabadpiaci forgalmi értéknél alacsonyabb értéken egymás után végrehajtott termékértékesítések tárgyát képező termékek és szolgáltatások után előzetesen felszámított adó teljes levonásához való jogot, és ezen adólevonási jognak az irányelv 173–177. cikke szerinti korrekciójára nem került sor, és a termékértékesítések az irányelv 132., 135., 136., 371., 375., 376., 377. cikke, 378. cikkének (2) bekezdése, 379. cikkének (2) bekezdése, valamint 380–390. cikke értelmében nem élveznek adómentességet, nem hozhat olyan intézkedést, amely adóalapként kizárólag a szabadpiaci forgalmi értéket határozza meg? |
| --- | --- |

2.

Úgy kell-e értelmezni a 2006/112 irányelv 80. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontját, hogy a tagállam, ha az értékesítő gyakorolta a kapcsolt személyek között a szabadpiaci forgalmi értéknél alacsonyabb értéken egymás után végrehajtott termékértékesítések tárgyát képező termékek és szolgáltatások után előzetesen felszámított adó teljes levonásához való jogot, és ezen adólevonási jognak az irányelv 173–177. cikke szerinti korrekciójára nem került sor, és a termékértékesítések az irányelv 132., 135., 136., 371., 375., 376., 377. cikke, 378. cikkének (2) bekezdése, 379. cikkének (2) bekezdése, valamint 380–390. cikke értelmében nem élveznek adómentességet, nem hozhat olyan intézkedést, amely adóalapként kizárólag a szabadpiaci forgalmi értéket határozza meg?

| 3. | Úgy kell-e értelmezni a 2006/112 irányelv 80. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontját, hogy a tagállam, ha a kedvezményezett gyakorolta a kapcsolt személyek között a szabadpiaci forgalmi értéknél alacsonyabb értéken végrehajtott termékértékesítések tárgyát képező termékek és szolgáltatások után előzetesen felszámított adó teljes levonásához való jogot, és ezen adólevonási jognak az irányelv 173–177. cikke szerinti korrekciójára nem került sor, nem hozhat olyan intézkedést, amely adóalapként kizárólag a szabadpiaci forgalmi értéket határozza meg? |
| --- | --- |

3.

Úgy kell-e értelmezni a 2006/112 irányelv 80. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontját, hogy a tagállam, ha a kedvezményezett gyakorolta a kapcsolt személyek között a szabadpiaci forgalmi értéknél alacsonyabb értéken végrehajtott termékértékesítések tárgyát képező termékek és szolgáltatások után előzetesen felszámított adó teljes levonásához való jogot, és ezen adólevonási jognak az irányelv 173–177. cikke szerinti korrekciójára nem került sor, nem hozhat olyan intézkedést, amely adóalapként kizárólag a szabadpiaci forgalmi értéket határozza meg?

| 4. | Kimerítően sorolja-e fel a 2006/112 irányelv 80. cikkének (1) bekezdése azokat az eseteket, amelyek feltételét képezik annak, hogy a tagállamok olyan intézkedéseket hozzanak, amelyek alapján az adóalapot termékértékesítés esetén az ügylet szabadpiaci forgalmi értéke képezi? |
| --- | --- |

4.

Kimerítően sorolja-e fel a 2006/112 irányelv 80. cikkének (1) bekezdése azokat az eseteket, amelyek feltételét képezik annak, hogy a tagállamok olyan intézkedéseket hozzanak, amelyek alapján az adóalapot termékértékesítés esetén az ügylet szabadpiaci forgalmi értéke képezi?

| 5. | Megengedhető-e a Zakon za danak varhu dobavenata stoynost (a hozzáadottérték-adóról szóló törvény) 27. cikke (3) bekezdésének 1. pontjában foglalthoz hasonló nemzeti jogi szabályozás a 2006/112 irányelv 80. cikke (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában felsorolt körülményektől eltérő körülmények között? |
| --- | --- |

5.

Megengedhető-e a Zakon za danak varhu dobavenata stoynost (a hozzáadottérték-adóról szóló törvény) 27. cikke (3) bekezdésének 1. pontjában foglalthoz hasonló nemzeti jogi szabályozás a 2006/112 irányelv 80. cikke (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában felsorolt körülményektől eltérő körülmények között?

| 6. | Közvetlen hatállyal bír-e a 2006/112 irányelv 80. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontja szerinti rendelkezés a jelenlegihez hasonló esetben, és azt a nemzeti bíróság közvetlenül alkalmazhatja-e? |
| --- | --- |

6.

Közvetlen hatállyal bír-e a 2006/112 irányelv 80. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontja szerinti rendelkezés a jelenlegihez hasonló esetben, és azt a nemzeti bíróság közvetlenül alkalmazhatja-e?

---

(1)  HL L 347., 1. o.

---

Törvényszék

| 14.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 145/19 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 145/19

---

A Törvényszék 2011. március 24-i ítélete — Viega kontra Bizottság

(T-375/06. sz. ügy) (1)

(Verseny - Kartellek - A rézből és rézötvözetből készült szerelvények ágazata - Az EK 81. cikk megsértését megállapító határozat - A jogsértésben való részvétel - Indokolási kötelezettség - Bírságok - Releváns forgalom - Enyhítő körülmények)

2011/C 145/26

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Viega GmbH & Co. KG (Attendorn, Németország) (képviselők kezdetben: J. Burrichter, T. Mäger és F. Bulst, később: J. Burrichter, T. Mäger és M. Röhrig ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság (képviselők: A. Nijenhuis és Bottka V. meghatalmazottak, segítőjük: A. Böhlke ügyvéd)

Az ügy tárgya

Az (EK) 81. cikk és az EGT-Megállapodás 53. cikke értelmében megindított eljárás(ban) (COMP/F-1/38.121 — „szerelvények”-ügy) 2006. szeptember 20-án hozott C(2006) 4180 bizottsági határozat részleges megsemmisítése iránti kérelem, valamint másodlagosan a felperesre az említett határozatban kiszabott bírság összegének csökkentése iránti kérelem.

Az ítélet rendelkező része

| 1. | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1.

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2. | A Törvényszék a Viega GmbH & Co. KG-t kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2.

A Törvényszék a Viega GmbH & Co. KG-t kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 42., 2007.2.24.

---

| 14.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 145/19 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 145/19

---

A Törvényszék 2011. március 24-i ítélete — Legris Industries kontra Bizottság

(T-376/06. sz. ügy) (1)

(Verseny - Kartellek - A rézből és rézötvözetből készült szerelvények ágazata - Az EK 81. cikk megsértését megállapító határozat - A jogsértő magatartás betudhatósága)

2011/C 145/27

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Legris Industries SA (Rennes, Franciaország) (képviselők kezdetben: A. Wachsmann és C. Pommiès, később: A. Wachsmann és A. Carré ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság (képviselők: Bottka V. és A. Nijenhuis meghatalmazottak, segítőjük: N. Coutrelis ügyvéd)

Az ügy tárgya

Az (EK) 81. cikk és az EGT-Megállapodás 53. cikke értelmében megindított eljárás(ban) (COMP/F-1/38.121 — „szerelvények”-ügy) 2006. szeptember 20-án hozott C(2006) 4180 bizottsági határozat részleges megsemmisítése iránti kérelem.

Az ítélet rendelkező része

| 1. | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1.

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2. | A Törvényszék a Legris Industries SA-t kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2.

A Törvényszék a Legris Industries SA-t kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 42., 2007.2.24.

---

| 14.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 145/19 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 145/19

---

A Törvényszék 2011. március 24-i ítélete — Comap kontra Bizottság

(T-377/06. sz. ügy) (1)

(Verseny - Kartellek - A rézből és rézötvözetből készült szerelvények ágazata - Az EK 81. cikk megsértését megállapító határozat - A jogsértésben való részvétel időtartama - Bírságok - A bírság kiindulási összegének megállapítása - Arányosság)

2011/C 145/28

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Comap SA (Párizs, Franciaország) (képviselők kezdetben: A. Wachsmann és C. Pommiès, később A. Wachsmann és D. Nourissier, végül: A. Wachsmann és S. de Guégnié ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság (képviselők: A. Nijenhuis és Bottka V. meghatalmazottak, segítőjük: N. Coutrelis ügyvéd)

Az ügy tárgya

Az (EK) 81. cikk és az EGT-Megállapodás 53. cikke értelmében megindított eljárás(ban) (COMP/F-1/38.121 — „szerelvények”-ügy) 2006. szeptember 20-án hozott C(2006) 4180 bizottsági határozat részleges megsemmisítése iránti kérelem, valamint a felperesre az említett határozatban kiszabott bírság összegének csökkentése iránti kérelem.

Az ítélet rendelkező része

| 1. | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1.

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2. | A Törvényszék a Comap SA-t kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2.

A Törvényszék a Comap SA-t kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 42., 2007.2.24.

---

| 14.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 145/20 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 145/20

---

A Törvényszék 2011. március 24-i ítélete — IMI és társai kontra Bizottság

(T-378/06. sz. ügy) (1)

(Verseny - Kartellek - A rézből és rézötvözetből készült szerelvények ágazata - Az EK 81. cikk megsértését megállapító határozat - Bírságok - Releváns forgalom - Engedékenységi közlemény - Bírságkiszabási iránymutatás - Egyenlő bánásmód)

2011/C 145/29

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperesek: IMI plc (Birmingham, Egyesült Királyság); IMI Kynoch Ltd (Birmingham); Yorkshire Fittings Ltd (Leeds, Egyesült Királyság); VSH Italia Srl (Bregnano, Olaszország); Comap SA, korábban Aquatis France SAS (La Chapelle-St-Mesmin, Franciaország) és Simplex Armaturen + Fittings GmbH & Co. KG (Argenbühl — Eisenharz, Németország) (képviselők: M. Struys és D. Arts ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság (képviselők: A. Nijenhuis és Bottka V. meghatalmazottak, segítőik: S. Kinsella solicitor és K. Nordlander ügyvéd)

Az ügy tárgya

Az (EK) 81. cikk és az EGT-Megállapodás 53. cikke értelmében megindított eljárás(ban) (COMP/F-1/38.121 — „szerelvények”-ügy) 2006. szeptember 20-án hozott C(2006) 4180 bizottsági határozat részleges megsemmisítése iránti kérelem, valamint másodlagosan a felperesekre az említett határozatban kiszabott bírság összegének csökkentése iránti kérelem.

Az ítélet rendelkező része

| 1. | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1.

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2. | A Törvényszék az IMI plc, az IMI Kynoch Ltd, a Yorkshire Fittings Ltd, a VSH Italia Srl, a Comap SA és a Simplex Armaturen + Fittings GmbH & Co. KG társaságot kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2.

A Törvényszék az IMI plc, az IMI Kynoch Ltd, a Yorkshire Fittings Ltd, a VSH Italia Srl, a Comap SA és a Simplex Armaturen + Fittings GmbH & Co. KG társaságot kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 20., 2007.1.27.

---

| 14.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 145/20 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 145/20

---

A Törvényszék 2011. március 24-i ítélete — Kaimer és társai kontra Bizottság

(T-379/06. sz. ügy) (1)

(Verseny - Kartellek - A rézből és rézötvözetből készült szerelvények ágazata - Az EK 81. cikk megsértését megállapító határozat - Védelemhez való jog - A jogsértésben való részvétel - A jogsértés időtartama - Bírságok - Enyhítő körülmények - Arányosság - Egyenlő bánásmód)

2011/C 145/30

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperesek: Kaimer GmbH & Co. Holding KG (Essen, Németország); Sanha Kaimer GmbH & Co. KG (Essen) és Sanha Italia Srl (Milánó, Olaszország) (képviselő: J. Brück ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság (képviselők: A. Nijenhuis és Bottka V. meghatalmazottak, segítőjük: A. Böhlke ügyvéd)

Az ügy tárgya

Az (EK) 81. cikk és az EGT-Megállapodás 53. cikke értelmében megindított eljárás(ban) (COMP/F-1/38.121 — „szerelvények”-ügy) 2006. szeptember 20-án hozott C(2006) 4180 bizottsági határozat részleges megsemmisítése iránti kérelem, valamint másodlagosan a felperesekre az említett határozatban kiszabott bírság összegének csökkentése iránti kérelem.

Az ítélet rendelkező része

| 1. | A Törvényszék az (EK) 81. cikk és az EGT-Megállapodás 53. cikke értelmében megindított eljárás(ban) (COMP/F-1/38.121 — „szerelvények”-ügy) 2006. szeptember 20-án hozott C(2006) 4180 bizottsági határozat 1. cikkét megsemmisíti annyiban, amennyiben az a Kaimer GmbH & Co. Holding KG és a Sanha Kaimer GmbH & Co. KG részvételét illetően figyelembe veszi az 1996. július 30-tól1997. július 31-ig tartó időszakot, a Sanha Italia Srl részvételét illetően pedig figyelembe veszi az 1998. január 1-jétől1999. július 14-ig tartó időszakot. |
| --- | --- |

1.

A Törvényszék az (EK) 81. cikk és az EGT-Megállapodás 53. cikke értelmében megindított eljárás(ban) (COMP/F-1/38.121 — „szerelvények”-ügy) 2006. szeptember 20-án hozott C(2006) 4180 bizottsági határozat 1. cikkét megsemmisíti annyiban, amennyiben az a Kaimer GmbH & Co. Holding KG és a Sanha Kaimer GmbH & Co. KG részvételét illetően figyelembe veszi az 1996. július 30-tól1997. július 31-ig tartó időszakot, a Sanha Italia Srl részvételét illetően pedig figyelembe veszi az 1998. január 1-jétől1999. július 14-ig tartó időszakot.

| 2. | A Törvényszék a Kaimerrel szemben kiszabott bírság összegét 7,15 millió euróban állapítja meg, amelyből 7,15 millió euró összeget a Sanha Kaimerrel, 6,325 millió euró összeget pedig a Sanha Italiával egyetemlegesen köteles megfizetni. |
| --- | --- |

2.

A Törvényszék a Kaimerrel szemben kiszabott bírság összegét 7,15 millió euróban állapítja meg, amelyből 7,15 millió euró összeget a Sanha Kaimerrel, 6,325 millió euró összeget pedig a Sanha Italiával egyetemlegesen köteles megfizetni.

| 3. | A Törvényszék a keresetet ezt meghaladó részében elutasítja. |
| --- | --- |

3.

A Törvényszék a keresetet ezt meghaladó részében elutasítja.

| 4. | A Kaimer, a Sanha Kaimer és a Sanha Italia viseli saját költségeit, és az Európai Bizottság költségeinek 50 %-át. |
| --- | --- |

4.

A Kaimer, a Sanha Kaimer és a Sanha Italia viseli saját költségeit, és az Európai Bizottság költségeinek 50 %-át.

| 5. | A Bizottság viseli saját költségeinek 50 %-át. |
| --- | --- |

5.

A Bizottság viseli saját költségeinek 50 %-át.

---

(1)  HL C 42., 2007.2.24.

---

| 14.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 145/21 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 145/21

---

A Törvényszék 2011. március 24-i ítélete — FRA.BO kontra Bizottság

(T-381/06. sz. ügy) (1)

(Verseny - Kartellek - A rézből és rézötvözetből készült szerelvények ágazata - Az EK 81. cikk megsértését megállapító határozat - Bírságok - Engedékenységi közlemény - Bírságkiszabási iránymutatás - Enyhítő körülmények - Bírság alóli mentesség - Jogos bizalom - Egyenlő bánásmód)

2011/C 145/31

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: FRA.BO SpA (Bordolano, Olaszország) (képviselők kezdetben: R. Celli solicitor és F. Distefano ügyvéd, később F. Distefano)

Alperes: Európai Bizottság (képviselők: A. Nijenhuis és Bottka V. meghatalmazottak, segítőik: S. Kinsella solicitor és K. Nordlander ügyvéd)

Az ügy tárgya

Az (EK) 81. cikk és az EGT-Megállapodás 53. cikke értelmében megindított eljárás(ban) (COMP/F-1/38.121 — „szerelvények”-ügy) 2006. szeptember 20-án hozott C(2006) 4180 bizottsági határozat részleges megsemmisítése iránti kérelem, valamint másodlagosan a felperesre az említett határozatban kiszabott bírság összegének csökkentése iránti kérelem.

Az ítélet rendelkező része

| 1. | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1.

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2. | A Törvényszék az FRA.BO SpA-t kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2.

A Törvényszék az FRA.BO SpA-t kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 42., 2007.2.24.

---

| 14.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 145/21 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 145/21

---

A Törvényszék 2011. március 24-i ítélete — Tomkins kontra Bizottság

(T-382/06. sz. ügy) (1)

(Verseny - Kartellek - A rézből és rézötvözetből készült szerelvények ágazata - Az EK 81. cikk megsértését megállapító határozat - A jogsértő magatartás betudhatósága - A jogsértés időtartama)

2011/C 145/32

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Tomkins plc (London, Egyesült Királyság) (képviselők: T. Soames, S. Jordan solicitors és J. Joshua barrister)

Alperes: Európai Bizottság (képviselők: A. Nijenhuis és Bottka V. meghatalmazottak, segítőik: S. Kinsella és K. Daly solicitors)

Az ügy tárgya

Az (EK) 81. cikk és az EGT-Megállapodás 53. cikke értelmében megindított eljárás(ban) (COMP/F-1/38.121 — „szerelvények”-ügy) 2006. szeptember 20-án hozott C(2006) 4180 bizottsági határozat részleges megsemmisítése iránti kérelem, valamint a felperesre az említett határozatban kiszabott bírság összegének csökkentése iránti kérelem.

Az ítélet rendelkező része

| 1. | A Törvényszék az (EK) 81. cikk és az EGT-Megállapodás 53. cikke értelmében megindított eljárás(ban) (COMP/F-1/38.121 — „szerelvények”-ügy) 2006. szeptember 20-án hozott C(2006) 4180 bizottsági határozat 1. cikkét megsemmisíti annyiban, amennyiben az a Tomkins plc-t illetően az 1988. december 31-től1993. október 29-ig tartó időszakot figyelembe veszi. |
| --- | --- |

1.

A Törvényszék az (EK) 81. cikk és az EGT-Megállapodás 53. cikke értelmében megindított eljárás(ban) (COMP/F-1/38.121 — „szerelvények”-ügy) 2006. szeptember 20-án hozott C(2006) 4180 bizottsági határozat 1. cikkét megsemmisíti annyiban, amennyiben az a Tomkins plc-t illetően az 1988. december 31-től1993. október 29-ig tartó időszakot figyelembe veszi.

| 2. | A Törvényszék a C(2006) 4180 határozat 2. cikkének h) pontjában a Tomkinsra kiszabott bírság összegét 4,25 millió euróban állapítja meg, amelyből 3,4 millió eurót a Pegler Ltd-vel egyetemlegesen köteles megfizetni. |
| --- | --- |

2.

A Törvényszék a C(2006) 4180 határozat 2. cikkének h) pontjában a Tomkinsra kiszabott bírság összegét 4,25 millió euróban állapítja meg, amelyből 3,4 millió eurót a Pegler Ltd-vel egyetemlegesen köteles megfizetni.

| 3. | A Törvényszék a keresetet ezt meghaladó részében elutasítja. |
| --- | --- |

3.

A Törvényszék a keresetet ezt meghaladó részében elutasítja.

| 4. | Mindegyik fél maga viseli saját költségeit. |
| --- | --- |

4.

Mindegyik fél maga viseli saját költségeit.

---

(1)  HL C 42., 2007.2.24.

---

| 14.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 145/22 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 145/22

---

A Törvényszék 2011. március 24-i ítélete — IBP és International Building Products France kontra Bizottság

(T-384/06. sz. ügy) (1)

(Verseny - Kartellek - A rézből és rézötvözetből készült szerelvények ágazata - Az EK 81. cikk megsértését megállapító határozat - A jogsértésben való részvétel időtartama - Bírságok - Súlyosító körülmények)

2011/C 145/33

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperesek: IBP Ltd (Tipton, Egyesült Királyság) és International Building Products France SA (Sartrouville, Franciaország) (képviselők: M. Clough QC és A. Aldred solicitor)

Alperes: Európai Bizottság (képviselők: F. Castillo de la Torre és Bottka V. meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

Az (EK) 81. cikk és az EGT-Megállapodás 53. cikke értelmében megindított eljárás(ban) (COMP/F-1/38.121 — „szerelvények”-ügy) 2006. szeptember 20-án hozott C(2006) 4180 bizottsági határozat részleges megsemmisítése iránti kérelem, valamint másodlagosan a felperesekre az említett határozatban kiszabott bírság összegének csökkentése iránti kérelem.

Az ítélet rendelkező része

| 1. | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1.

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2. | Az IBP Ltd és az International Building Products France SA viseli saját költségeit és az Európai Bizottság költségeinek 80 %-át. Viselik továbbá az ideiglenes intézkedés iránti eljárással kapcsolatban felmerült saját költségeiket és a Bizottság költségeit. |
| --- | --- |

2.

Az IBP Ltd és az International Building Products France SA viseli saját költségeit és az Európai Bizottság költségeinek 80 %-át. Viselik továbbá az ideiglenes intézkedés iránti eljárással kapcsolatban felmerült saját költségeiket és a Bizottság költségeit.

| 3. | A Bizottság viseli saját költségeinek 20 %-át. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság viseli saját költségeinek 20 %-át.

---

(1)  HL C 20., 2007.1.27.

---

| 14.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 145/22 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 145/22

---

A Törvényszék 2011. március 24-i ítélete — Aalberts Industries és társai kontra Bizottság

(T-385/06. sz. ügy) (1)

(Verseny - Kartellek - A rézből és rézötvözetből készült szerelvények ágazata - Az EK 81. cikk megsértését megállapító határozat - Egységes és folyamatos jogsértés - A jogsértésben való részvétel)

2011/C 145/34

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperesek: Aalberts Industries NV (Utrecht, Hollandia); Comap SA, korábban Aquatis France SAS (La Chapelle-St-Mesmin, Franciaország) és Simplex Armaturen + Fittings GmbH & Co. KG (Argenbühl — Eisenharz, Németország) (képviselők kezdetben: R. Wesseling és M. van der Woude, később: R. Wesseling ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság (képviselők: A. Nijenhuis, R. Sauer és Bottka V. meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

Az (EK) 81. cikk és az EGT-Megállapodás 53. cikke értelmében megindított eljárás(ban) (COMP/F-1/38.121 — „szerelvények”-ügy) 2006. szeptember 20-án hozott C(2006) 4180 bizottsági határozat megsemmisítése iránti kérelem, valamint másodlagosan a felperesekre az említett határozatban kiszabott bírság összegének csökkentése iránti kérelem.

Az ítélet rendelkező része

| 1. | A Törvényszék az (EK) 81. cikk és az EGT-Megállapodás 53. cikke értelmében megindított eljárás(ban) (COMP/F-1/38.121 — „szerelvények”-ügy) 2006. szeptember 20-án hozott C(2006) 4180 bizottsági határozat 1. cikkét megsemmisíti annyiban, amennyiben az megállapítja, hogy az Aalberts Industries NV, a Comap SA, korábban Aquatis France SAS, és a Simplex Armaturen + Fittings GmbH & Co. KG a 2003. június 25-től2004. április 1-jéig terjedő időszakban részt vett a jogsértésben. |
| --- | --- |

1.

A Törvényszék az (EK) 81. cikk és az EGT-Megállapodás 53. cikke értelmében megindított eljárás(ban) (COMP/F-1/38.121 — „szerelvények”-ügy) 2006. szeptember 20-án hozott C(2006) 4180 bizottsági határozat 1. cikkét megsemmisíti annyiban, amennyiben az megállapítja, hogy az Aalberts Industries NV, a Comap SA, korábban Aquatis France SAS, és a Simplex Armaturen + Fittings GmbH & Co. KG a 2003. június 25-től2004. április 1-jéig terjedő időszakban részt vett a jogsértésben.

| 2. | A Törvényszék a C(2006) 4180 határozat 2. cikkének a) pontját és b) pontjának 2. alpontját megsemmisíti. |
| --- | --- |

2.

A Törvényszék a C(2006) 4180 határozat 2. cikkének a) pontját és b) pontjának 2. alpontját megsemmisíti.

| 3. | A Törvényszék az Európai Bizottságot kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

3.

A Törvényszék az Európai Bizottságot kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 20., 2007.1.27.

---

| 14.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 145/23 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 145/23

---

A Törvényszék 2011. március 24-i ítélete — Pegler kontra Bizottság

(T-386/06. sz. ügy) (1)

(Verseny - Kartellek - A rézből és rézötvözetből készült szerelvények ágazata - Az EK 81. cikk megsértését megállapító határozat - A jogsértő magatartás betudhatósága - Bírságok - Elrettentő hatás)

2011/C 145/35

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Pegler Ltd (Doncaster, Egyesült Királyság) (képviselők: R. Thompson QC és A. Collinson solicitor)

Alperes: Európai Bizottság (képviselők: A. Nijenhuis és Bottka V. meghatalmazottak, segítőik: S. Kinsella és K. Daly solicitors)

Az ügy tárgya

Az (EK) 81. cikk és az EGT-Megállapodás 53. cikke értelmében megindított eljárás(ban) (COMP/F-1/38.121 — „szerelvények”-ügy) 2006. szeptember 20-án hozott C(2006) 4180 bizottsági határozat részleges megsemmisítése iránti kérelem, valamint másodlagosan a felperesre az említett határozatban kiszabott bírság összegének csökkentése iránti kérelem.

Az ítélet rendelkező része

| 1. | A Törvényszék az (EK) 81. cikk és az EGT-Megállapodás 53. cikke értelmében megindított eljárás(ban) (COMP/F-1/38.121 — „szerelvények”-ügy) 2006. szeptember 20-án hozott C(2006) 4180 bizottsági határozat 1. cikkét megsemmisíti annyiban, amennyiben az megállapítja, hogy a Pegler Ltd az 1988. december 31-től1993. október 29-ig tartó időszakban részt vett a jogsértésben. |
| --- | --- |

1.

A Törvényszék az (EK) 81. cikk és az EGT-Megállapodás 53. cikke értelmében megindított eljárás(ban) (COMP/F-1/38.121 — „szerelvények”-ügy) 2006. szeptember 20-án hozott C(2006) 4180 bizottsági határozat 1. cikkét megsemmisíti annyiban, amennyiben az megállapítja, hogy a Pegler Ltd az 1988. december 31-től1993. október 29-ig tartó időszakban részt vett a jogsértésben.

| 2. | A Törvényszék a C(2006) 4180 határozat 2. cikkének h) pontjában a Peglerre egyetemlegesen kiszabott bírság összegét 3,4 millió euróban állapítja meg. |
| --- | --- |

2.

A Törvényszék a C(2006) 4180 határozat 2. cikkének h) pontjában a Peglerre egyetemlegesen kiszabott bírság összegét 3,4 millió euróban állapítja meg.

| 3. | A Törvényszék a keresetet ezt meghaladó részében elutasítja. |
| --- | --- |

3.

A Törvényszék a keresetet ezt meghaladó részében elutasítja.

| 4. | Mindegyik fél maga viseli saját költségeit. |
| --- | --- |

4.

Mindegyik fél maga viseli saját költségeit.

---

(1)  HL C 20., 2007.1.27.

---

| 14.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 145/23 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 145/23

---

A Törvényszék 2011. március 31-i ítélete — Görögország kontra Bizottság

(T-214/07. sz. ügy) (1)

(EMOGA - Garanciarészleg - A közösségi finanszírozásból kizárt kiadások - Szántóföldi növények - Egyedi intézkedések bizonyos mezőgazdasági termékek vonatkozásában az Égei-tenger kisebb szigetei javára)

2011/C 145/36

Az eljárás nyelve: görög

Felek

Felperes: Görög Köztársaság (képviselők: V. Kontolaimos és I. Chalkias meghatalmazottak)

Alperes: Európai Bizottság (képviselők: H. Tserepa-Lacombe meghatalmazott, segítője: N. Korogiannikis ügyvéd)

Az ügy tárgya

Az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap (EMOGA) Garanciarészlege terhére a tagállamok által kifizetett egyes kiadásoknak a közösségi finanszírozásból való kizárásáról szóló, 2007. április 18-i 2007/243/EK bizottsági határozat (HL L 106., 55. o.) megsemmisítésére irányuló kérelem.

Az ítélet rendelkező része

| 1. | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1.

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2. | A Törvényszék a Görög Köztársaságot kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2.

A Törvényszék a Görög Köztársaságot kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 199., 2007.8.25.

---

| 14.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 145/23 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 145/23

---

A Törvényszék 2011. március 31-i ítélete — Olaszország kontra EGSZB

(T-117/08. sz. ügy) (1)

(A nyelvhasználatra vonatkozó szabályok - Az EGSZB főtitkári állására vonatkozó álláshirdetés - Három hivatalos nyelven történő közzététel - Az álláshirdetésre vonatkozó információ - Valamennyi hivatalos nyelven történő közzététel - Megsemmisítés iránti kereset - Elfogadhatóság - EK 12. cikk és EK 290. cikk - Az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 12. cikke - 1. rendelet)

2011/C 145/37

Az eljárás nyelve: olasz

Felek

Felperes: Olasz Köztársaság (képviselők: R. Adam, meghatalmazott, segítője: P. Gentili avvocato dello Stato)

Alperes: Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) (képviselők: kezdetben: M. Bermejo Garde, később: M. Arsène, meghatalmazottak, segítőjük: A. Dal Ferro ügyvéd)

A felperest támogató beavatkozó: Spanyol Királyság (képviselő: F. Díez Moreno, meghatalmazott)

Az ügy tárgya

Egyrészt az EGSZB főtitkári állására kiírt, 73/07. sz., az Európai Unió Hivatalos Lapjában2007. december 28-án angol, francia és német nyelven közzétett álláshirdetés (HL C 316. A., 1. o.), másrészt az ezen álláshirdetésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában2008. január 30-án angol, francia és német nyelven közzétett helyesbítése (HL C 25A., 19. o.) megsemmisítése iránti kérelem.

Az ítélet rendelkező része

| 1. | A Törvényszék megsemmisíti a 2007. december 28-án közzétett és 2008. január 30-án helyesbített, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) főtitkári állására vonatkozó 73/07. sz. álláshirdetést. |
| --- | --- |

1.

A Törvényszék megsemmisíti a 2007. december 28-án közzétett és 2008. január 30-án helyesbített, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) főtitkári állására vonatkozó 73/07. sz. álláshirdetést.

| 2. | A felek maguk viselik saját költségeiket. |
| --- | --- |

2.

A felek maguk viselik saját költségeiket.

---

(1)  HL C 116., 2008.5.9.

---

| 14.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 145/24 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 145/24

---

A Törvényszék 2011. március 24-i ítélete — Freistaat Sachsen és társai kontra Bizottság

(T-443/08. és T-455/08. sz. ügy) (1)

(Állami támogatások - A lipcse-hallei repülőtér javára nyújtott támogatás - Az új déli pálya megépítéséhez kapcsolódó beruházások finanszírozása - A támogatást a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánító határozat - Megsemmisítés iránti kereset - Az eljáráshoz fűződő érdek hiánya - Elfogadhatatlanság - A vállalkozás fogalma - A gazdasági tevékenység fogalma - Repülőtéri infrastruktúra)

2011/C 145/38

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperesek: Freistaat Sachsen (Németország) és Land Sachsen-Anhalt (Németország) (képviselő: U. Soltész ügyvéd) (T-443/08. sz. ügy); Mitteldeutsche Flughafen AG (Lipcse, Németország) és Flughafen Leipzig-Halle GmbH (Lipcse) (képviselő: M. Núñez-Müller ügyvéd) (T-455/08. sz. ügy)

Alperes: Európai Bizottság (képviselők: K. Gross, B. Martenczuk és E. Righini meghatalmazottak)

A felpereseket támogató beavatkozók: Németországi Szövetségi Köztársaság (képviselők: M. Lumma és B. Klein meghatalmazottak) és Arbeitsgemeinschaft Deutscher Verkehrsflughäfen eV (ADV) (képviselő: L. Giesberts ügyvéd)

Az ügy tárgya

A Németország által a DHL és a lipcse-hallei repülőtér javára tett intézkedésekről szóló, 2008. július 23-i 2008/948/EK bizottsági határozat (HL L 346., 1. o.) részleges megsemmisítése iránti kérelem

Az ítélet rendelkező része

| 1. | A Törvényszék ítélethozatal céljából egyesíti a T-443/08. és a T-455/08. sz. ügyeket. |
| --- | --- |

1.

A Törvényszék ítélethozatal céljából egyesíti a T-443/08. és a T-455/08. sz. ügyeket.

| 2. | A Törvényszék a T-443/08. sz. ügyben benyújtott keresetet mint elfogadhatatlant elutasítja. |
| --- | --- |

2.

A Törvényszék a T-443/08. sz. ügyben benyújtott keresetet mint elfogadhatatlant elutasítja.

| 3. | A Törvényszék a Németország által a DHL és a lipcse-hallei repülőtér javára tett intézkedésekről szóló, 2008. július 23-i 2008/948/EK bizottsági határozat 1. cikkét megsemmisíti abban a részében, amelyben az a Németországi Szövetségi Köztársaság által a lipcse-hallei repülőtéren az új déli pálya és az ahhoz kapcsolódó repülőtéri infrastruktúra építéséhez nyújtani kívánt állami támogatás összegét 350 millió euróban határozza meg. |
| --- | --- |

3.

A Törvényszék a Németország által a DHL és a lipcse-hallei repülőtér javára tett intézkedésekről szóló, 2008. július 23-i 2008/948/EK bizottsági határozat 1. cikkét megsemmisíti abban a részében, amelyben az a Németországi Szövetségi Köztársaság által a lipcse-hallei repülőtéren az új déli pálya és az ahhoz kapcsolódó repülőtéri infrastruktúra építéséhez nyújtani kívánt állami támogatás összegét 350 millió euróban határozza meg.

| 4. | A Törvényszék a T-455/08. sz. ügyben a keresetet ezt meghaladó részében elutasítja. |
| --- | --- |

4.

A Törvényszék a T-455/08. sz. ügyben a keresetet ezt meghaladó részében elutasítja.

| 5. | A Törvényszék Freistaat Sachsent és Szász-Anhalt tartományt kötelezi saját költségeik és a T-443/08. sz. ügyben az Európai Bizottság részéről felmerült költségek viselésére. |
| --- | --- |

5.

A Törvényszék Freistaat Sachsent és Szász-Anhalt tartományt kötelezi saját költségeik és a T-443/08. sz. ügyben az Európai Bizottság részéről felmerült költségek viselésére.

| 6. | A Törvényszék a Mitteldeutsche Flughafen AG-t és a Flughafen Leipzig-Halle GmbH-t kötelezi saját költségeik viselésére. |
| --- | --- |

6.

A Törvényszék a Mitteldeutsche Flughafen AG-t és a Flughafen Leipzig-Halle GmbH-t kötelezi saját költségeik viselésére.

| 7. | A Törvényszék a Bizottságot kötelezi a T-455/08. sz. ügyben felmerült saját költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

7.

A Törvényszék a Bizottságot kötelezi a T-455/08. sz. ügyben felmerült saját költségeinek viselésére.

| 8. | A Németországi Szövetségi Köztársaság és az Arbeitsgemeinschaft Deutscher Verkehrsflughäfen eV (ADV) maga viseli a T-443/08. és a T-455/08. sz. ügyben felmerült saját költségeit. |
| --- | --- |

8.

A Németországi Szövetségi Köztársaság és az Arbeitsgemeinschaft Deutscher Verkehrsflughäfen eV (ADV) maga viseli a T-443/08. és a T-455/08. sz. ügyben felmerült saját költségeit.

---

(1)  HL C 237., 2008.12.20.

---

| 14.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 145/24 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 145/24

---

A Törvényszék 2011. március 29-i ítélete — Portugália kontra Bizottság

(T-33/09. sz. ügy) (1)

(A Bíróság tagállami kötelezettségszegést megállapító ítélete végrehajtásának elmulasztása - Kényszerítő bírság - Megfizetés iránti felszólítás - A vitatott jogszabály hatályon kívül helyezése)

2011/C 145/39

Az eljárás nyelve: portugál

Felek

Felperes: Portugál Köztársaság (képviselők: L. Inez Fernandes és J. A. de Oliveira, meghatalmazottak)

Alperes: Európai Bizottság (képviselők: M. Konstantinidis, P. Guerra e Andrade és P. Costa de Oliveira, meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

A C-70/06. sz., Bizottság kontra Portugál Köztársaság ügyben 2008. január 10-én hozott ítélet (EBHT 2006., I-1, o) végrehajtását szolgáló kényszerítő bírságok megfizetésére felszólító 2008. november 25-i C(2008) 7419 végleges bizottsági határozat megsemmisítése

Az ítélet rendelkező része

| 1. | A Törvényszék megsemmisíti a 2008. november 25-i C(2008) 7419 végleges bizottsági határozatot. |
| --- | --- |

1.

A Törvényszék megsemmisíti a 2008. november 25-i C(2008) 7419 végleges bizottsági határozatot.

| 2. | A Törvényszék az Európai Bizottságot kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2.

A Törvényszék az Európai Bizottságot kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 82., 2009.4.4.

---

| 14.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 145/25 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 145/25

---

A Törvényszék 2011. március 24-i ítélete — XXXLutz Marken kontra OHIM — Natura Selection (Linea Natura Natur hat immer Stil)

(T-54/09. sz. ügy) (1)

(Közösségi védjegy - Felszólalási eljárás - A Linea Natura Natur hat immer Stil ábrás közösségi védjegy bejelentése - natura selection korábbi közösségi ábrás védjegy - Viszonylagos kizáró ok - Összetéveszthetőség - Megjelölések hasonlósága - A 40/94/EK rendelet 8. cikke 1. bekezdésének b) pontja (jelenleg a 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja))

2011/C 145/40

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: XXXLutz Marken GmbH (Wels, Ausztria) (képviselő: H. Pannen ügyvéd)

Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) (képviselő: S. Schäffner meghatalmazott)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban, beavatkozó a Törvényszék előtti eljárásban: Natura Selection, SL (Barcelona, Spanyolország) (képviselő: E. Sugrañes Coca ügyvéd)

Az ügy tárgya

Az OHIM második fellebbezési tanácsának a Natura Selection, SL és az XXXLutz Marken GmbH közötti felszólalási eljárásra vonatkozó, 2008. november 28-i határozatával (R 1787/2007-2. sz. ügy) szemben benyújtott kereset.

Az ítélet rendelkező része

| 1. | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1.

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2. | A Törvényszék az XXXLutz Marken GmbH-t kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2.

A Törvényszék az XXXLutz Marken GmbH-t kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 90., 2009.4.18.

---

| 14.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 145/25 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 145/25

---

A Törvényszék 2011. március 24-i ítélete — Dover kontra Parlament

(T-149/09. sz. ügy) (1)

(Az európai parlamenti képviselők költségtérítéséről és juttatásairól szóló szabályzat - A juttatások felhasználásának ellenőrzése - Parlamenti asszisztenciára szolgáló költségtérítés - A kiadások igazolása - Jogalap nélkül kifizetett összegek behajtása)

2011/C 145/41

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Densmore Ronald Dover (Borehamwood, Hertfordshire, Egyesült Királyság) (képviselők: D. Vaughan QC, M. Lester barrister és M. French solicitor)

Alperes: Európai Parlament (képviselők: H. Krück, D. Moore és M. Windisch meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

Az Európai Parlament főtitkárának a felperes részére parlamenti juttatások címén kifizetett összegek behajtásáról szóló 2009. január 29-i D(2009) 4639 határozatának megsemmisítése iránti kérelem.

Az ítélet rendelkező része

| 1. | A Törvényszék az Európai Parlament főtitkárának 2009. január 29-i D(2009) 4639 határozatának az 193 001 font sterling behajtására vonatkozó részét megsemmisíti. |
| --- | --- |

1.

A Törvényszék az Európai Parlament főtitkárának 2009. január 29-i D(2009) 4639 határozatának az 193 001 font sterling behajtására vonatkozó részét megsemmisíti.

| 2. | A Törvényszék a keresetet ezt meghaladó részében elutasítja. |
| --- | --- |

2.

A Törvényszék a keresetet ezt meghaladó részében elutasítja.

| 3. | A Parlament és Densmore Ronald Dover maguk viselik saját költségeiket. |
| --- | --- |

3.

A Parlament és Densmore Ronald Dover maguk viselik saját költségeiket.

---

(1)  HL C 141., 2009.6.20.

---

| 14.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 145/26 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 145/26

---

A Törvényszék 2011. március 24-i ítélete — Görögország kontra Bizottság

(T-184/09. sz. ügy) (1)

(EMOGA - Garanciarészleg - A közösségi finanszírozásból kizárt kiadások - A piac közös szervezése a cukorágazatban - Az 1663/95/EK rendelet 8. cikkének (1) bekezdése és a 885/2006/EK rendelet 11. cikkének (1) és (2) bekezdése - Az EMOGÁ-t fenyegető vagyoni kár felmérése - Az arányosság elve)

2011/C 145/42

Az eljárás nyelve: görög

Felek

Felperes: Görög Köztársaság (képviselők: V. Kontolaimos, E. Leftheriotou és V. Karra meghatalmazottak)

Alperes: Európai Bizottság (képviselők: F. Jimeno Fernández és A. Markoulli meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

Az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap (EMOGA) Garanciarészlege és az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) terhére a tagállamok által kifizetett egyes kiadásoknak a közösségi finanszírozásból való kizárásáról szóló, 2009. március 19-i 2009/253/EK bizottsági határozat (HL L 75., 15. o.) abban a részében történő megsemmisítésére irányuló kérelem, amelyben az kizár egyes, a Görög Köztársaság által a cukorágazat közös piaca szervezésének keretében kifizetett kiadásokat.

Az ítélet rendelkező része

| 1. | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1.

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2. | A Törvényszék a Görög Köztársaságot kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2.

A Törvényszék a Görög Köztársaságot kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 193., 2009.8.15.

---

| 14.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 145/26 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 145/26

---

A Törvényszék 2011. március 24-i ítélete — Cybergun SA kontra OHIM — Umarex Sportwaffen (AK 47)

(T-419/09. sz. ügy) (1)

(Közösségi védjegy - Törlési eljárás - AK 47 közösségi szóvédjegy - Feltétlen kizáró ok - Leíró jelleg - A 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja és 52. cikke (1) bekezdésének a) pontja)

2011/C 145/43

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Cybergun SA (Bondoufle, Franciaország) (képviselő: S. Guyot ügyvéd)

Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) (képviselő: G. Schneider meghatalmazott)

Másik fél az OHIM fellebbezési tanácsa előtti eljárásban, beavatkozó a Törvényszék előtti eljárásban: Umarex Sportwaffen GmbH & Co. KG (Arnsberg, Németország) (képviselő: M.-H. Hoffmann ügyvéd)

Az ügy tárgya

Az OHIM első fellebbezési tanácsának az Umarex Sportwaffen GmbH & Co. KG és a Cybergun SA közötti törlési eljárással kapcsolatban hozott, 2009. augusztus 5-i határozatával (R 1101/2007-1. sz. ügy) szemben benyújtott kereset

Az ítélet rendelkező része

| 1. | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1.

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2. | A Törvényszék a Cybergun SA-t kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2.

A Törvényszék a Cybergun SA-t kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 312., 2009.12.19.

---

| 14.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 145/26 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 145/26

---

A Törvényszék 2011. március 24-i ítélete — Cybergun kontra OHIM — Umarex Sportwaffen (AK 47)

(T-503/09. sz. ügy) (1)

(Közösségi védjegy - Törlési eljárás - AK 47 közösségi szóvédjegy - Feltétlen kizáró ok - Leíró jelleg - A 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja és 52. cikke (1) bekezdésének a) pontja)

2011/C 145/44

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Cybergun SA (Bondoufle, Franciaország) (képviselő: S. Guyot ügyvéd)

Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) (képviselő: G. Schneider meghatalmazott)

Másik fél az OHIM fellebbezési tanácsa előtti eljárásban, beavatkozó a Törvényszék előtti eljárásban: Umarex Sportwaffen GmbH & Co. KG (Arnsberg, Németország) (képviselő: M.-H. Hoffmann ügyvéd)

Az ügy tárgya

Az OHIM első fellebbezési tanácsának az Umarex Sportwaffen GmbH & Co. KG és a Cybergun SA közötti törlési eljárással kapcsolatban hozott, 2009. október 8-i határozata (R 645/2008-1. sz. ügy) elleni kereset

Az ítélet rendelkező része

| 1. | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1.

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2. | A Törvényszék a Cybergun SA-t kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2.

A Törvényszék a Cybergun SA-t kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 51., 2010.2.27.

---

| 14.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 145/27 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 145/27

---

A Törvényszék 2011. március 24-i ítélete — CheckMobile kontra OHIM (carcheck)

(T-14/10. sz. ügy) (1)

(Közösségi védjegy - A carcheck közösségi szóvédjegy bejelentése - Feltétlen kizáró ok - Leíró jelleg - A 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja)

2011/C 145/45

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: CheckMobile GmbH — The Process Solution Company (Hamburg, Németország) (képviselő: K. Lodigkeit ügyvéd)

Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) (képviselő: G. Schneider meghatalmazott)

Az ügy tárgya

Az OHIM negyedik fellebbezési tanácsa által a carcheck szómegjelölés közösségi védjegyként való bejelentése tárgyában (R 595/2009-4. sz. ügy) 2009. november 18-án hozott határozatával szemben benyújtott kereset.

Az ítélet rendelkező része

| 1. | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1.

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2. | A Törvényszék a CheckMobile GmbH — The Process Solution Company-t kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2.

A Törvényszék a CheckMobile GmbH — The Process Solution Company-t kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 80., 2010.3.27.

---

| 14.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 145/27 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 145/27

---

A Törvényszék 2011. március 21-i végzése — Milux kontra OHIM (REFLUXCONTROL és társai)

(T-139/10., T-280/10.–T-285/10. és T-349/10.–T-352/10. sz. ügy) (1)

(Közösségi védjegy - A felperest olyan ügyvéd képviseli, aki nem rendelkezik harmadik személy jogállásával - Elfogadhatatlanság)

2011/C 145/46

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Milux Holding SA (Luxembourg, Luxemburg) (képviselő: J. Bojs ügyvéd)

Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) (képviselő: S. Schäffner meghatalmazott)

Az ügy tárgya

Az OHIM negyedik tanácsának a REFLUXCONTROL szómegjelölés közösségi védjegyként való lajstromozása iránti kérelemre vonatkozó, 2010. január 13-i R 1134/2009-4. sz. határozatával (T-139/10. sz. ügy), az ANEURYSMCONTROL szómegjelölés közösségi védjegyként való lajstromozása iránti kérelemre vonatkozó, 2010. április 29-i R 1432/2009-4. sz. határozatával (T-280/10. sz. ügy), az APPETITECONTROL szómegjelölés közösségi védjegyként való lajstromozása iránti kérelemre vonatkozó, 2010. április 29-i R 1433/2009-4. sz. határozatával (T-281/10. sz. ügy), a STOMACONTROL szómegjelölés közösségi védjegyként való lajstromozása iránti kérelemre vonatkozó, 2010. június 8-i R 1434/2009-4. sz. határozatával (T-282/10. sz. ügy), a BMICONTROL szómegjelölés közösségi védjegyként való lajstromozása iránti kérelemre vonatkozó, 2010. június 17-i R 1435/2009-4. sz. határozatával (T-283/10. sz. ügy), az IMPLANTCONTROL szómegjelölés közösségi védjegyként való lajstromozása iránti kérelemre vonatkozó, 2010. június 3-i R 1438/2009-4. sz. határozatával (T-284/10. sz. ügy), a CHEMOCONTROL szómegjelölés közösségi védjegyként való lajstromozása iránti kérelemre vonatkozó, 2010. április 29-i R 1444/2009-4. sz. határozatával (T-285/10. sz. ügy), az OVUMCONTROL szómegjelölés közösségi védjegyként való lajstromozása iránti kérelemre vonatkozó, 2010. június 29-i R 1436/2009-4. sz. határozatával (T-349/10. sz. ügy), a HEARTCONTROL szómegjelölés közösségi védjegyként való lajstromozása iránti kérelemre vonatkozó, 2010. július 2-i R 1437/2009-4. sz. határozatával (T-350/10. sz. ügy), a VESICACONTROL szómegjelölés közösségi védjegyként való lajstromozása iránti kérelemre vonatkozó, 2010. július 28-i R 1439/2009-4. sz. határozatával (T-351/10. sz. ügy), a RECTALCONTROL szómegjelölés közösségi védjegyként való lajstromozása iránti kérelemre vonatkozó, 2010. július 28-i R 1443/2009-4. sz. határozatával (T-352/10. sz. ügy) szemben benyújtott keresetek.

A végzés rendelkező része

| 1. | A Törvényszék a T-139/10., T-280/10.–T-285/10. és T-349/10.–T-352/10. sz. ügyet végzés meghozatala céljából egyesíti. |
| --- | --- |

1.

A Törvényszék a T-139/10., T-280/10.–T-285/10. és T-349/10.–T-352/10. sz. ügyet végzés meghozatala céljából egyesíti.

| 2. | A Törvényszék a kereseteket mint elfogadhatatlant elutasítja. |
| --- | --- |

2.

A Törvényszék a kereseteket mint elfogadhatatlant elutasítja.

| 3. | A Törvényszék a Milux Holding SA-t kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

3.

A Törvényszék a Milux Holding SA-t kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 148., 2010.6.5.

---

| 14.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 145/28 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 145/28

---

A Törvényszék 2011. március 21-i végzése — Milux kontra OHIM (FERTILITYINVIVO)

(T-175/10. sz. ügy) (1)

(Közösségi védjegy - A felperes harmadik személynek nem minősülő ügyvéd általi képviselete - Elfogadhatatlanság)

2011/C 145/47

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Milux Holding SA (Luxembourg, Luxemburg) (képviselő: J. Bojs ügyvéd)

Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) (képviselő: P. Geroulakos meghatalmazott)

Az ügy tárgya

Az OHIM negyedik fellebbezési tanácsának a FERTILITYINVIVO szómegjelölés közösségi védjegyként történő lajstromozása iránti kérelem tárgyában hozott 2010. február 2-i határozata (R 1116/2009-4. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

A végzés rendelkező része

| 1. | A Törvényszék a keresetet mint elfogadhatatlant elutasítja. |
| --- | --- |

1.

A Törvényszék a keresetet mint elfogadhatatlant elutasítja.

| 2. | A Törvényszék a Milux Holding SA-t kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2.

A Törvényszék a Milux Holding SA-t kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 161., 2010.6.19.

---

| 14.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 145/28 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 145/28

---

2011. február 17-én benyújtott kereset — MSE Pharmazeutika kontra OHIM — Merck Sharp & Dohme (SINAMIT)

(T-100/11. sz. ügy)

2011/C 145/48

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: MSE Pharmazeutika GmbH (Bad Homburg, Németország) (képviselő: T. Büttner ügyvéd)

Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Merck Sharp & Dohme Corp. (New Jersey, Amerikai Egyesült Államok)

Kereseti kérelmek

| — | A Törvényszék helyezze hatályon kívül a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) első fellebbezési tanácsának az R 724/2010-1. sz. ügyben 2010. december 9-én hozott határozatát; |
| --- | --- |

—

A Törvényszék helyezze hatályon kívül a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) első fellebbezési tanácsának az R 724/2010-1. sz. ügyben 2010. december 9-én hozott határozatát;

| — | A Törvényszék helyezze hatályon kívül a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) felszólalási osztályának 2010. március 3-i azon határozatát, amely helyt adott a B 1441684. sz. felszólalásnak |
| --- | --- |

—

A Törvényszék helyezze hatályon kívül a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) felszólalási osztályának 2010. március 3-i azon határozatát, amely helyt adott a B 1441684. sz. felszólalásnak

Jogalapok és fontosabb érvek

A közösségi védjegy bejelentője: a felperes

Az érintett közösségi védjegy: a SINAMIT szóvédjegy, a 3., 5. és 32. osztályba tartozó áruk tekintetében — 951596. sz. közösségi védjegybejelentés

A felszólalási eljárásban hivatkozott védjegy vagy megjelölés jogosultja: a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél

A hivatkozott védjegy vagy megjelölés: az 5. osztályba tartozó árukra vonatkozó, 57446. sz. SINEMET osztrák szóvédjegy; az 5. osztályba tartozó árukra vonatkozó, 320194. sz. SINEMET benelux szóvédjegy; az 5. osztályba tartozó árukra vonatkozó, VR197302373. sz. SINEMET dán szóvédjegy; az 5. osztályba tartozó árukra vonatkozó, 49091. sz. SINEMET finn szóvédjegy; az 5. osztályba tartozó árukra vonatkozó, 34959. sz. SINEMET görög szóvédjegy; az 5. osztályba tartozó árukra vonatkozó, 116223. sz. SINEMET magyar szóvédjegy; az 5. osztályba tartozó árukra vonatkozó, M18257. sz. SINEMET lett szóvédjegy; az 5. osztályba tartozó árukra vonatkozó, 12963. sz. SINEMET litván szóvédjegy

A felszólalási osztály határozata: a felszólalási osztály helyt adott a felszólalásnak a vitatott áruk egy része tekintetében

A fellebbezési tanács határozata: a fellebbezési tanács a fellebbezést elutasította

Jogalapok: a 207/2009 tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése, mivel a fellebbezési tanács tévesen állapította meg azt, hogy az ütköző védjegyek között fennáll az összetévesztés veszélye, úgy ítélve meg, hogy egyrészt a védjegyek nagyon hasonlóak, másrészt a védjegyekkel jelölt áruk hasonlóak.

---

| 14.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 145/29 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 145/29

---

2011. február 23-án benyújtott kereset — Schutzgemeinschaft Milch und Milcherzeugnisse kontra Bizottság

(T-112/11. sz. ügy)

2011/C 145/49

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Schutzgemeinschaft Milch und Milcherzeugnisse eV (Berlin, Németország) (képviselők: M. Loschelder és V. Schoene ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Edam Holland (OFJ)) szóló, 2010. december 2-i 1121/2010/EU bizottsági rendeletet; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Edam Holland (OFJ)) szóló, 2010. december 2-i 1121/2010/EU bizottsági rendeletet;

| — | a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes kilenc jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első, a hatáskörmegosztás megsértésére alapított jogalap






  — | Első jogalapjával a felperes az 510/2006/EK rendelet (1) szerinti hatáskörmegosztás megsértését kifogásolja, mivel nem végeztek nemzeti eljárást a megtámadott rendelettel bejegyzett, oltalom alatt álló „Edam Holland” földrajzi jelzéssel kapcsolatban. |
| --- | --- | --- |

1.

Az első, a hatáskörmegosztás megsértésére alapított jogalap

—

Első jogalapjával a felperes az 510/2006/EK rendelet (1) szerinti hatáskörmegosztás megsértését kifogásolja, mivel nem végeztek nemzeti eljárást a megtámadott rendelettel bejegyzett, oltalom alatt álló „Edam Holland” földrajzi jelzéssel kapcsolatban.

| — | A felperes előadja, hogy az eredeti kérelemmel a „Hollandse Edam” kifejezés bejegyzését kérték, és csak e névvel kapcsolatban végezték el az 510/2006 rendelet 5. cikke alapján kötelező előzetes nemzeti eljárást. |
| --- | --- |

—

A felperes előadja, hogy az eredeti kérelemmel a „Hollandse Edam” kifejezés bejegyzését kérték, és csak e névvel kapcsolatban végezték el az 510/2006 rendelet 5. cikke alapján kötelező előzetes nemzeti eljárást.

| 2. | A második, az 1898/2006/EK rendelet (2) 3. cikke (2) bekezdésének a megsértésére alapított jogalap






  — | E tekintetben a felperes azt kifogásolja, hogy az „Edam Holland” nem holland kifejezés. |
| --- | --- | --- |

2.

A második, az 1898/2006/EK rendelet (2) 3. cikke (2) bekezdésének a megsértésére alapított jogalap

—

E tekintetben a felperes azt kifogásolja, hogy az „Edam Holland” nem holland kifejezés.

| 3. | A harmadik, az 510/2006 rendelet 2. cikke (1) és (2) bekezdésének és az 1898/2006 rendelet 3. cikke (1) bekezdésének a megsértésére alapított jogalap






  — | A harmadik jogalap keretében a felperes előadja, hogy a bejegyzett nevet nem használják. |
| --- | --- | --- |

3.

A harmadik, az 510/2006 rendelet 2. cikke (1) és (2) bekezdésének és az 1898/2006 rendelet 3. cikke (1) bekezdésének a megsértésére alapított jogalap

—

A harmadik jogalap keretében a felperes előadja, hogy a bejegyzett nevet nem használják.

| 4. | A negyedik, az 510/2006 rendelet 2. cikke (2) bekezdésének a megsértésére alapított jogalap






  — | A felperes előadja, hogy megsértették az 510/2006 rendelet 2. cikkének (2) bekezdését, mivel az „Edam Holland” nem „hagyományos” nem földrajzi név. |
| --- | --- | --- |

4.

A negyedik, az 510/2006 rendelet 2. cikke (2) bekezdésének a megsértésére alapított jogalap

—

A felperes előadja, hogy megsértették az 510/2006 rendelet 2. cikkének (2) bekezdését, mivel az „Edam Holland” nem „hagyományos” nem földrajzi név.

| 5. | Az ötödik, az 510/2006 rendelet 2. cikke (1) bekezdésének a megsértésére alapított jogalap






  — | Az ötödik jogalap keretében a felperes az 510/2006 rendelet 2. cikke (1) bekezdésének a megsértését kifogásolja, mivel az „Edam Hollandnak” nincsenek különleges tulajdonságai vagy hírneve. |
| --- | --- | --- |

5.

Az ötödik, az 510/2006 rendelet 2. cikke (1) bekezdésének a megsértésére alapított jogalap

—

Az ötödik jogalap keretében a felperes az 510/2006 rendelet 2. cikke (1) bekezdésének a megsértését kifogásolja, mivel az „Edam Hollandnak” nincsenek különleges tulajdonságai vagy hírneve.

| 6. | A hatodik, az EUMSZ 30. cikk és az EUMSZ 36. cikk megsértésére alapított jogalap






  — | A felperes ezzel kapcsolatban azzal érvel, hogy a megtámadott rendelet az „Edam Holland” esetében kizárólagosan engedélyezett, a Hollandiában letelepedett tejelőtehén-tartóktól származó tej sajátosságainak a hiánya miatt indokolatlanul korlátozza az áruk szabad mozgását. |
| --- | --- | --- |

6.

A hatodik, az EUMSZ 30. cikk és az EUMSZ 36. cikk megsértésére alapított jogalap

—

A felperes ezzel kapcsolatban azzal érvel, hogy a megtámadott rendelet az „Edam Holland” esetében kizárólagosan engedélyezett, a Hollandiában letelepedett tejelőtehén-tartóktól származó tej sajátosságainak a hiánya miatt indokolatlanul korlátozza az áruk szabad mozgását.

| 7. | A hetedik, az 510/2006 rendelet 2. cikke (1) és (2) bekezdésének a megsértésére alapított jogalap






  — | E ponton a felperes különösen azt adja elő, hogy megsértették az 510/2006 rendelet 2. cikkének (1) bekezdésével összefüggésben értelmezett 2. cikkének (2) bekezdését, mivel a „Holland”, mint a „Hollandia” szinonimája, egy ország neve. Továbbá nem áll fenn az országnevek bejegyzésénél megkövetelt kivételes eset. |
| --- | --- | --- |

7.

A hetedik, az 510/2006 rendelet 2. cikke (1) és (2) bekezdésének a megsértésére alapított jogalap

—

E ponton a felperes különösen azt adja elő, hogy megsértették az 510/2006 rendelet 2. cikkének (1) bekezdésével összefüggésben értelmezett 2. cikkének (2) bekezdését, mivel a „Holland”, mint a „Hollandia” szinonimája, egy ország neve. Továbbá nem áll fenn az országnevek bejegyzésénél megkövetelt kivételes eset.

| 8. | A nyolcadik, az 510/2006 rendelet 3. cikke (3) bekezdésének a megsértésére alapított jogalap






  — | Ezzel kapcsolatban a felperes azzal érvel, hogy az „Edam Holland” bejegyzése a „Noord-Hollandse Edammer OEM” előzetes bejegyzésére tekintettel a tisztességes és helyi szokás figyelmen kívül hagyásával történt, és félrevezetés veszélyének alapja lehet. |
| --- | --- | --- |

8.

A nyolcadik, az 510/2006 rendelet 3. cikke (3) bekezdésének a megsértésére alapított jogalap

—

Ezzel kapcsolatban a felperes azzal érvel, hogy az „Edam Holland” bejegyzése a „Noord-Hollandse Edammer OEM” előzetes bejegyzésére tekintettel a tisztességes és helyi szokás figyelmen kívül hagyásával történt, és félrevezetés veszélyének alapja lehet.

| 9. | A kilencedik, az arányosság elvének és az eljárási alapelveknek a megsértésére, illetve az értékelési hibára alapított jogalap






  — | Végezetül a felperes azt kifogásolja, hogy az alperes a megtámadott rendeletben elmulasztotta tisztázni azt, hogy az „Edam” megnevezés egy szokásossá vált kifejezés. A felperes véleménye szerint egy ilyen tisztázás a Bíróság ítélkezési gyakorlata és a Bizottság gyakorlata alapján lehetséges, a tényállásra tekintettel pedig szükséges volt. Ennek elmaradása sérti az arányosság elvét, az eljárási alapelveket, és értékelési hibának minősül. |
| --- | --- | --- |

9.

A kilencedik, az arányosság elvének és az eljárási alapelveknek a megsértésére, illetve az értékelési hibára alapított jogalap

—

Végezetül a felperes azt kifogásolja, hogy az alperes a megtámadott rendeletben elmulasztotta tisztázni azt, hogy az „Edam” megnevezés egy szokásossá vált kifejezés. A felperes véleménye szerint egy ilyen tisztázás a Bíróság ítélkezési gyakorlata és a Bizottság gyakorlata alapján lehetséges, a tényállásra tekintettel pedig szükséges volt. Ennek elmaradása sérti az arányosság elvét, az eljárási alapelveket, és értékelési hibának minősül.

---

(1)  A mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 2006. március 20-i 510/2006/EK tanácsi rendelet (HL L 93., 12. o.).

(2)  A mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2006. december 14-i 1898/2006/EK bizottsági rendelet (HL L 369., 1. o.).

---

| 14.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 145/30 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 145/30

---

2011. február 23-án benyújtott kereset — Schutzgemeinschaft Milch und Milcherzeugnisse kontra Bizottság

(T-113/11. sz. ügy)

2011/C 145/50

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Schutzgemeinschaft Milch und Milcherzeugnisse eV (Berlin, Németország) (képviselők: M. Loschelder és V. Schoene ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Gouda Holland (OFJ)) szóló, 2010. december 2-i 1122/2010/EU bizottsági rendeletet; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Gouda Holland (OFJ)) szóló, 2010. december 2-i 1122/2010/EU bizottsági rendeletet;

| — | a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes kilenc jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első, a hatáskörmegosztás megsértésére alapított jogalap






  — | Első jogalapjával a felperes az 510/2006/EK rendelet (1) szerinti hatáskörmegosztás megsértését kifogásolja, mivel nem végeztek nemzeti eljárást a megtámadott rendelettel bejegyzett, oltalom alatt álló „Gouda Holland” földrajzi jelzéssel kapcsolatban. |
| --- | --- | --- |

1.

Az első, a hatáskörmegosztás megsértésére alapított jogalap

—

Első jogalapjával a felperes az 510/2006/EK rendelet (1) szerinti hatáskörmegosztás megsértését kifogásolja, mivel nem végeztek nemzeti eljárást a megtámadott rendelettel bejegyzett, oltalom alatt álló „Gouda Holland” földrajzi jelzéssel kapcsolatban.

| — | A felperes előadja, hogy az eredeti kérelemmel a „Hollandse Gouda” kifejezés bejegyzését kérték, és csak e névvel kapcsolatban végezték el az 510/2006 rendelet 5. cikke alapján kötelező előzetes nemzeti eljárást. |
| --- | --- |

—

A felperes előadja, hogy az eredeti kérelemmel a „Hollandse Gouda” kifejezés bejegyzését kérték, és csak e névvel kapcsolatban végezték el az 510/2006 rendelet 5. cikke alapján kötelező előzetes nemzeti eljárást.

| 2. | A második, az 1898/2006/EK rendelet (2) 3. cikke (2) bekezdésének a megsértésére alapított jogalap






  — | E tekintetben a felperes azt kifogásolja, hogy a „Gouda Holland” nem holland kifejezés. |
| --- | --- | --- |

2.

A második, az 1898/2006/EK rendelet (2) 3. cikke (2) bekezdésének a megsértésére alapított jogalap

—

E tekintetben a felperes azt kifogásolja, hogy a „Gouda Holland” nem holland kifejezés.

| 3. | A harmadik, az 510/2006 rendelet 2. cikke (1) és (2) bekezdésének és az 1898/2006 rendelet 3. cikke (1) bekezdésének a megsértésére alapított jogalap






  — | A harmadik jogalap keretében a felperes kifogásolja, hogy a bejegyzett nevet nem használják. |
| --- | --- | --- |

3.

A harmadik, az 510/2006 rendelet 2. cikke (1) és (2) bekezdésének és az 1898/2006 rendelet 3. cikke (1) bekezdésének a megsértésére alapított jogalap

—

A harmadik jogalap keretében a felperes kifogásolja, hogy a bejegyzett nevet nem használják.

| 4. | A negyedik, az 510/2006 rendelet 2. cikke (2) bekezdésének a megsértésére alapított jogalap






  — | A felperes előadja, hogy megsértették az 510/2006 rendelet 2. cikkének (2) bekezdését, mivel a „Gouda Holland” nem „hagyományos” nem földrajzi név. |
| --- | --- | --- |

4.

A negyedik, az 510/2006 rendelet 2. cikke (2) bekezdésének a megsértésére alapított jogalap

—

A felperes előadja, hogy megsértették az 510/2006 rendelet 2. cikkének (2) bekezdését, mivel a „Gouda Holland” nem „hagyományos” nem földrajzi név.

| 5. | Az ötödik, az 510/2006 rendelet 2. cikke (1) bekezdésének a megsértésére alapított jogalap






  — | Az ötödik jogalap keretében a felperes az 510/2006 rendelet 2. cikke (1) bekezdésének a megsértését kifogásolja, mivel a „Gouda Hollandnak” nincsenek különleges tulajdonságai vagy hírneve. |
| --- | --- | --- |

5.

Az ötödik, az 510/2006 rendelet 2. cikke (1) bekezdésének a megsértésére alapított jogalap

—

Az ötödik jogalap keretében a felperes az 510/2006 rendelet 2. cikke (1) bekezdésének a megsértését kifogásolja, mivel a „Gouda Hollandnak” nincsenek különleges tulajdonságai vagy hírneve.

| 6. | A hatodik, az EUMSZ 30. cikk és az EUMSZ 36. cikk megsértésére alapított jogalap






  — | A felperes ezzel kapcsolatban azzal érvel, hogy a megtámadott rendelet a „Gouda Holland” esetében kizárólagosan engedélyezett, a Hollandiában letelepedett tejelőtehén-tartóktól származó tej sajátosságainak a hiánya miatt indokolatlanul korlátozza az áruk szabad mozgását. |
| --- | --- | --- |

6.

A hatodik, az EUMSZ 30. cikk és az EUMSZ 36. cikk megsértésére alapított jogalap

—

A felperes ezzel kapcsolatban azzal érvel, hogy a megtámadott rendelet a „Gouda Holland” esetében kizárólagosan engedélyezett, a Hollandiában letelepedett tejelőtehén-tartóktól származó tej sajátosságainak a hiánya miatt indokolatlanul korlátozza az áruk szabad mozgását.

| 7. | A hetedik, az 510/2006 rendelet 2. cikke (1) és (2) bekezdésének a megsértésére alapított jogalap






  — | E ponton a felperes különösen azt adja elő, hogy megsértették az 510/2006 rendelet 2. cikkének (1) bekezdésével összefüggésben értelmezett 2. cikkének (2) bekezdését, mivel a „Holland”, mint a „Hollandia” szinonimája, egy ország neve. Továbbá nem áll fenn az országnevek bejegyzésénél megkövetelt kivételes eset. |
| --- | --- | --- |

7.

A hetedik, az 510/2006 rendelet 2. cikke (1) és (2) bekezdésének a megsértésére alapított jogalap

—

E ponton a felperes különösen azt adja elő, hogy megsértették az 510/2006 rendelet 2. cikkének (1) bekezdésével összefüggésben értelmezett 2. cikkének (2) bekezdését, mivel a „Holland”, mint a „Hollandia” szinonimája, egy ország neve. Továbbá nem áll fenn az országnevek bejegyzésénél megkövetelt kivételes eset.

| 8. | A nyolcadik, az 510/2006 rendelet 3. cikke (3) bekezdésének a megsértésére alapított jogalap






  — | Ezzel kapcsolatban a felperes azzal érvel, hogy a „Gouda Holland” bejegyzése a „Noord-Hollandse Gouda OEM” előzetes bejegyzésére tekintettel a tisztességes és helyi szokás figyelmen kívül hagyásával történt, és félrevezetés veszélyének alapja lehet. |
| --- | --- | --- |

8.

A nyolcadik, az 510/2006 rendelet 3. cikke (3) bekezdésének a megsértésére alapított jogalap

—

Ezzel kapcsolatban a felperes azzal érvel, hogy a „Gouda Holland” bejegyzése a „Noord-Hollandse Gouda OEM” előzetes bejegyzésére tekintettel a tisztességes és helyi szokás figyelmen kívül hagyásával történt, és félrevezetés veszélyének alapja lehet.

| 9. | A kilencedik, az arányosság elvének és az eljárási alapelveknek a megsértésére, illetve az értékelési hibára alapított jogalap






  — | Végezetül a felperes azt kifogásolja, hogy az alperes a megtámadott rendeletben elmulasztotta tisztázni azt, hogy a „Gouda” megnevezés egy szokásossá vált kifejezés. A felperes véleménye szerint egy ilyen tisztázás a Bíróság ítélkezési gyakorlata és a Bizottság gyakorlata alapján lehetséges, a tényállásra tekintettel pedig szükséges volt. Ennek elmaradása sérti az arányosság elvét, az eljárási alapelveket, és értékelési hibának minősül. |
| --- | --- | --- |

9.

A kilencedik, az arányosság elvének és az eljárási alapelveknek a megsértésére, illetve az értékelési hibára alapított jogalap

—

Végezetül a felperes azt kifogásolja, hogy az alperes a megtámadott rendeletben elmulasztotta tisztázni azt, hogy a „Gouda” megnevezés egy szokásossá vált kifejezés. A felperes véleménye szerint egy ilyen tisztázás a Bíróság ítélkezési gyakorlata és a Bizottság gyakorlata alapján lehetséges, a tényállásra tekintettel pedig szükséges volt. Ennek elmaradása sérti az arányosság elvét, az eljárási alapelveket, és értékelési hibának minősül.

---

(1)  A mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 2006. március 20-i 510/2006/EK tanácsi rendelet (HL L 93., 12. o.).

(2)  A mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2006. december 14-i 1898/2006/EK bizottsági rendelet (HL L 369., 1. o.).

---

| 14.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 145/31 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 145/31

---

2011. február 28-án benyújtott kereset — Centre national de la recherche scientifique kontra Bizottság

(T-125/11. sz. ügy)

2011/C 145/51

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Centre national de la recherche scientifique (Párizs, Franciaország) (képviselő: N. Lenoir ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a 2010. december 17-i határozatot annyiban, amennyiben az a CNRS-nek a Közösséggel szemben a PIEF szerződésből eredő követelését beszámítja a Közösségnek a CNRS-szel szemben az ALLOSTEM szerződés címén érvényesített állítólagos követelésébe; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a 2010. december 17-i határozatot annyiban, amennyiben az a CNRS-nek a Közösséggel szemben a PIEF szerződésből eredő követelését beszámítja a Közösségnek a CNRS-szel szemben az ALLOSTEM szerződés címén érvényesített állítólagos követelésébe;

| — | a Bizottságot kötelezze az eljárás összes költségének viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze az eljárás összes költségének viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes hat jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első, a védelemhez való jog és különösen a 2321/2002/EK rendelet (1) 12. cikke (4) bekezdésének megsértésére alapított jogalap, mivel a Bizottság nem kérte fel a felperest, hogy terjessze elő észrevételeit az állítólagos követelésének beszámítás útján történő beszedéséről szóló határozata megalapozottságával kapcsolatban. |
| --- | --- |

1.

Az első, a védelemhez való jog és különösen a 2321/2002/EK rendelet (1) 12. cikke (4) bekezdésének megsértésére alapított jogalap, mivel a Bizottság nem kérte fel a felperest, hogy terjessze elő észrevételeit az állítólagos követelésének beszámítás útján történő beszedéséről szóló határozata megalapozottságával kapcsolatban.

| 2. | A második, az indokolási kötelezettség megsértésére alapított jogalap, mivel a Bizottság csupán a 2009. március 16-i könyvvizsgálói jelentésében szereplő általános megfontolásokra hivatkozott, anélkül hogy kifejtette volna azokat az okokat, amelyek miatt nem vette figyelembe azon bizonyítékokat, amelyeket a felperes az általa benyújtott költségelszámolás támogathatóságának igazolására felhozott. |
| --- | --- |

2.

A második, az indokolási kötelezettség megsértésére alapított jogalap, mivel a Bizottság csupán a 2009. március 16-i könyvvizsgálói jelentésében szereplő általános megfontolásokra hivatkozott, anélkül hogy kifejtette volna azokat az okokat, amelyek miatt nem vette figyelembe azon bizonyítékokat, amelyeket a felperes az általa benyújtott költségelszámolás támogathatóságának igazolására felhozott.

| 3. | A harmadik, a nyilvánvaló mérlegelési hibára alapított jogalap, mivel a Bizottság úgy vélte, hogy a CNRS kutatójának, T.-nek a díjazása a 2006. április 1-jétől2007. március 31-ig terjedő időszakban — a felperes által a szóban forgó szerződésre utaló munkaidő-kimutatások és négy tudományos cikk formájában szolgáltatott bizonyítékok ellenére — nem tartozott a támogatható költségek közé. |
| --- | --- |

3.

A harmadik, a nyilvánvaló mérlegelési hibára alapított jogalap, mivel a Bizottság úgy vélte, hogy a CNRS kutatójának, T.-nek a díjazása a 2006. április 1-jétől2007. március 31-ig terjedő időszakban — a felperes által a szóban forgó szerződésre utaló munkaidő-kimutatások és négy tudományos cikk formájában szolgáltatott bizonyítékok ellenére — nem tartozott a támogatható költségek közé.

| 4. | A negyedik, a téves jogalkalmazásra alapított jogalap, mivel a Bizottság semmilyen bizonyító erőt nem tulajdonított T. 2006. április 1-jétől2007. március 31-ig terjedő időszakra vonatkozó munkaidő-kimutatásainak, és nem ismerte el támogatható költségként egyrészről a CNRS kutatójának, B.-nek a szülési szabadsága alatti díjazását, másrészről pedig a CNRS által a nem véglegesített alkalmazottai után munkanélküli-biztosítás jogcímén megfizetett „munkahely-elvesztési hozzájárulásnak” nevezett szociális járulékterhet. |
| --- | --- |

4.

A negyedik, a téves jogalkalmazásra alapított jogalap, mivel a Bizottság semmilyen bizonyító erőt nem tulajdonított T. 2006. április 1-jétől2007. március 31-ig terjedő időszakra vonatkozó munkaidő-kimutatásainak, és nem ismerte el támogatható költségként egyrészről a CNRS kutatójának, B.-nek a szülési szabadsága alatti díjazását, másrészről pedig a CNRS által a nem véglegesített alkalmazottai után munkanélküli-biztosítás jogcímén megfizetett „munkahely-elvesztési hozzájárulásnak” nevezett szociális járulékterhet.

| 5. | Az ötödik, a bizalomvédelem elvének megsértésére alapított jogalap, mivel a Bizottság:






  — | ellentétben azzal, amire a könyvvizsgálói jelentésében és egy tárgyaláson utalt, semmilyen bizonyító erőt nem tulajdonított négy tudományos közleménynek; |
| --- | --- | --- |

5.

Az ötödik, a bizalomvédelem elvének megsértésére alapított jogalap, mivel a Bizottság:

—

ellentétben azzal, amire a könyvvizsgálói jelentésében és egy tárgyaláson utalt, semmilyen bizonyító erőt nem tulajdonított négy tudományos közleménynek;

| — | a szülési szabadsággal kapcsolatos költségek támogathatósági kritériumait újonnan értelmezte; |
| --- | --- |

—

a szülési szabadsággal kapcsolatos költségek támogathatósági kritériumait újonnan értelmezte;

| — | a jogvita egyezség útján történő rendezésének szakaszában tett ígéretei ellenére közölte a határozatot. |
| --- | --- |

—

a jogvita egyezség útján történő rendezésének szakaszában tett ígéretei ellenére közölte a határozatot.

| 6. | A hatodik, a költségvetési rendelet (2) 73. cikkének (1) bekezdésének megsértésére alapított jogalap, mivel a Bizottság által igényelt követelés vitatott. |
| --- | --- |

6.

A hatodik, a költségvetési rendelet (2) 73. cikkének (1) bekezdésének megsértésére alapított jogalap, mivel a Bizottság által igényelt követelés vitatott.

---

(1)  Az Európai Közösség hatodik keretprogramjának (2002–2006) végrehajtása tekintetében a vállalkozások, kutatóközpontok és egyetemek részvételére, valamint a kutatási eredmények terjesztésére vonatkozó szabályokról szóló, 2002. december 16-i 2321/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 355., 23. o.; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 31. kötet, 46. o.).

(2)  Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (HL L 248., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 1. fejezet, 4. kötet, 74. o.).

---

| 14.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 145/31 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 145/31

---

2011. március 11-én benyújtott kereset — GS kontra Parlament és Tanács

(T-149/11. sz. ügy)

2011/C 145/52

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: GS Gesellschaft für Umwelt- und Energie-Serviceleistungen mbH (Eigeltingen, Németország) (képviselő: J. Schmidt ügyvéd)

Alperesek: Európai Parlament és az Európai Unió Tanácsa

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az euroérmék hitelesítéséről és a pénzforgalom céljára alkalmatlan euroérmék kezeléséről szóló, 2010. december 15-i 1210/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (2) bekezdésének 2. mondatát; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az euroérmék hitelesítéséről és a pénzforgalom céljára alkalmatlan euroérmék kezeléséről szóló, 2010. december 15-i 1210/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (2) bekezdésének 2. mondatát;

| — | az alperest kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes a következő jogalapokra hivatkozik:

| 1. | Az Európai Unió Alapjogi Chartája 15. és 16. cikkének a megtámadott szabályozás által történő megsértése






  — | A felperes ezzel összefüggésben előadja, hogy az 1210/2010/EU rendelet (1) 8. cikkének (2) bekezdése sérti a foglalkozásának szabad gyakorlását és a vállalkozása szabadságát, mivel a megtámadott rendelet hatálybalépését követően üzleti forgalma csökkent. |
| --- | --- | --- |

1.

Az Európai Unió Alapjogi Chartája 15. és 16. cikkének a megtámadott szabályozás által történő megsértése

—

A felperes ezzel összefüggésben előadja, hogy az 1210/2010/EU rendelet (1) 8. cikkének (2) bekezdése sérti a foglalkozásának szabad gyakorlását és a vállalkozása szabadságát, mivel a megtámadott rendelet hatálybalépését követően üzleti forgalma csökkent.

| 2. | Az Európai Unió Alapjogi Chartája 17. cikkének a megtámadott szabályozás által történő megsértése






  — | A felperes azzal érvel, hogy az 1210/2010 rendelet 8. cikkének (2) bekezdése sérti a tulajdonhoz való jogát is, mivel e szabályozás korlátozza a létrehozott és működő vállalkozáshoz való jogának a gyakorlását. |
| --- | --- | --- |

2.

Az Európai Unió Alapjogi Chartája 17. cikkének a megtámadott szabályozás által történő megsértése

—

A felperes azzal érvel, hogy az 1210/2010 rendelet 8. cikkének (2) bekezdése sérti a tulajdonhoz való jogát is, mivel e szabályozás korlátozza a létrehozott és működő vállalkozáshoz való jogának a gyakorlását.

| — | Továbbá a megtámadott szabályozás lehetővé teszi a felperes tulajdonjogának azáltal történő közvetlen megsértését, hogy a tulajdonában lévő euróérméket kártérítés nélkül vonta be. |
| --- | --- |

—

Továbbá a megtámadott szabályozás lehetővé teszi a felperes tulajdonjogának azáltal történő közvetlen megsértését, hogy a tulajdonában lévő euróérméket kártérítés nélkül vonta be.

| 3. | A megtámadott szabályozásnak a jogalkotói cél elérésére való alkalmatlansága és a megtámadott szabályozás aránytalansága






  — | Ezzel összefüggésben a felperes előadja, hogy a foglalkozás szabad gyakorlása, a vállalkozás szabadsága, valamint a tulajdonjog korlátozható, amennyiben a korlátozás valóban megfelel a közérdeket szolgáló céloknak, és a kitűzött célra tekintettel nem jelent aránytalan sérelmet. A felperes véleménye szerint a megtámadott szabályozás felesleges, a jogalkotói cél elérésére alkalmatlan, és ezenkívül korlátozó jellegű. Ezáltal az aránytalan, és nem indokolhatja a felperes alapjogainak sérelmét. |
| --- | --- | --- |

3.

A megtámadott szabályozásnak a jogalkotói cél elérésére való alkalmatlansága és a megtámadott szabályozás aránytalansága

—

Ezzel összefüggésben a felperes előadja, hogy a foglalkozás szabad gyakorlása, a vállalkozás szabadsága, valamint a tulajdonjog korlátozható, amennyiben a korlátozás valóban megfelel a közérdeket szolgáló céloknak, és a kitűzött célra tekintettel nem jelent aránytalan sérelmet. A felperes véleménye szerint a megtámadott szabályozás felesleges, a jogalkotói cél elérésére alkalmatlan, és ezenkívül korlátozó jellegű. Ezáltal az aránytalan, és nem indokolhatja a felperes alapjogainak sérelmét.

---

(1)  Az euroérmék hitelesítéséről és a pénzforgalom céljára alkalmatlan euroérmék kezeléséről szóló, 2010. december 15-i 1210/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 339., 1. o.).

---

| 14.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 145/32 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 145/32

---

2011. március 11-én benyújtott kereset — Telefónica de España és Telefónica Móviles España kontra Bizottság

(T-151/11. sz. ügy)

2011/C 145/53

Az eljárás nyelve: spanyol

Felek

Felperesek: Telefónica de España, SA (Madrid, Spanyolország), Telefónica Móviles España, SA (Madrid, Spanyolország) (képviselők: F. González Díaz és F. Salerno ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

| — | az EUMSZ 263. cikk alapján semmisítse meg az Európai Bizottság 2010. július 20-i határozatát; |
| --- | --- |

—

az EUMSZ 263. cikk alapján semmisítse meg az Európai Bizottság 2010. július 20-i határozatát;

| — | minden esetben a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

minden esetben a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A jelen kereset a Spanyolország által a Corporación de Radio y Televisión Española (RTVE) számára nyújtandó C-38/09. (korábbi NN 58/09.) számú támogatási rendszerről szóló, 2010. július 20-i bizottsági határozat (HL L 1., 9. o.) ellen irányul, amely az EUMSZ 106. cikk (2) bekezdése alapján a belső piaccal összeegyeztethetőnek minősíti a Corporación de Radio y Televisión Española műsorszolgáltató közintézményre vonatkozó, az augusztus 28-i 8/2009. sz. törvénnyel bevezetett új finanszírozási modellt.

Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek öt jogalapra hivatkoznak.

| 1. | Az első, az EUMSZ 108. cikk (2) bekezdésének megsértésére alapított jogalap annyiban, amennyiben a Bizottság nem indította meg az e rendelkezés szerinti eljárást a szóban forgó intézkedéscsomag finanszírozásának elválaszthatóságával kapcsolatban. |
| --- | --- |

1.

Az első, az EUMSZ 108. cikk (2) bekezdésének megsértésére alapított jogalap annyiban, amennyiben a Bizottság nem indította meg az e rendelkezés szerinti eljárást a szóban forgó intézkedéscsomag finanszírozásának elválaszthatóságával kapcsolatban.

| 2. | A második, az EUMSZ 108. cikk megsértésére alapított jogalap annyiban, amennyiben a Bizottság megállapítja az intézkedéscsomag finanszírozásának elválaszthatatlanságát, és helytelenül minősíti kizárólag a kiegészítő finanszírozást új támogatásnak. Ezzel a Bizottság nem veszi figyelembe sem az ítélkezési gyakorlatot, sem a Bizottság döntéshozatali gyakorlatát. |
| --- | --- |

2.

A második, az EUMSZ 108. cikk megsértésére alapított jogalap annyiban, amennyiben a Bizottság megállapítja az intézkedéscsomag finanszírozásának elválaszthatatlanságát, és helytelenül minősíti kizárólag a kiegészítő finanszírozást új támogatásnak. Ezzel a Bizottság nem veszi figyelembe sem az ítélkezési gyakorlatot, sem a Bizottság döntéshozatali gyakorlatát.

| 3. | A harmadik, az EUMSZ 256. cikk megsértésére alapított jogalap annyiban, amennyiben a határozat egyáltalán nem fejti ki, miként jut arra a következtetésre, hogy a 8/2009. sz. törvény 4., 5. és 6. cikkével bevezetett vagy módosított három pénzügyi intézkedés elválaszthatatlan az RTVE jelenlegi finanszírozási rendszerétől. |
| --- | --- |

3.

A harmadik, az EUMSZ 256. cikk megsértésére alapított jogalap annyiban, amennyiben a határozat egyáltalán nem fejti ki, miként jut arra a következtetésre, hogy a 8/2009. sz. törvény 4., 5. és 6. cikkével bevezetett vagy módosított három pénzügyi intézkedés elválaszthatatlan az RTVE jelenlegi finanszírozási rendszerétől.

| 4. | Téves jogértelmezés a finanszírozási forrás és az intézkedés elválasztásával kapcsolatban annyiban, amennyiben a finanszírozási források közösségi joggal való összeegyeztethetetlenségének szükségszerűen együtt kell járnia azok állami támogatásokra vonatkozó szabályokkal való összeegyeztethetetlenségével. E tekintetben a felperesek azt állítják, hogy a megtámadott határozat valamely finanszírozáshoz kapcsolódó olyan támogatást nyilvánít összeegyeztethetőnek, amelyet maga a Bizottság párhuzamos eljárásban az uniós joggal ellentétesnek minősített. |
| --- | --- |

4.

Téves jogértelmezés a finanszírozási forrás és az intézkedés elválasztásával kapcsolatban annyiban, amennyiben a finanszírozási források közösségi joggal való összeegyeztethetetlenségének szükségszerűen együtt kell járnia azok állami támogatásokra vonatkozó szabályokkal való összeegyeztethetetlenségével. E tekintetben a felperesek azt állítják, hogy a megtámadott határozat valamely finanszírozáshoz kapcsolódó olyan támogatást nyilvánít összeegyeztethetőnek, amelyet maga a Bizottság párhuzamos eljárásban az uniós joggal ellentétesnek minősített.

| 5. | Az EUMSZ 106. cikk (2) bekezdésének és/vagy az EUMSZ 256. cikk megsértése a túlzott ellentételezés hiányára és az intézkedésnek a belső piaci versenyre gyakorolt hatására vonatkozó megfelelő indokolás hiánya miatt. Konkrétan a határozat egyrészt nem vette figyelembe, hogy az RTVE testület jövőbeli tényleges költségei meg fogják haladni a múltban felmerült költségeket, másrészt pedig olyan intézkedést nyilvánít a belső piaccal összeegyeztethetőnek, amely biztosítja a „reklámpiacon mutatkozó bevételi ingadozások elleni” védelmet annak ellenére, hogy már nem áll fenn semmilyen kereskedelmi kockázat. |
| --- | --- |

5.

Az EUMSZ 106. cikk (2) bekezdésének és/vagy az EUMSZ 256. cikk megsértése a túlzott ellentételezés hiányára és az intézkedésnek a belső piaci versenyre gyakorolt hatására vonatkozó megfelelő indokolás hiánya miatt. Konkrétan a határozat egyrészt nem vette figyelembe, hogy az RTVE testület jövőbeli tényleges költségei meg fogják haladni a múltban felmerült költségeket, másrészt pedig olyan intézkedést nyilvánít a belső piaccal összeegyeztethetőnek, amely biztosítja a „reklámpiacon mutatkozó bevételi ingadozások elleni” védelmet annak ellenére, hogy már nem áll fenn semmilyen kereskedelmi kockázat.

---

| 14.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 145/33 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 145/33

---

2011. március 10-én benyújtott kereset — Marszałkowski kontra OHIM — Mar-Ko Fleischwaren (WALICHNOWY MARKO)

(T-159/11. sz. ügy)

2011/C 145/54

A keresetlevél nyelve: lengyel

Felek

Felperes: Marek Marszałkowski (Sokolniki, Lengyelország) (képviselő: C. Sadkowski ügyvéd (radca prawny))

Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM)

A másik/többi fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Mar-Ko Fleischwaren GmbH & Co. KG (Blankenheim, Németország)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) negyedik fellebbezési tanácsának 2011. január 11-én az R 760/2010-4. sz. ügyben hozott határozatát, amellyel megtagadta a „Marko Walichnowy” közösségi védjegy lajstromozását a 29. osztályba tartozó, következő áruk tekintetében: hús, hús- és szárnyashústermékek, beleértve a pástétomokat, belsőségek, káposztás kolbász, húskonzervek, valamint húsból és zöldségből készült termékek, ideértve a bigos-t, szárnyashús (csomagolva is), húsgombóc zöldségszósszal; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) negyedik fellebbezési tanácsának 2011. január 11-én az R 760/2010-4. sz. ügyben hozott határozatát, amellyel megtagadta a „Marko Walichnowy” közösségi védjegy lajstromozását a 29. osztályba tartozó, következő áruk tekintetében: hús, hús- és szárnyashústermékek, beleértve a pástétomokat, belsőségek, káposztás kolbász, húskonzervek, valamint húsból és zöldségből készült termékek, ideértve a bigos-t, szárnyashús (csomagolva is), húsgombóc zöldségszósszal;

| — | másodlagosan módosítsa a megtámadott határozatot úgy, hogy vegye figyelembe azt, hogy a „Marko Walichnowy” közösségi védjegy lajstromozása a 29. osztályba tartozó, fent felsorolt áruk tekintetében megengedett; |
| --- | --- |

—

másodlagosan módosítsa a megtámadott határozatot úgy, hogy vegye figyelembe azt, hogy a „Marko Walichnowy” közösségi védjegy lajstromozása a 29. osztályba tartozó, fent felsorolt áruk tekintetében megengedett;

| — | az alperest kötelezze az eljárás költségeinek viselésére, és többek között kötelezze arra, hogy a felperesnek térítse meg a perbeli képviselet költségeit. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze az eljárás költségeinek viselésére, és többek között kötelezze arra, hogy a felperesnek térítse meg a perbeli képviselet költségeit.

Jogalapok és fontosabb érvek

A közösségi védjegy bejelentője: a felperes.

Az érintett közösségi védjegy: a „Marko Walichnowy” szóelemet magában foglaló ábrás védjegy a 29. osztályba tartozó áruk tekintetében — 007161541. sz. védjegybejelentés

A felszólalási eljárásban hivatkozott védjegy vagy megjelölés jogosultja: Mar-Ko Fleischwaren GmbH & Co. KG

A hivatkozott védjegy vagy megjelölés: a„Mar-Ko” közösségi védjegy néhány a 29. osztályba tartozó áru tekintetében.

A felszólalási osztály határozata: a felszólalási osztály a felszólalást elutasította.

A fellebbezési tanács határozata: a fellebbezési tanács hatályon kívül helyezte a felszólalási osztály határozatát, és elutasította a védjegybejelentést a 29. osztályba tartozó, alábbi áruk tekintetében: hús, hús- és szárnyashústermékek, beleértve a pástétomokat, belsőségek, káposztás kolbász, húskonzervek, valamint húsból és zöldségből készült termékek, ideértve a bigos-t, szárnyashús (csomagolva is), húsgombóc zöldségszósszal

Jogalapok: a 207/2009 rendelet (1) 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának a megsértése azon megállapítással összefüggésben, hogy a védjegyek hasonlóak és összetéveszthetőek.

---

(1)  A közösségi védjegyről szóló, 2009. február 26-i 207/2009/EK tanácsi rendelet (HL L 78., 1. o.)

---

| 14.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 145/33 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 145/33

---

2011. március 17-én benyújtott kereset — Häfele kontra OHIM (Infront)

(T-166/11. sz. ügy)

2011/C 145/55

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Häfele GmbH & Co. KG (Nagold, Németország) (képviselők: M. Eck és J. Dönch ügyvédek)

Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) első fellebbezési tanácsának 2011. január 17-én az R 1711/2010-1. sz. ügyben hozott határozatát; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) első fellebbezési tanácsának 2011. január 17-én az R 1711/2010-1. sz. ügyben hozott határozatát;

| — | az OHIM-ot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az OHIM-ot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Az érintett közösségi védjegy: az „Infront” szóvédjegy a 6. és 20.. osztályba tartozó áruk tekintetében.

Az elbíráló határozata: az elbíráló a védjegybejelentést elutasította.

A fellebbezési tanács határozata: a fellebbezési tanács a fellebbezést elutasította

Jogalapok: a 207/2009/EK rendelet (1) 7. cikke (1) bekezdése b) és c) pontjának a megsértése, mivel az érintett közösségi védjegy megkülönböztetésre alkalmas, nem leíró jellegű, és nem vált szokásos megjelöléssé.

---

(1)  A közösségi védjegyről szóló, 2009. február 26-i 207/2009/EK tanácsi rendelet (HL 2008., L 78., 1. o.)

---

| 14.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 145/34 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 145/34

---

2011. március 15-én benyújtott kereset — Nemzeti Kutatóközpont kontra Bizottság

(T-167/11. sz. ügy)

2011/C 145/56

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Centre national de la recherche scientifique (Párizs, Franciaország) (képviselők: N. Lenoir ügyvéd)

Alperes: az Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | állapítsa meg, hogy a kereset elfogadható és megalapozott; |
| --- | --- |

—

állapítsa meg, hogy a kereset elfogadható és megalapozott;

| — | kötelezze a Bizottságot arra, hogy a belga jog szerint a szerződésre alkalmazandó törvényes mértékű késedelmi kamattal növelve térítse meg a Bizottság által a 2010-1232. sz. fizetési felszólításban szerződés címén követelt 20 989,82 euró állítólagos tartozást, amely okot adott a 2010. december 17-i beszámítási aktusra (BUDG/C3 D(2009) B.2 — 1232 hiv. sz.); |
| --- | --- |

—

kötelezze a Bizottságot arra, hogy a belga jog szerint a szerződésre alkalmazandó törvényes mértékű késedelmi kamattal növelve térítse meg a Bizottság által a 2010-1232. sz. fizetési felszólításban szerződés címén követelt 20 989,82 euró állítólagos tartozást, amely okot adott a 2010. december 17-i beszámítási aktusra (BUDG/C3 D(2009) B.2 — 1232 hiv. sz.);

| — | a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes három jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első jogalap a 6. kutatási és technológiafejlesztési keretprogram (2002-2006) keretében kötött, az ALLOSTEM projektre vonatkozó LSHB-CT-2004-503319. sz. szerződés (a továbbiakban: ALLOSTEM szerződés) általános szerződési feltételei II.19. cikke (1) bekezdésének megsértésére vonatkozik annyiban, amennyiben a Bizottság korlátozta — sőt megvonta — a felperes azon lehetőségét, hogy a szerződés megfelelő teljesítését a személyi állomány költségeinek támogathatósága tekintetében bizonyítsa, azáltal, hogy nem tartotta tiszteletben a támogatható költségek meghatározásának szempontjait. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap a 6. kutatási és technológiafejlesztési keretprogram (2002-2006) keretében kötött, az ALLOSTEM projektre vonatkozó LSHB-CT-2004-503319. sz. szerződés (a továbbiakban: ALLOSTEM szerződés) általános szerződési feltételei II.19. cikke (1) bekezdésének megsértésére vonatkozik annyiban, amennyiben a Bizottság korlátozta — sőt megvonta — a felperes azon lehetőségét, hogy a szerződés megfelelő teljesítését a személyi állomány költségeinek támogathatósága tekintetében bizonyítsa, azáltal, hogy nem tartotta tiszteletben a támogatható költségek meghatározásának szempontjait.

| 2. | A második jogalap az ALLOSTEM szerződés általános szerződési feltételei II.19. és II.20. cikkében előírt kötelezettségek megsértésére vonatkozik annyiban, amennyiben a Bizottság kizárta a „munkahely elvesztése esetén járó támogatáshoz”, valamint egy határozott időtartamra szóló szerződéssel alkalmazott biológus szülési szabadságához kapcsolódó költségek támogathatóságát. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap az ALLOSTEM szerződés általános szerződési feltételei II.19. és II.20. cikkében előírt kötelezettségek megsértésére vonatkozik annyiban, amennyiben a Bizottság kizárta a „munkahely elvesztése esetén járó támogatáshoz”, valamint egy határozott időtartamra szóló szerződéssel alkalmazott biológus szülési szabadságához kapcsolódó költségek támogathatóságát.

| 3. | A harmadik jogalap az ALLOSTEM szerződés 12. cikkének megsértésére vonatkozik, amely cikk az említett szerződésből eredő összes tartozás biztos jellegének megítélését a belga jognak veti alá. A felperes azzal érvel, hogy:






  — | A Bizottság kizárólag az uniós jogra támaszkodott, nem pedig a belga jogra annak mérlegelésekor, hogy a követelt tartozás biztos volt-e vagy sem, és |
| --- | --- | --- |

3.

A harmadik jogalap az ALLOSTEM szerződés 12. cikkének megsértésére vonatkozik, amely cikk az említett szerződésből eredő összes tartozás biztos jellegének megítélését a belga jognak veti alá. A felperes azzal érvel, hogy:

—

A Bizottság kizárólag az uniós jogra támaszkodott, nem pedig a belga jogra annak mérlegelésekor, hogy a követelt tartozás biztos volt-e vagy sem, és

| — | a tartozással szemben olyan kifogással éltek, amely azt teljesen megfosztotta biztos jellegétől. |
| --- | --- |

—

a tartozással szemben olyan kifogással éltek, amely azt teljesen megfosztotta biztos jellegétől.

---

| 14.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 145/34 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 145/34

---

2011. március 17-én benyújtott kereset — Rivella International kontra OHIM — Baskaya di Baskaya & C. (BASKAYA)

(T-170/11. sz. ügy)

2011/C 145/57

A keresetlevél nyelve: német

Felek

Felperes: Rivella International AG (Rothrist, Svájc) (képviselők: C. Spintig, U. Sander és H. Förster ügyvédek)

Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Baskaya di Baskaya & C. s.a.s. (Grosseto, Olaszország)

Kereseti kérelmek

| — | A Törvényszék helyezze hatályon kívül a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) negyedik fellebbezési tanácsa által az R 534/2010-4. sz. ügyben 2011. január 10-én hozott határozatot; |
| --- | --- |

—

A Törvényszék helyezze hatályon kívül a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) negyedik fellebbezési tanácsa által az R 534/2010-4. sz. ügyben 2011. január 10-én hozott határozatot;

| — | a Törvényszék az alperest kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Törvényszék az alperest kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A közösségi védjegy bejelentője: a Baskaya di Baskaya & C. s.a.s.

Az érintett közösségi védjegy: a „BASKAYA” szóelemet tartalmazó ábrás védjegy a 29., 30. és 32. osztályba tartozó áruk vonatkozásában.

A felszólalási eljárásban hivatkozott védjegy vagy megjelölés jogosultja: a felperes.

A hivatkozott védjegy vagy megjelölés: a „Passaia” szóelemet tartalmazó nemzetközi ábrás védjegy a 32. osztályba tartozó áruk vonatkozásában.

A felszólalási osztály határozata: a felszólalási osztály a felszólalást elutasította.

A fellebbezési tanács határozata: a fellebbezési tanács a fellebbezést elutasította.

Jogalapok: a 207/2009 rendelet (1) 42. cikke (2) és (3) bekezdésének megsértése, mivel a fellebbezési tanács nem alkalmazta a szabadalmak, a formatervezési minták és a védjegyek kölcsönös oltalmáról szóló, 1892. április 13-i német–svájci megállapodás 5. cikkét, ezáltal jogellenesen figyelmen kívül hagyta a használatra vonatkozóan a felperes által előterjesztett bizonyítékokat.

---

(1)  A közösségi védjegyről szóló, 2009. február 26-i 207/2009/EK tanácsi rendelet (HL 2009. L 78., 1. o.).

---

| 14.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 145/35 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 145/35

---

2011. március 21-én benyújtott kereset — Hopf kontra OHIM (Clampflex)

(T-171/11. sz. ügy)

2011/C 145/58

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Hans Jürgen Hopf (Zirndorf, Németország) (képviselő: V. Mensing ügyvéd)

Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM)

Kereseti kérelmek

| — | A Törvényszék helyezze hatályon kívül a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) negyedik fellebbezési tanácsa által az R 1514/2010-4. sz. ügyben 2011. január 19-én hozott határozatot; |
| --- | --- |

—

A Törvényszék helyezze hatályon kívül a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) negyedik fellebbezési tanácsa által az R 1514/2010-4. sz. ügyben 2011. január 19-én hozott határozatot;

| — | a Törvényszék az OHIM-ot kötelezze a költségek viselésére, beleértve a fellebbezési tanács előtti eljárás során felmerült költségeket is. |
| --- | --- |

—

a Törvényszék az OHIM-ot kötelezze a költségek viselésére, beleértve a fellebbezési tanács előtti eljárás során felmerült költségeket is.

Jogalapok és fontosabb érvek

Az érintett közösségi védjegy: a „Clampflex” szóvédjegy az 5., 9., 10., 17. és 20. osztályba tartozó áruk vonatkozásában.

Az elbíráló határozata: az elbíráló a védjegybejelentést részben elutasította.

A fellebbezési tanács határozata: a fellebbezési tanács a fellebbezést elutasította.

Jogalapok: a 207/2009/EK rendelet (1) 7. cikke (1) bekezdése b) és c) pontjának megsértése, mivel az érintett közösségi védjegy megkülönböztetésre alkalmas és nem leíró jellegű.

---

(1)  A közösségi védjegyről szóló, 2009. február 26-i 207/2009/EK tanácsi rendelet (HL 2009. L 78., 1. o.).

---

| 14.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 145/35 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 145/35

---

2011. március 22-én benyújtott kereset — Hesse kontra OHIM — Porsche (Carrera)

(T-173/11. sz. ügy)

2011/C 145/59

A keresetlevél nyelve: német

Felek

Felperes: Kurt Hesse (Nürnberg, Németország) (képviselő: M. Krogmann ügyvéd)

Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Dr. Ing. h.c. F. Porsche AG (Stuttgart, Németország)

Kereseti kérelmek

| — | A Törvényszék helyezze hatályon kívül a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) negyedik fellebbezési tanácsának 2011. január 11-én az R 306/2010-4. sz. ügyben hozott határozatát, és utasítsa el az 5 723 432. sz. közösségi védjegybejelentés ellen 2007. február 16-án tett felszólalást; |
| --- | --- |

—

A Törvényszék helyezze hatályon kívül a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) negyedik fellebbezési tanácsának 2011. január 11-én az R 306/2010-4. sz. ügyben hozott határozatát, és utasítsa el az 5 723 432. sz. közösségi védjegybejelentés ellen 2007. február 16-án tett felszólalást;

| — | másodlagosan a Törvényszék






  a) | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot annyiban, amennyiben az elismeri az áruk hasonlóságát vagy a felszólalásban hivatkozott védjeggyel érintett áruk megkülönböztető képességével vagy jó hírnevével — a bejelentett védjeggyel érintett árukon vagy ezekre vonatkozó szolgáltatásokon keresztül — való visszaélést, amely áruk, mint mechanikus gépjármű-tartozékok, mind a mechanikus gépjárművekbe, mind azokon kívülre szerelhetők, és különböző piacokról származnak; |
| --- | --- | --- |

—

másodlagosan a Törvényszék

a)

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot annyiban, amennyiben az elismeri az áruk hasonlóságát vagy a felszólalásban hivatkozott védjeggyel érintett áruk megkülönböztető képességével vagy jó hírnevével — a bejelentett védjeggyel érintett árukon vagy ezekre vonatkozó szolgáltatásokon keresztül — való visszaélést, amely áruk, mint mechanikus gépjármű-tartozékok, mind a mechanikus gépjárművekbe, mind azokon kívülre szerelhetők, és különböző piacokról származnak;

| b) | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot annyiban, amennyiben az elismeri az áruk hasonlóságát vagy a felszólalásban hivatkozott védjeggyel érintett áruk megkülönböztető képességével vagy jó hírnevével — a bejelentett védjeggyel érintett árukon vagy ezekre vonatkozó szolgáltatásokon keresztül — való visszaélést, amely áruk jellegüknél (elektronikus készülékek mechanikus gépjárművekkel szemben), rendeltetésük (szórakoztatás, zenehallgatás, útinformáció) vagy felhasználásuk szempontjából nem jelentenek releváns hivatkozási pontot az árukat illetően, és amelyeket nem lehet kiegészítő jellegűeknek tekinteni (áruk, amelyek között olyan értelemben van összefüggés, hogy a bejelentett védjeggyel érintett áruk a felszólalásban hivatkozott védjegy használatához nélkülözhetetlenek vagy fontosak), és amelyeket egymástól teljesen függetlenül használnak; |
| --- | --- |

b)

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot annyiban, amennyiben az elismeri az áruk hasonlóságát vagy a felszólalásban hivatkozott védjeggyel érintett áruk megkülönböztető képességével vagy jó hírnevével — a bejelentett védjeggyel érintett árukon vagy ezekre vonatkozó szolgáltatásokon keresztül — való visszaélést, amely áruk jellegüknél (elektronikus készülékek mechanikus gépjárművekkel szemben), rendeltetésük (szórakoztatás, zenehallgatás, útinformáció) vagy felhasználásuk szempontjából nem jelentenek releváns hivatkozási pontot az árukat illetően, és amelyeket nem lehet kiegészítő jellegűeknek tekinteni (áruk, amelyek között olyan értelemben van összefüggés, hogy a bejelentett védjeggyel érintett áruk a felszólalásban hivatkozott védjegy használatához nélkülözhetetlenek vagy fontosak), és amelyeket egymástól teljesen függetlenül használnak;

| c) | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot annyiban, amennyiben a villamos vagy elektronikus eszközök és készülékek, valamint az ezekből összeállított, 9. osztályba tartozó berendezések (például navigációs készülékek) vagy ezekre vonatkozó szolgáltatások vonatkozásában elismeri az áruk hasonlóságát vagy a megkülönböztető képességgel vagy jó hírnévvel való visszaélést, amely áruk különösen tetszőleges szerkezetű és eredetű gépjárművek utólagos felszerelésére azonos módon használhatók, és különböző piacokról származnak; |
| --- | --- |

c)

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot annyiban, amennyiben a villamos vagy elektronikus eszközök és készülékek, valamint az ezekből összeállított, 9. osztályba tartozó berendezések (például navigációs készülékek) vagy ezekre vonatkozó szolgáltatások vonatkozásában elismeri az áruk hasonlóságát vagy a megkülönböztető képességgel vagy jó hírnévvel való visszaélést, amely áruk különösen tetszőleges szerkezetű és eredetű gépjárművek utólagos felszerelésére azonos módon használhatók, és különböző piacokról származnak;

| — | az OHIM-ot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az OHIM-ot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A közösségi védjegy bejelentője: a felperes.

Az érintett közösségi védjegy: a „Carrera” szóvédjegy a 9. osztályba tartozó áruk tekintetében.

A felszólalási eljárásban hivatkozott védjegy vagy megjelölés jogosultja: Dr. Ing. h.c. F. Porsche AG.

A hivatkozott védjegy vagy megjelölés: a „CARRERA” nemzeti és közösségi szóvédjegy a 12. osztályba tartozó áruk tekintetében.

A felszólalási osztály határozata: a felszólalási osztály a felszólalást elutasította.

A fellebbezési tanács határozata: a fellebbezési tanács a fellebbezésnek helyt adott, és a védjegybejelentést elutasította.

Jogalapok: a 207/2009/EK rendelet (1) 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának és 8. cikke (5) bekezdésének a megsértése, mivel az ütköző védjegyek között nem áll fenn az összetévesztés veszélye, és nincs szó a felszólalásban hivatkozott védjegy megkülönböztető képességével való visszaélésről.

---

(1)  A közösségi védjegyről szóló, 2009. február 26-i 207/2009/EK tanácsi rendelet (HL 2008., L 78., 1. o.)

---

| 14.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 145/36 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 145/36

---

2011. március 25-én benyújtott kereset — PASP és társai kontra Tanács

(T-177/11. sz. ügy)

2011/C 145/60

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Port autonome de San Pedro (PASP) (San Pedro, Elefántcsontpart), Port autonome d'Abidjan (Abidjan, Elefántcsontpart), Société de gestion du patrimoine du secteur de l’électricité (Sogepe) (Abidjan) (képviselő: M. Ceccaldi ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Tanácsa

Kereseti kérelmek

| — | A Törvényszék semmisítse meg az egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló, 2011. január 14-i 2011/18/KKBP tanácsi határozatot és 25/2011/EU tanácsi rendeletet, különösen a felperes társaságokra, azaz a PORT AUTONOME DE SAN PEDRÓ-ra, a PORT AUTONOME D'ABIDJAN-ra, és a SOGEPÉ-re (Société de gestion du patrimoine du secteur de l’électricité) vonatkozó részében; |
| --- | --- |

—

A Törvényszék semmisítse meg az egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló, 2011. január 14-i 2011/18/KKBP tanácsi határozatot és 25/2011/EU tanácsi rendeletet, különösen a felperes társaságokra, azaz a PORT AUTONOME DE SAN PEDRÓ-ra, a PORT AUTONOME D'ABIDJAN-ra, és a SOGEPÉ-re (Société de gestion du patrimoine du secteur de l’électricité) vonatkozó részében;

| — | a Tanácsot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Tanácsot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A felperes által hivatkozott jogalapok és fontosabb érvek lényegében azonosak a T-142/11. sz., SIR kontra Tanács ügy keretében hivatkozottakkal, vagy azokhoz hasonlóak.

---

| 14.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 145/36 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 145/36

---

2011. március 18-án benyújtott kereset — Voss of Norway kontra OHIM — Nordic Spirit (egy „palack” térbeli ábrázolása)

(T-178/11. sz. ügy)

2011/C 145/61

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: Voss of Norway ASA (Oslo, Norvégia) (képviselők: F. Jacobacci és B. La Tella ügyvédek)

Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Nordic Spirit AB (pubI) (Stockholm, Svédország)

Kereseti kérelmek

| — | A Törvényszék helyezze hatályon kívül a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) első fellebbezési tanácsának az R 785/2010-1. sz. ügyben 2011. január 12-én hozott határozatát; |
| --- | --- |

—

A Törvényszék helyezze hatályon kívül a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) első fellebbezési tanácsának az R 785/2010-1. sz. ügyben 2011. január 12-én hozott határozatát;

| — | A Törvényszék az alperest kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

A Törvényszék az alperest kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A törlés iránti kérelemmel érintett közösségi védjegy: egy „palackot” ábrázoló térbeli védjegy a 32. és 33. osztályba tartozó áruk tekintetében — 3156163. sz. közösségi védjegy

A közösségi védjegy jogosultja: a felperes

A közösségi védjegy törlését kérelmező fél: a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél

A törlés iránti kérelem alapja: a törlés iránti kérelmet benyújtó fél kérelmét a 207/2009/EK tanácsi rendelet 7. cikkével összefüggő 52. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti feltétlen kizáró okokra, valamint arra alapította, hogy a közösségi védjegy jogosultja a 207/2009/EK tanácsi rendelet 52. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a megjelölést rosszhiszeműen jelentette be lajstromozásra.

A törlési osztály határozata: a törlési osztály a törlés iránti kérelmet elutasította.

A fellebbezési tanács határozata: a fellebbezési tanács a közösségi védjegyet törölte

Jogalapok: a 207/2009 tanácsi rendelet 75. cikkének, 99. cikkének és 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése, valamint a 2868/95/EK bizottsági rendelet 37. szabálya b) pontja iv. alpontjának megsértése, mivel a fellebbezési tanács tévedett i. az indokolásában, amikor azt a térbeli védjegyek érvényességének megállapítására vonatkozó új követelményre alapította, amellyel kapcsolatban a felperesnek nem volt alkalma észrevételeit előadni; ii. amikor a bizonyítási terhet a tisztességes tárgyalási elvek megsértésével rá hárította, iii. a közösségi védjegyrendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának téves értelmezése és alkalmazása miatt, és iv. a tények a célból történő jelentős elferdítése miatt, hogy a téves következtetést levonhassa.

---

| 14.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 145/37 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 145/37

---

2011. március 28-án benyújtott kereset — MIP Metro kontra OHIM — Jacinto (My Little Bear)

(T-183/11. sz. ügy)

2011/C 145/62

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: MIP Metro Group Intellectual Property GmbH & Co. KG (Düsseldorf, Németország) (képviselők: J.-C. Plate és R. Kaase ügyvédek)

Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Manuel Jacinto, Lda (S. Paio de Oleiros, Portugália)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | függessze fel az eljárást a portugál védjegyhivatalnak a felperes 2011. március 23-án benyújtott, a 384674. sz. korábbi portugál védjegy törlése iránti kérelme tárgyában való végleges határozathozataláig; |
| --- | --- |

—

függessze fel az eljárást a portugál védjegyhivatalnak a felperes 2011. március 23-án benyújtott, a 384674. sz. korábbi portugál védjegy törlése iránti kérelme tárgyában való végleges határozathozataláig;

| — | amennyiben az eljárás felfüggesztése iránti kérelemnek nem ad helyt, folytassa az eljárást; és |
| --- | --- |

—

amennyiben az eljárás felfüggesztése iránti kérelemnek nem ad helyt, folytassa az eljárást; és

| — | helyezze hatályon kívül a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) első fellebbezési tanácsának az R 494/2010-1. sz. ügyben 2011. január 20-án hozott határozatát; és |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) első fellebbezési tanácsának az R 494/2010-1. sz. ügyben 2011. január 20-án hozott határozatát; és

| — | az alperest kötelezze a költségek viselésére, beleértve a fellebbezési eljárás költségeit is. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a költségek viselésére, beleértve a fellebbezési eljárás költségeit is.

Jogalapok és fontosabb érvek

A közösségi védjegy bejelentője: A felperes.

Az érintett közösségi védjegy: A barna, fekete, fehér és piros színű „My Little Bear” ábrás védjegy a 12., 18., 20., 24., 25. és 28. osztályba tartozó áruk vonatkozásában — W00962622. sz. közösségi védjegybejelentés.

A felszólalási eljárásban hivatkozott védjegy vagy megjelölés jogosultja: A fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél.

A hivatkozott védjegy vagy megjelölés: A 384674. sz. „Little Bear” portugál ábrás védjegy a 18. osztályba tartozó áruk vonatkozásában.

A felszólalási osztály határozata: A felszólalási osztály az összes vitatott áru vonatkozásában elutasította a lajstromozás iránti kérelmet.

A fellebbezési tanács határozata: A fellebbezési tanács a fellebbezést elutasította.

Jogalapok: A 207/2009 tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése, mivel a fellebbezési tanács helytelenül vélte úgy, hogy fennáll az összetévesztés veszélye a bejelentett és a megtámadott védjegy között tekintettel arra, hogy az összetett védjegyekben a szóelemek a meghatározó elemek.

---

| 14.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 145/37 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 145/37

---

2011. március 26-án benyújtott kereset — Schönberger kontra Parlament

(T-186/11. sz. ügy)

2011/C 145/63

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Peter Schönberger (Luxembourg, Luxemburg) (képviselő: O. Mader ügyvéd)

Alperes: Európai Parlament

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a felperessel a 2005. január 25-én kelt iratban közölt alperesi határozatot, amely a felperes 1188/2010. sz. petíciójának vizsgálatát anélkül zárta le, hogy a petíciós bizottság a petíció tartalmával foglalkozott volna; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a felperessel a 2005. január 25-én kelt iratban közölt alperesi határozatot, amely a felperes 1188/2010. sz. petíciójának vizsgálatát anélkül zárta le, hogy a petíciós bizottság a petíció tartalmával foglalkozott volna;

| — | az alperest kötelezze az eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze az eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetének alátámasztása érdekében a felperes a következő jogalapokra hivatkozik:

| 1. | A megtámadott határozat elfogadása a felperes petíciós jogának megsértésével történt, mivel a Parlament petíciós bizottsága a felperes petíciójának elfogadhatósága ellenére nem volt hajlandó a petícióban megfogalmazott kifogásokkal foglalkozni, ezáltal pedig megsértette a felperes ahhoz való jogát, hogy a petícióját tartalmilag megvizsgálják. |
| --- | --- |

1.

A megtámadott határozat elfogadása a felperes petíciós jogának megsértésével történt, mivel a Parlament petíciós bizottsága a felperes petíciójának elfogadhatósága ellenére nem volt hajlandó a petícióban megfogalmazott kifogásokkal foglalkozni, ezáltal pedig megsértette a felperes ahhoz való jogát, hogy a petícióját tartalmilag megvizsgálják.

| 2. | A Parlament megsértette a felperes indokoláshoz való jogát, mivel a megtámadott határozat semmilyen utalást nem tartalmaz azokra az indokokra, amelyek alapján a petíciós bizottság nem volt hajlandó a petícióval foglalkozni. |
| --- | --- |

2.

A Parlament megsértette a felperes indokoláshoz való jogát, mivel a megtámadott határozat semmilyen utalást nem tartalmaz azokra az indokokra, amelyek alapján a petíciós bizottság nem volt hajlandó a petícióval foglalkozni.

---

| 14.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 145/38 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 145/38

---

2011. április 1-jén benyújtott kereset — Chiboub kontra Tanács

(T-188/11. sz. ügy)

2011/C 145/64

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Mohamed Slim Ben Mohamed Hassen Ben Salah Chiboub (Abu Dzabi, Egyesült Arab Emírségek) (képviselő: G. Perrot ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Tanácsa

Kereseti kérelmek

| — | A Törvényszék semmisítse meg a 2011. január 31-i 2011/72/KKBP tanácsi határozatot az M. CHIBOUB-nak sérelmet okozó részében; |
| --- | --- |

—

A Törvényszék semmisítse meg a 2011. január 31-i 2011/72/KKBP tanácsi határozatot az M. CHIBOUB-nak sérelmet okozó részében;

| — | semmisítse meg a 2011. január 31-i 2011/72/KKBP tanácsi határozat alapján hozott, 2011. február 4-i 2011/79/KKBP végrehajtási határozatot az M. CHIBOUB-nak sérelmet okozó részében; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a 2011. január 31-i 2011/72/KKBP tanácsi határozat alapján hozott, 2011. február 4-i 2011/79/KKBP végrehajtási határozatot az M. CHIBOUB-nak sérelmet okozó részében;

| — | semmisítse meg a 2011. január 31-i 2011/72/KKBP tanácsi határozat alapján hozott, 2011. február 4-i 101/2011/EU rendeletet az M. CHIBOUB-nak sérelmet okozó részében; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a 2011. január 31-i 2011/72/KKBP tanácsi határozat alapján hozott, 2011. február 4-i 101/2011/EU rendeletet az M. CHIBOUB-nak sérelmet okozó részében;

| — | következésképpen állapítsa meg, hogy a Tanács viseli a költségeket. |
| --- | --- |

—

következésképpen állapítsa meg, hogy a Tanács viseli a költségeket.

Jogalapok és fontosabb érvek

A felperes három jogalapot hoz fel a keresete alátámasztására.

| 1. | Az első jogalap az alapvető jogok, és különösen a védelemhez való jog megsértésén alapul, amennyiben a 2011/72/KKBP határozat szankciókat ír elő, és jelentős sérelmet okoz a felperesnek anélkül, hogy előzetesen meghallgatták volna, és anélkül, hogy később érdemben ismertethette volna az álláspontját. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap az alapvető jogok, és különösen a védelemhez való jog megsértésén alapul, amennyiben a 2011/72/KKBP határozat szankciókat ír elő, és jelentős sérelmet okoz a felperesnek anélkül, hogy előzetesen meghallgatták volna, és anélkül, hogy később érdemben ismertethette volna az álláspontját.

| 2. | A második jogalap az indokolási kötelezettség, a hatékony bírói jogvédelemhez való jog és az ártatlanság vélelmének megsértésén alapul, amennyiben a felperest előzetes meghallgatás, és a felvételt igazoló ténybeli és jogi indokok megjelölése nélkül vették fel a vitatott listára. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap az indokolási kötelezettség, a hatékony bírói jogvédelemhez való jog és az ártatlanság vélelmének megsértésén alapul, amennyiben a felperest előzetes meghallgatás, és a felvételt igazoló ténybeli és jogi indokok megjelölése nélkül vették fel a vitatott listára.

| 3. | A harmadik jogalap nyilvánvaló értékelési hibán alapul, amennyiben a felperest nem gyanúsíthatták pénzeszközök pénzmosás céljából elkövetett hűtlen kezelésével, mivel e pénzeszközök a FIFÁ-tól származtak, amelyekkel a felperest 2006-2010 között díjazták különböző szerződések keretében. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalap nyilvánvaló értékelési hibán alapul, amennyiben a felperest nem gyanúsíthatták pénzeszközök pénzmosás céljából elkövetett hűtlen kezelésével, mivel e pénzeszközök a FIFÁ-tól származtak, amelyekkel a felperest 2006-2010 között díjazták különböző szerződések keretében.

---