# Úradný vestník C 104/2011

| | ISSN 1725-5236
  doi:10.3000/17255236.C_2011.104.slk |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 104 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 542. apríla 2011 |

ISSN 1725-5236

doi:10.3000/17255236.C_2011.104.slk

Úradný vestník

Európskej únie

C 104

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 542. apríla 2011

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská |
| | STANOVISKÁ |
| | Výbor regiónov |
| | 88. plenárne zasadnutie v dňoch 27. a 28. januára 2011 |
| 2011/C 104/01 | Stanovisko Výboru regiónov na tému Miestne potravinové sústavy (výhľadové stanovisko) | 1 |
| 2011/C 104/02 | Stanovisko Výboru regiónov na tému Nové perspektívy pre preskúmanie nariadenia o EZÚS (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 7 |
| 2011/C 104/03 | Stanovisko Výboru regiónov na tému Európa ako popredná svetová destinácia cestovného ruchu – Nový politický rámec pre európsky cestovný ruch | 13 |
| 2011/C 104/04 | Stanovisko Výboru regiónov na tému Miestna a regionálna samospráva v Azerbajdžane a rozvoj spolupráce medzi Azerbajdžanom a EÚ | 18 |
| 2011/C 104/05 | Stanovisko Výboru regiónov na tému Zjednodušenie realizácie rámcových programov pre výskum | 21 |
| 2011/C 104/06 | Stanovisko Výboru regiónov na tému Mládež v pohybe | 26 |
| 2011/C 104/07 | Stanovisko Výboru regiónov na tému Európske kiná v digitálnom veku | 31 |
| 2011/C 104/08 | Stanovisko Výboru regiónov na tému Trvalá udržateľnosť biomasy | 35 |
| 2011/C 104/09 | Stanovisko Výboru regiónov na tému Snaha o primerané, trvalo udržateľné a bezpečné európske dôchodkové systémy | 39 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská

STANOVISKÁ

Výbor regiónov

88. plenárne zasadnutie v dňoch 27. a 28. januára 2011

2011/C 104/01

Stanovisko Výboru regiónov na tému Miestne potravinové sústavy (výhľadové stanovisko)

1

2011/C 104/02

Stanovisko Výboru regiónov na tému Nové perspektívy pre preskúmanie nariadenia o EZÚS (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

7

2011/C 104/03

Stanovisko Výboru regiónov na tému Európa ako popredná svetová destinácia cestovného ruchu – Nový politický rámec pre európsky cestovný ruch

13

2011/C 104/04

Stanovisko Výboru regiónov na tému Miestna a regionálna samospráva v Azerbajdžane a rozvoj spolupráce medzi Azerbajdžanom a EÚ

18

2011/C 104/05

Stanovisko Výboru regiónov na tému Zjednodušenie realizácie rámcových programov pre výskum

21

2011/C 104/06

Stanovisko Výboru regiónov na tému Mládež v pohybe

26

2011/C 104/07

Stanovisko Výboru regiónov na tému Európske kiná v digitálnom veku

31

2011/C 104/08

Stanovisko Výboru regiónov na tému Trvalá udržateľnosť biomasy

35

2011/C 104/09

Stanovisko Výboru regiónov na tému Snaha o primerané, trvalo udržateľné a bezpečné európske dôchodkové systémy

39

| | III   Prípravné akty |
| --- | --- |
| | Výbor regiónov |
| | 88. plenárne zasadnutie v dňoch 27. a 28. januára 2011 |
| 2011/C 104/10 | Stanovisko Výboru regiónov na tému Zmenený a doplnený návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia Rady (ES) č. 1290/2005 a (ES) č. 1234/2007, pokiaľ ide o rozdeľovanie potravín najodkázanejším osobám v Únii | 44 |
| 2011/C 104/11 | Stanovisko Výboru regiónov na tému Rozvoj integrovanej námornej politiky a poznatky o mori 2020 | 47 |
| 2011/C 104/12 | Stanovisko Výboru regiónov na tému Jednotný európsky železničný priestor | 53 |
| 2011/C 104/13 | Stanovisko Výboru regiónov na tému Sloboda členských štátov obmedziť alebo zakázať pestovanie geneticky modifikovaných organizmov na ich území | 62 |

III   Prípravné akty

Výbor regiónov

88. plenárne zasadnutie v dňoch 27. a 28. januára 2011

2011/C 104/10

Stanovisko Výboru regiónov na tému Zmenený a doplnený návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia Rady (ES) č. 1290/2005 a (ES) č. 1234/2007, pokiaľ ide o rozdeľovanie potravín najodkázanejším osobám v Únii

44

2011/C 104/11

Stanovisko Výboru regiónov na tému Rozvoj integrovanej námornej politiky a poznatky o mori 2020

47

2011/C 104/12

Stanovisko Výboru regiónov na tému Jednotný európsky železničný priestor

53

2011/C 104/13

Stanovisko Výboru regiónov na tému Sloboda členských štátov obmedziť alebo zakázať pestovanie geneticky modifikovaných organizmov na ich území

62

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

I Uznesenia, odporúčania a stanoviská

STANOVISKÁ

Výbor regiónov

88. plenárne zasadnutie v dňoch 27. a 28. januára 2011

| 2.4.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 104/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 104/1

---

Stanovisko Výboru regiónov na tému „Miestne potravinové sústavy“ (výhľadové stanovisko)

2011/C 104/01

VÝBOR REGIÓNOV zastáva názor, že

| — | miestne potravinové sústavy podporujú miestne a regionálne hospodárstvo, majú mimoriadny význam v znevýhodnených oblastiach a sú podnetom na zhodnotenie miestneho potenciálu a činiteľom zlepšujúcim obraz menej známych a často zanedbaných území; |
| --- | --- |

—

miestne potravinové sústavy podporujú miestne a regionálne hospodárstvo, majú mimoriadny význam v znevýhodnených oblastiach a sú podnetom na zhodnotenie miestneho potenciálu a činiteľom zlepšujúcim obraz menej známych a často zanedbaných území;

| — | krátke distribučné kanály vedú k väčšej interakcii medzi spotrebiteľmi a výrobcami potravín, vytvárajú vzťahy založené na dôvere, umožňujú spotrebiteľom okamžitú vysledovateľnosť výrobkov a zabezpečujú aj základnú úroveň potravinovej sebestačnosti; |
| --- | --- |

—

krátke distribučné kanály vedú k väčšej interakcii medzi spotrebiteľmi a výrobcami potravín, vytvárajú vzťahy založené na dôvere, umožňujú spotrebiteľom okamžitú vysledovateľnosť výrobkov a zabezpečujú aj základnú úroveň potravinovej sebestačnosti;

| — | miestne potravinové sústavy sú prínosom pre životné prostredie vďaka udržateľnejším výrobným postupom; |
| --- | --- |

—

miestne potravinové sústavy sú prínosom pre životné prostredie vďaka udržateľnejším výrobným postupom;

| — | Európska komisia by preto mala:






  1. | navrhnúť členským štátom, aby do svojich stratégií rozvoja vidieka, ktoré by boli uplatňované miestnymi a regionálnymi samosprávami s podporou EÚ a štátnych orgánov, zaradili ciele rozvoja miestnych potravinových sústav; |
| --- | --- | --- |

—

Európska komisia by preto mala:

1.

navrhnúť členským štátom, aby do svojich stratégií rozvoja vidieka, ktoré by boli uplatňované miestnymi a regionálnymi samosprávami s podporou EÚ a štátnych orgánov, zaradili ciele rozvoja miestnych potravinových sústav;

| 2. | definovať pojmy „miestny potravinový výrobok“ a „miestna potravinová sústava“ a zaviesť nové logo a určiť spoločný symbol a identitu miestnych výrobkov, ktoré by boli zahrnuté do nariadenia o politike kvality poľnohospodárskych výrobkov z EÚ; |
| --- | --- |

2.

definovať pojmy „miestny potravinový výrobok“ a „miestna potravinová sústava“ a zaviesť nové logo a určiť spoločný symbol a identitu miestnych výrobkov, ktoré by boli zahrnuté do nariadenia o politike kvality poľnohospodárskych výrobkov z EÚ;

| 3. | zaviesť program priameho predaja registrovaných miestnych výrobkov, ktorý by uplatňovali členské štáty na úrovni miestnych a regionálnych orgánov; |
| --- | --- |

3.

zaviesť program priameho predaja registrovaných miestnych výrobkov, ktorý by uplatňovali členské štáty na úrovni miestnych a regionálnych orgánov;

| 4. | zvážiť možnosť zmeniť a doplniť článok 26 smernice 2004/18/ES o koordinácii postupov zadávania verejných zákaziek tak, aby skutočnosť, že ide o miestne vyrobený potravinový výrobok mohla byť štandardným kritériom výberu vo verejných súťažiach na dodávku potravín, napríklad do škôl, domovov dôchodcov a verejných zariadení. |
| --- | --- |

4.

zvážiť možnosť zmeniť a doplniť článok 26 smernice 2004/18/ES o koordinácii postupov zadávania verejných zákaziek tak, aby skutočnosť, že ide o miestne vyrobený potravinový výrobok mohla byť štandardným kritériom výberu vo verejných súťažiach na dodávku potravín, napríklad do škôl, domovov dôchodcov a verejných zariadení.

| Spravodajkyňa | : | Lenie DWARSHUIS-VAN DE BEEK (NL/ALDE), členka výkonnej rady provincie Južné Holandsko |
| --- | --- | --- |

Spravodajkyňa

:

Lenie DWARSHUIS-VAN DE BEEK (NL/ALDE), členka výkonnej rady provincie Južné Holandsko

VÝBOR REGIÓNOV

I.   VÝZVY A CIELE

by vzhľadom na skutočnosť, že téma správy o miestnych potravinových sústavách by sa mala vnímať v širšom kontexte, chcel zdôrazniť, že:

Potraviny a poľnohospodárstvo so zreteľom na stratégiu Európa 2020

| 1. | svet v súčasnosti čelí zásadným a rôznorodým výzvam, ako je rýchly nárast populácie, nárast kúpnej sily a klimatické zmeny; |
| --- | --- |

1.

svet v súčasnosti čelí zásadným a rôznorodým výzvam, ako je rýchly nárast populácie, nárast kúpnej sily a klimatické zmeny;

| 2. | súčasťou týchto zmien je hrozba nedostatku potravín, krmív, fosílnych zdrojov energie, surovín, vlákien a sladkej vody, zvyšovania degradácie pôdy a straty biodiverzity, a tiež zvyšujúceho sa rizika zlyhania finančného trhu, politickej nerovnováhy a ozbrojených konfliktov; |
| --- | --- |

2.

súčasťou týchto zmien je hrozba nedostatku potravín, krmív, fosílnych zdrojov energie, surovín, vlákien a sladkej vody, zvyšovania degradácie pôdy a straty biodiverzity, a tiež zvyšujúceho sa rizika zlyhania finančného trhu, politickej nerovnováhy a ozbrojených konfliktov;

| 3. | potravinová bezpečnosť je ďalej ovplyvnená presunom obyvateľstva z vidieckych oblastí do miest, ku ktorému dochádza na celom svete, zlepšovaním výsledkov existujúcich potravinárskych závodov na celom svete, premenou prírodných oblastí na nové výrobné oblasti, rozvojom nových spôsobov výroby a úbytkom poľnohospodárskej pôdy určenej na pestovanie potravinárskych plodín v prospech výroby biopalív a rozrastania miest; |
| --- | --- |

3.

potravinová bezpečnosť je ďalej ovplyvnená presunom obyvateľstva z vidieckych oblastí do miest, ku ktorému dochádza na celom svete, zlepšovaním výsledkov existujúcich potravinárskych závodov na celom svete, premenou prírodných oblastí na nové výrobné oblasti, rozvojom nových spôsobov výroby a úbytkom poľnohospodárskej pôdy určenej na pestovanie potravinárskych plodín v prospech výroby biopalív a rozrastania miest;

| 4. | odhaduje sa, že v súčasnosti sa na celom svete 80 % potravín vyrába a predáva na miestnej úrovni. V Európskej únii je tento podiel približne 20 %; |
| --- | --- |

4.

odhaduje sa, že v súčasnosti sa na celom svete 80 % potravín vyrába a predáva na miestnej úrovni. V Európskej únii je tento podiel približne 20 %;

Európsky model poľnohospodárstva

| 5. | v rámci poľnohospodárstva neexistuje žiadny jednotný európsky model – tento model je mnohostranný a jeho rozmanitosť je jeho hlavnou výhodou; |
| --- | --- |

5.

v rámci poľnohospodárstva neexistuje žiadny jednotný európsky model – tento model je mnohostranný a jeho rozmanitosť je jeho hlavnou výhodou;

| 6. | s cieľom získať to najlepšie z pluralitného modelu je nevyhnutné upevniť prepojenie medzi očakávaniami poľnohospodárov a spotrebiteľov, rovnako ako prepojenie medzi poľnohospodárskou výrobou a miestnymi, regionálnymi a medzinárodnými trhmi; |
| --- | --- |

6.

s cieľom získať to najlepšie z pluralitného modelu je nevyhnutné upevniť prepojenie medzi očakávaniami poľnohospodárov a spotrebiteľov, rovnako ako prepojenie medzi poľnohospodárskou výrobou a miestnymi, regionálnymi a medzinárodnými trhmi;

| 7. | v rámci pluralitného modelu je miestna potravinová sústava kľúčovou otázkou, ktorá doteraz nebola dostatočne riešená a ktorá by sa mala podporovať profesionálnym, štrukturálnym a inovačným spôsobom; |
| --- | --- |

7.

v rámci pluralitného modelu je miestna potravinová sústava kľúčovou otázkou, ktorá doteraz nebola dostatočne riešená a ktorá by sa mala podporovať profesionálnym, štrukturálnym a inovačným spôsobom;

Európske ciele v oblasti poľnohospodárstva

| 8. | prvoradou úlohou európskeho poľnohospodárstva je produkcia potravinárskych výrobkov a ich dodávanie obyvateľom členských štátov, pričom je potrebné zabezpečiť spravodlivú hospodársku súťaž a ochranu životného prostredia, ako aj to, aby tieto výrobky spĺňali aj ostatné povinné požiadavky na potravinovú bezpečnosť, kvalitu a primerané ceny; |
| --- | --- |

8.

prvoradou úlohou európskeho poľnohospodárstva je produkcia potravinárskych výrobkov a ich dodávanie obyvateľom členských štátov, pričom je potrebné zabezpečiť spravodlivú hospodársku súťaž a ochranu životného prostredia, ako aj to, aby tieto výrobky spĺňali aj ostatné povinné požiadavky na potravinovú bezpečnosť, kvalitu a primerané ceny;

| 9. | poľnohospodárstvo a zásobovanie potravinami musia byť v budúcnosti šetrnejšie pri využívaní vody a fosílnych palív, musia využívať menej hnojív a prípravkov na ochranu rastlín, rozmanitejším a inteligentnejším spôsobom využívať synergiu rastlinnej a živočíšnej výroby, lepšie zaobchádzať s organickým odpadom, zostatkovou energiou a vyrábať energiu z obnoviteľných zdrojov; |
| --- | --- |

9.

poľnohospodárstvo a zásobovanie potravinami musia byť v budúcnosti šetrnejšie pri využívaní vody a fosílnych palív, musia využívať menej hnojív a prípravkov na ochranu rastlín, rozmanitejším a inteligentnejším spôsobom využívať synergiu rastlinnej a živočíšnej výroby, lepšie zaobchádzať s organickým odpadom, zostatkovou energiou a vyrábať energiu z obnoviteľných zdrojov;

| 10. | výrobcovia potravín by mali mať zo svojej produkcie primeraný príjem, avšak súčasný systém nezabezpečuje vyváženie síl v rámci potravinového reťazca, ani požadované ceny potravín a marže; |
| --- | --- |

10.

výrobcovia potravín by mali mať zo svojej produkcie primeraný príjem, avšak súčasný systém nezabezpečuje vyváženie síl v rámci potravinového reťazca, ani požadované ceny potravín a marže;

| 11. | spoločná poľnohospodárska politika (SPP) po roku 2013 by mala vyváženejším spôsobom podporovať zamestnanosť, ako aj zachovanie poľnohospodárskej činnosti vo všetkých oblastiach Európy s ornou pôdou, pričom osobitnú pozornosť by mala venovať ohrozeným oblastiam vrátane prímestských území, kvôli čomu si dôraz kladený na územie v nových prioritách, ktoré Komisia navrhla pre SPP do roku 2020, zaslúži pozitívne prijatie; |
| --- | --- |

11.

spoločná poľnohospodárska politika (SPP) po roku 2013 by mala vyváženejším spôsobom podporovať zamestnanosť, ako aj zachovanie poľnohospodárskej činnosti vo všetkých oblastiach Európy s ornou pôdou, pričom osobitnú pozornosť by mala venovať ohrozeným oblastiam vrátane prímestských území, kvôli čomu si dôraz kladený na územie v nových prioritách, ktoré Komisia navrhla pre SPP do roku 2020, zaslúži pozitívne prijatie;

| 12. | rozvoj miestnych potravinových sústav je osobitne relevantný pre miestne a regionálne orgány. Tieto orgány majú významnú úlohu pri vymedzovaní, stimulovaní a podporovaní udržateľného rozvoja vidieckeho hospodárstva, ako aj pri vytváraní priaznivých podmienok pre miestne potravinové sústavy; |
| --- | --- |

12.

rozvoj miestnych potravinových sústav je osobitne relevantný pre miestne a regionálne orgány. Tieto orgány majú významnú úlohu pri vymedzovaní, stimulovaní a podporovaní udržateľného rozvoja vidieckeho hospodárstva, ako aj pri vytváraní priaznivých podmienok pre miestne potravinové sústavy;

II.   PRÍNOS MIESTNYCH POTRAVINOVÝCH SÚSTAV

Poukazuje na skutočnosť, že:

Hospodársky prínos miestnych potravinových sústav

| 13. | téma miestnych potravinových sústav má mimoriadny význam a zahŕňa oveľa viac ako uvádzanie na trh novej škály európskych miestnych výrobkov popri výrobkoch, ktoré boli uvedené na trh pod všeobecne známymi systémami kvality; |
| --- | --- |

13.

téma miestnych potravinových sústav má mimoriadny význam a zahŕňa oveľa viac ako uvádzanie na trh novej škály európskych miestnych výrobkov popri výrobkoch, ktoré boli uvedené na trh pod všeobecne známymi systémami kvality;

| 14. | miestne potravinové sústavy podporujú miestne a regionálne hospodárstvo tým, že zaisťujú zamestnanosť v poľnohospodárstve a potravinárstve, vrátane činností a služieb pri spracovaní, distribúcii, marketingu a predaji. Majú mimoriadny význam v odľahlých vidieckych oblastiach, prímestských aj horských oblastiach, zraniteľných a znevýhodnených oblastiach. Sú podnetom na zhodnotenie miestneho potenciálu a činiteľom zlepšujúcim obraz menej známych a často zanedbaných území; |
| --- | --- |

14.

miestne potravinové sústavy podporujú miestne a regionálne hospodárstvo tým, že zaisťujú zamestnanosť v poľnohospodárstve a potravinárstve, vrátane činností a služieb pri spracovaní, distribúcii, marketingu a predaji. Majú mimoriadny význam v odľahlých vidieckych oblastiach, prímestských aj horských oblastiach, zraniteľných a znevýhodnených oblastiach. Sú podnetom na zhodnotenie miestneho potenciálu a činiteľom zlepšujúcim obraz menej známych a často zanedbaných území;

| 15. | keď sa príjmy vynakladajú na miestnej úrovni na miestne vyrobené potraviny, zostávajú v regióne a majú trojnásobne silný vplyv na regionálny príjem spoločenstva v porovnaní s bežnými obchodnými sieťami; |
| --- | --- |

15.

keď sa príjmy vynakladajú na miestnej úrovni na miestne vyrobené potraviny, zostávajú v regióne a majú trojnásobne silný vplyv na regionálny príjem spoločenstva v porovnaní s bežnými obchodnými sieťami;

| 16. | investície do miestnych potravinových sústav by viedli k oživeniu hospodárstva v znevýhodnených oblastiach, vyšším príjmom pre miestnych výrobcov potravín, intenzívnejšej spolupráci zúčastnených strán, oživeniu podnikania, lepšiemu prístupu k miestnym trhom, zvýšeniu zamestnanosti, nižším nákladom a zachovaniu miestnych služieb a zariadení; |
| --- | --- |

16.

investície do miestnych potravinových sústav by viedli k oživeniu hospodárstva v znevýhodnených oblastiach, vyšším príjmom pre miestnych výrobcov potravín, intenzívnejšej spolupráci zúčastnených strán, oživeniu podnikania, lepšiemu prístupu k miestnym trhom, zvýšeniu zamestnanosti, nižším nákladom a zachovaniu miestnych služieb a zariadení;

Spoločenský prínos miestnych potravinových sústav

| 17. | krátke distribučné kanály vedú k väčšej interakcii a vzájomnému poznávaniu a porozumeniu medzi spotrebiteľmi a výrobcami potravín. Vďaka osobným kontaktom s výrobcami vytvárajú vzťahy založené na dôvere a umožňujú spotrebiteľom okamžitú vysledovateľnosť výrobkov. Poskytujú tiež základnú úroveň potravinovej sebestačnosti; |
| --- | --- |

17.

krátke distribučné kanály vedú k väčšej interakcii a vzájomnému poznávaniu a porozumeniu medzi spotrebiteľmi a výrobcami potravín. Vďaka osobným kontaktom s výrobcami vytvárajú vzťahy založené na dôvere a umožňujú spotrebiteľom okamžitú vysledovateľnosť výrobkov. Poskytujú tiež základnú úroveň potravinovej sebestačnosti;

| 18. | ponuka miestnych výrobkov, ktoré majú autentický, tradičný, originálny, udržateľný, sezónny alebo iný miestne cenený charakter, podporuje sociálnu súdržnosť a pocit spolupatričnosti a povzbudzuje miestne spoločenstvo k tomu, aby sa správalo ohľaduplne k životnému prostrediu. Miesta, kde sa predávajú miestne výrobky, napr. stánky priameho predaja alebo trhoviská, sú často súčasťou procesu sociálneho a profesijného začleňovania spotrebiteľov, výrobcov a predajcov; |
| --- | --- |

18.

ponuka miestnych výrobkov, ktoré majú autentický, tradičný, originálny, udržateľný, sezónny alebo iný miestne cenený charakter, podporuje sociálnu súdržnosť a pocit spolupatričnosti a povzbudzuje miestne spoločenstvo k tomu, aby sa správalo ohľaduplne k životnému prostrediu. Miesta, kde sa predávajú miestne výrobky, napr. stánky priameho predaja alebo trhoviská, sú často súčasťou procesu sociálneho a profesijného začleňovania spotrebiteľov, výrobcov a predajcov;

| 19. | podľa filozofie hnutia Slow Food o udržateľných potravinových spoločenstvách majú spotrebitelia základné právo na miestne vyrobené, chutné a zdravé potraviny. Toto hnutie takisto zastáva názor, že tieto spoločenstvá by mali byť prepojené v globálnej sieti. Dostupnosť čerstvých výrobkov v krátkom čase v rámci predaja miestnych výrobkov prispieva k zlepšovaniu verejného zdravia vďaka rozmanitosti stravy a uchovávaniu všetkých organických vlastností potravín (ktoré sa dlhodobým skladovaním narušujú); |
| --- | --- |

19.

podľa filozofie hnutia Slow Food o udržateľných potravinových spoločenstvách majú spotrebitelia základné právo na miestne vyrobené, chutné a zdravé potraviny. Toto hnutie takisto zastáva názor, že tieto spoločenstvá by mali byť prepojené v globálnej sieti. Dostupnosť čerstvých výrobkov v krátkom čase v rámci predaja miestnych výrobkov prispieva k zlepšovaniu verejného zdravia vďaka rozmanitosti stravy a uchovávaniu všetkých organických vlastností potravín (ktoré sa dlhodobým skladovaním narušujú);

| 20. | celosvetová potravinová bezpečnosť sa opiera o udržanie schopnosti miestnej výroby potravín v priemyselných krajinách. V rastúcich metropolitných oblastiach by si schopnosť uspokojiť dopyt po potravinách vyžadovala rozšírenie miestnej a dokonca aj mestskej výroby potravín; |
| --- | --- |

20.

celosvetová potravinová bezpečnosť sa opiera o udržanie schopnosti miestnej výroby potravín v priemyselných krajinách. V rastúcich metropolitných oblastiach by si schopnosť uspokojiť dopyt po potravinách vyžadovala rozšírenie miestnej a dokonca aj mestskej výroby potravín;

Prínos miestnych potravinových sústav pre životné prostredie

| 21. | miestne potravinové sústavy sú prínosom pre životné prostredie vďaka udržateľnejším výrobným postupom, zmenšeniu nežiaducich vplyvov dopravy (vzdialenosti pri preprave potravín) a príležitostiam na vytvorenie cyklických systémov založených na organickom odpade, zvyškoch a energii z obnoviteľných zdrojov; |
| --- | --- |

21.

miestne potravinové sústavy sú prínosom pre životné prostredie vďaka udržateľnejším výrobným postupom, zmenšeniu nežiaducich vplyvov dopravy (vzdialenosti pri preprave potravín) a príležitostiam na vytvorenie cyklických systémov založených na organickom odpade, zvyškoch a energii z obnoviteľných zdrojov;

| 22. | každá potravina sa prepravuje na určitú vzdialenosť (potravinové kilometre), v dôsledku čoho vznikajú emisie oxidu uhličitého, pričom ide o prepravu z miesta výroby k spotrebiteľovi. Týka sa to čerstvých aj spracovaných potravín (a ich zložiek). Miestne potravinové sústavy prispievajú k zníženiu počtu potravinových kilometrov, ktoré produkuje ľudské spoločenstvo; |
| --- | --- |

22.

každá potravina sa prepravuje na určitú vzdialenosť (potravinové kilometre), v dôsledku čoho vznikajú emisie oxidu uhličitého, pričom ide o prepravu z miesta výroby k spotrebiteľovi. Týka sa to čerstvých aj spracovaných potravín (a ich zložiek). Miestne potravinové sústavy prispievajú k zníženiu počtu potravinových kilometrov, ktoré produkuje ľudské spoločenstvo;

| 23. | na miestne vyrobený potravinový výrobok by malo viazať menej emisií skleníkových plynov ako na podobný výrobok z dovozu. Túto emisnú stopu je možné vypočítať analýzou životného cyklu výrobku; |
| --- | --- |

23.

na miestne vyrobený potravinový výrobok by malo viazať menej emisií skleníkových plynov ako na podobný výrobok z dovozu. Túto emisnú stopu je možné vypočítať analýzou životného cyklu výrobku;

| 24. | výrobcovia potravín skôr prepoja jedinečné vlastnosti, vďaka ktorým sa výrobok predáva, s očakávaniami spotrebiteľov, ak pôsobia v miestnej potravinovej sústave. Tieto jedinečné vlastnosti môžu súvisieť s podmienkami udržateľnej výroby, ekologickou výrobou alebo s doplnkovými environmentálnymi službami; |
| --- | --- |

24.

výrobcovia potravín skôr prepoja jedinečné vlastnosti, vďaka ktorým sa výrobok predáva, s očakávaniami spotrebiteľov, ak pôsobia v miestnej potravinovej sústave. Tieto jedinečné vlastnosti môžu súvisieť s podmienkami udržateľnej výroby, ekologickou výrobou alebo s doplnkovými environmentálnymi službami;

| 25. | vytváranie miestnych odbytísk potravinových výrobkov vyrábaných vo veľmi malom množstve alebo výrobkou s osobitnými chuťovými vlastnosťami môže prispieť k zachovaniu biodiverzity a k rozvíjaniu ohrozených odrôd ovocia, zeleniny alebo živočíšnych druhov; |
| --- | --- |

25.

vytváranie miestnych odbytísk potravinových výrobkov vyrábaných vo veľmi malom množstve alebo výrobkou s osobitnými chuťovými vlastnosťami môže prispieť k zachovaniu biodiverzity a k rozvíjaniu ohrozených odrôd ovocia, zeleniny alebo živočíšnych druhov;

| 26. | miestne potravinové sústavy môžu byť v súčasnosti prepojené s cyklickými hospodárskymi systémami a podieľať sa na riešení iných regionálnych výziev, ako je nakladanie s organickým odpadom, vodné hospodárstvo, energia z obnoviteľných zdrojov a opätovné využitie odpadu z výroby, napríklad odpadového tepla; |
| --- | --- |

26.

miestne potravinové sústavy môžu byť v súčasnosti prepojené s cyklickými hospodárskymi systémami a podieľať sa na riešení iných regionálnych výziev, ako je nakladanie s organickým odpadom, vodné hospodárstvo, energia z obnoviteľných zdrojov a opätovné využitie odpadu z výroby, napríklad odpadového tepla;

Nedostatky potravinového reťazca

| 27. | miestne potravinové sústavy môžu pomôcť zabezpečiť spravodlivé príjmy pre poľnohospodárov a obnoviť rovnováhu síl v potravinovom reťazci. Keďže globalizácia a zvýšená koncentrácia distribúcie potravín viedli k vzniku rozdielov medzi rastom výrobných nákladov (3,6 % ročne od roku 1996), spotrebiteľských cien (3,3 % ročne) a cien pre poľnohospodárov (2,1 % ročne), sú vítané systémy, ktoré zlepšujú rokovacie schopnosti poľnohospodárov, ako sú krátke distribučné reťazce; |
| --- | --- |

27.

miestne potravinové sústavy môžu pomôcť zabezpečiť spravodlivé príjmy pre poľnohospodárov a obnoviť rovnováhu síl v potravinovom reťazci. Keďže globalizácia a zvýšená koncentrácia distribúcie potravín viedli k vzniku rozdielov medzi rastom výrobných nákladov (3,6 % ročne od roku 1996), spotrebiteľských cien (3,3 % ročne) a cien pre poľnohospodárov (2,1 % ročne), sú vítané systémy, ktoré zlepšujú rokovacie schopnosti poľnohospodárov, ako sú krátke distribučné reťazce;

Súčasná politika s významom pre miestne výrobky

| 28. | politika kvality poľnohospodárskych výrobkov Európskej únie zahŕňa kritériá týkajúce sa systémov kvality, ktoré výrobcom potravín umožňujú registrovať chránené označenie pôvodu (CHOP), chránené zemepisné označenie (CHZO), zaručenú tradičnú špecialitu (ZTŠ) alebo zaručené ekologické poľnohospodárstvo. Pre tieto kategórie výrobkov boli vydané ochranné známky. Tieto ochranné známky sa môžu používať len pre registrované výrobky s cieľom podporiť predaj a pomôcť chrániť značku. Tieto výrobky sa zvyčajne distribuujú vo veľkých množstvách na množstvo trhov prostredníctvom množstva distribučných kanálov; |
| --- | --- |

28.

politika kvality poľnohospodárskych výrobkov Európskej únie zahŕňa kritériá týkajúce sa systémov kvality, ktoré výrobcom potravín umožňujú registrovať chránené označenie pôvodu (CHOP), chránené zemepisné označenie (CHZO), zaručenú tradičnú špecialitu (ZTŠ) alebo zaručené ekologické poľnohospodárstvo. Pre tieto kategórie výrobkov boli vydané ochranné známky. Tieto ochranné známky sa môžu používať len pre registrované výrobky s cieľom podporiť predaj a pomôcť chrániť značku. Tieto výrobky sa zvyčajne distribuujú vo veľkých množstvách na množstvo trhov prostredníctvom množstva distribučných kanálov;

| 29. | regióny, ktoré sa v súčasnosti zameriavajú na svoje tradičné, gastronomické a poľnohospodárske hodnoty, disponujú desiatkami či dokonca stovkami miestnych výrobkov, ktoré by sa mohli zahrnúť do profesionálnej miestnej potravinovej sústavy. Tá by však nemusela vyhovovať registrácii v rámci CHOP, CHZO, ZTŠ alebo ekologického poľnohospodárstva – alebo by táto registrácia nebola potrebná, hoci niektoré z výrobkov by mali potenciál ju získať. Bol by vítaný dodatočný rámec zameraný na podporu miestnych výrobkov. |
| --- | --- |

29.

regióny, ktoré sa v súčasnosti zameriavajú na svoje tradičné, gastronomické a poľnohospodárske hodnoty, disponujú desiatkami či dokonca stovkami miestnych výrobkov, ktoré by sa mohli zahrnúť do profesionálnej miestnej potravinovej sústavy. Tá by však nemusela vyhovovať registrácii v rámci CHOP, CHZO, ZTŠ alebo ekologického poľnohospodárstva – alebo by táto registrácia nebola potrebná, hoci niektoré z výrobkov by mali potenciál ju získať. Bol by vítaný dodatočný rámec zameraný na podporu miestnych výrobkov.

III.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

Poznamenáva, že:

Predchádzajúce odporúčania týkajúce sa miestnych potravinových výrobkov

| 30. | odporúčania týkajúce sa miestnych potravinových výrobkov boli uvedené v stanovisku Výboru regiónov z 18. septembra 1996 na tému „Podpora a ochrana miestnych výrobkov – špecifické výhody pre regióny
   (1)“ a väčšina týchto odporúčaní je stále platná; |
| --- | --- |

30.

odporúčania týkajúce sa miestnych potravinových výrobkov boli uvedené v stanovisku Výboru regiónov z 18. septembra 1996 na tému „Podpora a ochrana miestnych výrobkov – špecifické výhody pre regióny
   (1)“ a väčšina týchto odporúčaní je stále platná;

| 31. | veľmi ľutuje, že legislatívne návrhy Európskej komisie zamerané na politiku kvality poľnohospodárskych výrobkov zaostávajú za pôvodným návrhom v dvoch otázkach týkajúcich sa zhodnocovania miestnych výrobkov, ktoré sú pre Výbor regiónov veľmi dôležité, a to pokiaľ ide o označovanie horských výrobkov a priamy predaj malovýrobcov na miestnych trhoch; |
| --- | --- |

31.

veľmi ľutuje, že legislatívne návrhy Európskej komisie zamerané na politiku kvality poľnohospodárskych výrobkov zaostávajú za pôvodným návrhom v dvoch otázkach týkajúcich sa zhodnocovania miestnych výrobkov, ktoré sú pre Výbor regiónov veľmi dôležité, a to pokiaľ ide o označovanie horských výrobkov a priamy predaj malovýrobcov na miestnych trhoch;

Vymedzenie pojmov

| 32. | je potrebná spoločná definícia „miestneho potravinového výrobku“. Keďže všetky potraviny sú vyrobené alebo spracované na miestnej úrovni, je potrebné definovať rozlišujúce znaky a charakteristiky. Tie musia byť jasné a jednoduché, aby sa predišlo zložitým postupom pri registrácii a kontrole; |
| --- | --- |

32.

je potrebná spoločná definícia „miestneho potravinového výrobku“. Keďže všetky potraviny sú vyrobené alebo spracované na miestnej úrovni, je potrebné definovať rozlišujúce znaky a charakteristiky. Tie musia byť jasné a jednoduché, aby sa predišlo zložitým postupom pri registrácii a kontrole;

| 33. | miestny potravinový výrobok:






  1. | sa vyrába na miestnej resp. regionálnej úrovni; |
| --- | --- | --- |

33.

miestny potravinový výrobok:

1.

sa vyrába na miestnej resp. regionálnej úrovni;

| 2. | prispieva k miestnej resp. regionálnej stratégii rozvoja vidieka; |
| --- | --- |

2.

prispieva k miestnej resp. regionálnej stratégii rozvoja vidieka;

| 3. | sa predáva spotrebiteľovi prostredníctvom , primeraného a účinného reťazca ktorý nezahŕňa viac článkov než: a) výrobcu alebo miestne zriadenú výrobnú organizáciu, b) stranu alebo spoločenstvo strán, ktoré sú zodpovedné za zosúladenie dodávky a dopytu a c) spotrebiteľa; |
| --- | --- |

3.

sa predáva spotrebiteľovi prostredníctvom , primeraného a účinného reťazca ktorý nezahŕňa viac článkov než: a) výrobcu alebo miestne zriadenú výrobnú organizáciu, b) stranu alebo spoločenstvo strán, ktoré sú zodpovedné za zosúladenie dodávky a dopytu a c) spotrebiteľa;

| 4. | sa môže predávať v rámci miestneho alebo na trhovisku na základe miestnej zmluvy, ale nemôže sa predávať – pod označením „miestny potravinový výrobok“ – centrálnemu nákupnému oddeleniu maloobchodu; |
| --- | --- |

4.

sa môže predávať v rámci miestneho alebo na trhovisku na základe miestnej zmluvy, ale nemôže sa predávať – pod označením „miestny potravinový výrobok“ – centrálnemu nákupnému oddeleniu maloobchodu;

| 5. | je zameraný na spotrebiteľov prostredníctvom jednej alebo viacerých ako je chuť, čerstvosť, vysoká kvalita, kultúrna motivácia, miestna tradícia, miestna špecialita, dobré životné podmienky zvierat, environmentálna hodnota, zdravotné aspekty alebo podmienky trvalo udržateľnej výroby; |
| --- | --- |

5.

je zameraný na spotrebiteľov prostredníctvom jednej alebo viacerých ako je chuť, čerstvosť, vysoká kvalita, kultúrna motivácia, miestna tradícia, miestna špecialita, dobré životné podmienky zvierat, environmentálna hodnota, zdravotné aspekty alebo podmienky trvalo udržateľnej výroby;

| 6. | sa predáva čo možno , primerane a efektívne: parametre vzdialenosti sa môžu líšiť podľa výrobku, regiónu a podmienok, ale v súlade s jednou kľúčovou otázkou: či ide o najbližšie miesto predaja, ku ktorému má spotrebiteľ prístup (môže sa líšiť od 1 do 50 km); |
| --- | --- |

6.

sa predáva čo možno , primerane a efektívne: parametre vzdialenosti sa môžu líšiť podľa výrobku, regiónu a podmienok, ale v súlade s jednou kľúčovou otázkou: či ide o najbližšie miesto predaja, ku ktorému má spotrebiteľ prístup (môže sa líšiť od 1 do 50 km);

| 7. | je prepojený s ; |
| --- | --- |

7.

je prepojený s ;

| 34. | krátky reťazec uvedený vyššie možno kategorizovať nasledovne:






  — | výrobcovia ako spotrebitelia, kde si spotrebitelia vyrábajú vlastné výrobky; |
| --- | --- | --- |

34.

krátky reťazec uvedený vyššie možno kategorizovať nasledovne:

—

výrobcovia ako spotrebitelia, kde si spotrebitelia vyrábajú vlastné výrobky;

| — | partnerstvá medzi výrobcom a spotrebiteľom, kde spotrebitelia spoločne nesú riziká a zisky súvisiace s výrobou spolu s výrobcom (výrobcami), pričom písomná dohoda upravuje priamy predaj výrobku; |
| --- | --- |

—

partnerstvá medzi výrobcom a spotrebiteľom, kde spotrebitelia spoločne nesú riziká a zisky súvisiace s výrobou spolu s výrobcom (výrobcami), pričom písomná dohoda upravuje priamy predaj výrobku;

| — | priamy predaj výrobcov spotrebiteľom bez predchádzajúcich dohôd medzi oboma stranami, tak ako je to v prípade predaja na poľnohospodárskych trhoch, pravidelných alebo príležitostných miestnych trhoviskách a v obchodoch na farmách; |
| --- | --- |

—

priamy predaj výrobcov spotrebiteľom bez predchádzajúcich dohôd medzi oboma stranami, tak ako je to v prípade predaja na poľnohospodárskych trhoch, pravidelných alebo príležitostných miestnych trhoviskách a v obchodoch na farmách;

| — | predaj výrobcov potravín prostredníctvom miestnych predajní alebo mechanizmov kolektívneho predaja vrátane predaja prostredníctvom nových médií ako portálov pre on-line predaj na internete, ktoré umožňujú priamejšiu alebo jednoduchšiu dodávku výrobku konečnému spotrebiteľovi než prostredníctvom tradičných reťazcov; |
| --- | --- |

—

predaj výrobcov potravín prostredníctvom miestnych predajní alebo mechanizmov kolektívneho predaja vrátane predaja prostredníctvom nových médií ako portálov pre on-line predaj na internete, ktoré umožňujú priamejšiu alebo jednoduchšiu dodávku výrobku konečnému spotrebiteľovi než prostredníctvom tradičných reťazcov;

| 35. | miestna potravinová sústava:






  1. | zahŕňa obchodný vzťah medzi podnikom a spotrebiteľom; |
| --- | --- | --- |

35.

miestna potravinová sústava:

1.

zahŕňa obchodný vzťah medzi podnikom a spotrebiteľom;

| 2. | zahŕňa výrobky, ktoré sa vyrábajú na miestnej úrovni v domovskom regióne alebo v regióne, ktorý je súčasťou združenia domovských regiónov; |
| --- | --- |

2.

zahŕňa výrobky, ktoré sa vyrábajú na miestnej úrovni v domovskom regióne alebo v regióne, ktorý je súčasťou združenia domovských regiónov;

| 3. | je prepojený súbor procesov, ktoré spájajú výrobcov so a) spotrebiteľmi a b) spoločnosťou, t. j. prostredím a regionálnym hospodárstvom; |
| --- | --- |

3.

je prepojený súbor procesov, ktoré spájajú výrobcov so a) spotrebiteľmi a b) spoločnosťou, t. j. prostredím a regionálnym hospodárstvom;

| 4. | sa skladá z niekoľkých zložiek na niekoľkých úrovniach, a to od úrovne poľnohospodárskeho podniku po medziregionálnu úroveň vrátane výroby a spracovania potravín, marketingu a propagácie, označovania, zapojenia spotrebiteľa a spoločnosti, dodávania súvisiacich verejných statkov, distribúcie a prepravy, opatrení na ochranu zdravia a bezpečnosti potravín, aspektov, ktoré sa týkajú nakladania s odpadom a energetiky, a odbornej prípravy a vzdelávania; |
| --- | --- |

4.

sa skladá z niekoľkých zložiek na niekoľkých úrovniach, a to od úrovne poľnohospodárskeho podniku po medziregionálnu úroveň vrátane výroby a spracovania potravín, marketingu a propagácie, označovania, zapojenia spotrebiteľa a spoločnosti, dodávania súvisiacich verejných statkov, distribúcie a prepravy, opatrení na ochranu zdravia a bezpečnosti potravín, aspektov, ktoré sa týkajú nakladania s odpadom a energetiky, a odbornej prípravy a vzdelávania;

Zavedenie a rozvoj miestnej potravinovej schémy a miestnych potravinových sústav

| 36. | v budúcich strategických usmerneniach pre rozvoj vidieka by Európska komisia mohla navrhnúť, aby členské štáty vo svojej stratégii rozvoja vidieka zvážili ciele rozvoja miestnych potravinových sústav, čo by bolo úlohou miestnych a regionálnych orgánov s podporou EÚ a štátnych orgánov; |
| --- | --- |

36.

v budúcich strategických usmerneniach pre rozvoj vidieka by Európska komisia mohla navrhnúť, aby členské štáty vo svojej stratégii rozvoja vidieka zvážili ciele rozvoja miestnych potravinových sústav, čo by bolo úlohou miestnych a regionálnych orgánov s podporou EÚ a štátnych orgánov;

| 37. | miestnej potravinovej sústave najlepšie vyhovuje partnerský prístup, preto by sa malo podporiť vytváranie partnerstiev zahŕňajúcich spotrebiteľov; |
| --- | --- |

37.

miestnej potravinovej sústave najlepšie vyhovuje partnerský prístup, preto by sa malo podporiť vytváranie partnerstiev zahŕňajúcich spotrebiteľov;

| 38. | miestna potravinová sústava sa môže úspešne rozvíjať len vtedy, ak je chápaná komplexnejším a integrovanejším spôsobom ako súčasť širších procesov miestneho alebo regionálneho rozvoja a vtedy, keď bude neoddeliteľnou súčasťou aktívnej politiky miestnych a regionálnych orgánov vrátane územného plánovania. Na podporu miestnych a regionálnych orgánov by sa v tejto súvislosti uvítala modelová stratégia a modelový plán. Tento systém by mohol zahŕňať pozemkovú stratégiu pre oblasti, ktoré sú najviac vystavené tlaku miest, aby sa noví výrobcovia mohli v danej lokalite ľahšie usadiť; |
| --- | --- |

38.

miestna potravinová sústava sa môže úspešne rozvíjať len vtedy, ak je chápaná komplexnejším a integrovanejším spôsobom ako súčasť širších procesov miestneho alebo regionálneho rozvoja a vtedy, keď bude neoddeliteľnou súčasťou aktívnej politiky miestnych a regionálnych orgánov vrátane územného plánovania. Na podporu miestnych a regionálnych orgánov by sa v tejto súvislosti uvítala modelová stratégia a modelový plán. Tento systém by mohol zahŕňať pozemkovú stratégiu pre oblasti, ktoré sú najviac vystavené tlaku miest, aby sa noví výrobcovia mohli v danej lokalite ľahšie usadiť;

| 39. | miestne a regionálne orgány by takisto mohli byť zodpovedné za schvaľovanie registrácie miestnych potravinových výrobkov, čo registrovaným výrobkom umožní používať označenie „miestny potravinový výrobok“, a za vykonávanie monitorovacích činností. Mohli by tak urobiť v úzkej spolupráci s regionálnymi zainteresovanými subjektmi, napríklad so skupinou Leader, poľnohospodárskou organizáciou alebo obchodnou komorou. Výsledky by mohla uverejniť, monitorovať a aktualizovať Európska sieť pre rozvoj vidieka; |
| --- | --- |

39.

miestne a regionálne orgány by takisto mohli byť zodpovedné za schvaľovanie registrácie miestnych potravinových výrobkov, čo registrovaným výrobkom umožní používať označenie „miestny potravinový výrobok“, a za vykonávanie monitorovacích činností. Mohli by tak urobiť v úzkej spolupráci s regionálnymi zainteresovanými subjektmi, napríklad so skupinou Leader, poľnohospodárskou organizáciou alebo obchodnou komorou. Výsledky by mohla uverejniť, monitorovať a aktualizovať Európska sieť pre rozvoj vidieka;

| 40. | nezávislý systém monitorovania by mal zahŕňať nasledujúce zásady:






  — | hodnotenie v súlade s požiadavkami na prístup ku systému kvality miestnych výrobkov by malo zahŕňať výrobok aj daný poľnohospodársky podnik a podľa možnosti by ho mala vykonávať regionálna komisia; |
| --- | --- | --- |

40.

nezávislý systém monitorovania by mal zahŕňať nasledujúce zásady:

—

hodnotenie v súlade s požiadavkami na prístup ku systému kvality miestnych výrobkov by malo zahŕňať výrobok aj daný poľnohospodársky podnik a podľa možnosti by ho mala vykonávať regionálna komisia;

| — | technická pomoc a informácie pre výrobcov o obchodných možnostiach a technických podmienkach členstva v systémoch; |
| --- | --- |

—

technická pomoc a informácie pre výrobcov o obchodných možnostiach a technických podmienkach členstva v systémoch;

| — | v priebehu rokov by sa mali vykonávať audity prostredníctvom prieskumu, aby tak všetky výrobky, podniky a dodávateľské reťazce podliehali pravidelnej kontrole za podpory združení spotrebiteľov; |
| --- | --- |

—

v priebehu rokov by sa mali vykonávať audity prostredníctvom prieskumu, aby tak všetky výrobky, podniky a dodávateľské reťazce podliehali pravidelnej kontrole za podpory združení spotrebiteľov;

| — | tieto kontroly by mohli viesť k vylúčeniu výrobku z tohto systému; |
| --- | --- |

—

tieto kontroly by mohli viesť k vylúčeniu výrobku z tohto systému;

| — | zámerné zavádzanie spotrebiteľa by sa malo považovať za trestný čin; |
| --- | --- |

—

zámerné zavádzanie spotrebiteľa by sa malo považovať za trestný čin;

| 41. | na vnútornom trhu by sa mala zabezpečiť ochrana práv duševného vlastníctva uznaných výrobkov, pričom členské štáty by v prípade potreby mali byť povinné zasiahnuť; |
| --- | --- |

41.

na vnútornom trhu by sa mala zabezpečiť ochrana práv duševného vlastníctva uznaných výrobkov, pričom členské štáty by v prípade potreby mali byť povinné zasiahnuť;

| 42. | v prípade komerčného rozvoja alebo zneužitia dobrého mena výrobku by miestne potravinové výrobky mali mať možnosť získať vyššiu úroveň ochrany, tak ako ju poskytuje CHZO, CHOP, ZTŠ alebo zaručené ekologické poľnohospodárstvo; |
| --- | --- |

42.

v prípade komerčného rozvoja alebo zneužitia dobrého mena výrobku by miestne potravinové výrobky mali mať možnosť získať vyššiu úroveň ochrany, tak ako ju poskytuje CHZO, CHOP, ZTŠ alebo zaručené ekologické poľnohospodárstvo;

Opatrenia a nástroje potrebné na úrovni EÚ

| 43. | z administratívneho, finančného a hospodárskeho hľadiska je veľmi vhodné navrhnúť nový európsky nástroj zameraný na identifikáciu a podporu miestnych potravinových výrobkov; |
| --- | --- |

43.

z administratívneho, finančného a hospodárskeho hľadiska je veľmi vhodné navrhnúť nový európsky nástroj zameraný na identifikáciu a podporu miestnych potravinových výrobkov;

| 44. | z hľadiska typológie by sa mali prijať opatrenia, ktoré sa týkajú:






  — | vytvárania vhodného prostredia, medzi ktorého nástroje patrí legislatívny rámec, inštitucionálny rámec, politický rámec, výskum, odborná príprava a vzdelávanie; |
| --- | --- | --- |

44.

z hľadiska typológie by sa mali prijať opatrenia, ktoré sa týkajú:

—

vytvárania vhodného prostredia, medzi ktorého nástroje patrí legislatívny rámec, inštitucionálny rámec, politický rámec, výskum, odborná príprava a vzdelávanie;

| — | zásahu do dodávateľského reťazca pomocou nástrojov, ako je certifikácia, marketing, propagácia, verejno-súkromné partnerstvá a verejné obstarávanie; |
| --- | --- |

—

zásahu do dodávateľského reťazca pomocou nástrojov, ako je certifikácia, marketing, propagácia, verejno-súkromné partnerstvá a verejné obstarávanie;

| — | kontroly a/alebo aktualizácie opatrení a to podporou uskutočňovania testov a demonštračných iniciatív, ich šírenia a využívania; |
| --- | --- |

—

kontroly a/alebo aktualizácie opatrení a to podporou uskutočňovania testov a demonštračných iniciatív, ich šírenia a využívania;

| — | financovania využitím európskych, vnútroštátnych, regionálnych alebo miestnych prostriedkov; |
| --- | --- |

—

financovania využitím európskych, vnútroštátnych, regionálnych alebo miestnych prostriedkov;

Z tohto dôvodu by

| 45. | EÚ mala definovať pojem „miestny potravinový výrobok“ a „miestna potravinová sústava“; |
| --- | --- |

45.

EÚ mala definovať pojem „miestny potravinový výrobok“ a „miestna potravinová sústava“;

| 46. | EÚ mala zaviesť nové logo a určiť spoločný symbol a schému identity pre miestne výrobky, ktoré by boli zahrnuté do nariadenia o politike kvality poľnohospodárskych výrobkov. Používanie loga EÚ je založené na zásade dobrovoľnosti. Súčasné značky kvality používané členskými štátmi a regiónmi zostávajú platné a môžu sa využívať. Každý členský štát bude aj v budúcnosti oprávnený zavádzať vo svojich regiónoch resp. spolkových krajinách vlastné značky kvality; |
| --- | --- |

46.

EÚ mala zaviesť nové logo a určiť spoločný symbol a schému identity pre miestne výrobky, ktoré by boli zahrnuté do nariadenia o politike kvality poľnohospodárskych výrobkov. Používanie loga EÚ je založené na zásade dobrovoľnosti. Súčasné značky kvality používané členskými štátmi a regiónmi zostávajú platné a môžu sa využívať. Každý členský štát bude aj v budúcnosti oprávnený zavádzať vo svojich regiónoch resp. spolkových krajinách vlastné značky kvality;

| 47. | EÚ mohla požiadať Európsku sieť pre rozvoj vidieka, aby spustila databázu on-line pre registrované výrobky; |
| --- | --- |

47.

EÚ mohla požiadať Európsku sieť pre rozvoj vidieka, aby spustila databázu on-line pre registrované výrobky;

| 48. | EÚ mohla požiadať Európsku sieť pre rozvoj vidieka, aby spustila on-line databázu pre existujúce miestne potravinové sústavy, čím by zainteresovaným stranám umožnila zaznamenávať osvedčené postupy; |
| --- | --- |

48.

EÚ mohla požiadať Európsku sieť pre rozvoj vidieka, aby spustila on-line databázu pre existujúce miestne potravinové sústavy, čím by zainteresovaným stranám umožnila zaznamenávať osvedčené postupy;

| 49. | EÚ mohla pre registrované miestne výrobky zaviesť program priameho predaja, ktorý by vykonávali členské štáty na úrovni miestnych a regionálnych orgánov. Tento program by mohol zahŕňať podporu pre propagáciu miestnych potravinových výrobkov a mohol by byť súčasťou osi 1 druhého piliera SPP, teda politiky rozvoja vidieka; |
| --- | --- |

49.

EÚ mohla pre registrované miestne výrobky zaviesť program priameho predaja, ktorý by vykonávali členské štáty na úrovni miestnych a regionálnych orgánov. Tento program by mohol zahŕňať podporu pre propagáciu miestnych potravinových výrobkov a mohol by byť súčasťou osi 1 druhého piliera SPP, teda politiky rozvoja vidieka;

| 50. | EÚ mohla vypracovať opatrenie na pomoc miestnym a regionálnym orgánom, združeniam výrobcov alebo skupinám asociácií výrobcov pri zavádzaní miestnej potravinovej sústavy prostredníctvom podpory činností uvedených v navrhovaných definíciách a zahrnutím súvisiacich nástrojov. Toto opatrenie by sa mohlo začleniť do osi 1 a/alebo 3 alebo do programov Leader v rámci politiky rozvoja vidieka; |
| --- | --- |

50.

EÚ mohla vypracovať opatrenie na pomoc miestnym a regionálnym orgánom, združeniam výrobcov alebo skupinám asociácií výrobcov pri zavádzaní miestnej potravinovej sústavy prostredníctvom podpory činností uvedených v navrhovaných definíciách a zahrnutím súvisiacich nástrojov. Toto opatrenie by sa mohlo začleniť do osi 1 a/alebo 3 alebo do programov Leader v rámci politiky rozvoja vidieka;

| 51. | EÚ mohla zahrnúť aj príležitosti pre miestne potravinové sústavy do iných fondov, ako sú Európsky fond regionálneho rozvoja, Interreg, Európsky sociálny fond a rámcové programy pre výskum; |
| --- | --- |

51.

EÚ mohla zahrnúť aj príležitosti pre miestne potravinové sústavy do iných fondov, ako sú Európsky fond regionálneho rozvoja, Interreg, Európsky sociálny fond a rámcové programy pre výskum;

| 52. | sa všetka výroba a distribúcia mala vykonávať v súlade s právnymi predpismi o potravinách a povinnými hygienickými predpismi s cieľom zaručiť zdravie a bezpečnosť potravín. Keďže miestne potravinové výrobky sa často nevyrábajú priemyselne ani priemyselnými metódami, verejná podpora by mohla zahŕňať aj alternatívne riešenia; |
| --- | --- |

52.

sa všetka výroba a distribúcia mala vykonávať v súlade s právnymi predpismi o potravinách a povinnými hygienickými predpismi s cieľom zaručiť zdravie a bezpečnosť potravín. Keďže miestne potravinové výrobky sa často nevyrábajú priemyselne ani priemyselnými metódami, verejná podpora by mohla zahŕňať aj alternatívne riešenia;

Potenciál verejného obstarávania

| 53. | Verejné obstarávanie predstavuje 16 % hrubého domáceho produktu EÚ. Článok 6 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva (1997) vyžaduje, aby boli do všetkých politík EÚ zahrnuté všetky environmentálne a sociálne ciele. Verejné obstarávanie môže byť zároveň udržateľným obstarávaním, ak sa využíva na podporu širších sociálnych, hospodárskych a environmentálnych cieľov takým spôsobom, ktorý je z dlhodobého hľadiska prospešný. Z tohto hľadiska by sa obrovská kúpna sila vlády mohla využívať ako opatrenie na rozvoj miestnych potravinových sústav; |
| --- | --- |

53.

Verejné obstarávanie predstavuje 16 % hrubého domáceho produktu EÚ. Článok 6 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva (1997) vyžaduje, aby boli do všetkých politík EÚ zahrnuté všetky environmentálne a sociálne ciele. Verejné obstarávanie môže byť zároveň udržateľným obstarávaním, ak sa využíva na podporu širších sociálnych, hospodárskych a environmentálnych cieľov takým spôsobom, ktorý je z dlhodobého hľadiska prospešný. Z tohto hľadiska by sa obrovská kúpna sila vlády mohla využívať ako opatrenie na rozvoj miestnych potravinových sústav;

| 54. | V smernici Európskeho parlamentu a Rady 2004/18/ES z 31. marca 2004 o koordinácii postupov zadávania verejných zákaziek na práce, verejných zákaziek na dodávku tovaru a verejných zákaziek na služby sa uvádza, že sa musí vždy rešpektovať zásada slobody pohybu tovaru, čo znamená, že nemožno zvýhodňovať miestnych dodávateľov; |
| --- | --- |

54.

V smernici Európskeho parlamentu a Rady 2004/18/ES z 31. marca 2004 o koordinácii postupov zadávania verejných zákaziek na práce, verejných zákaziek na dodávku tovaru a verejných zákaziek na služby sa uvádza, že sa musí vždy rešpektovať zásada slobody pohybu tovaru, čo znamená, že nemožno zvýhodňovať miestnych dodávateľov;

| 55. | Táto smernica však umožňuje zahrnúť do výzvy na predkladanie ponúk osobitné podmienky a kritériá, ktoré sa týkajú verejných zákaziek na dodávku tovaru, ktoré môžu zahŕňať osobitné aspekty a prvky, ako je čerstvosť alebo výrobné podmienky; |
| --- | --- |

55.

Táto smernica však umožňuje zahrnúť do výzvy na predkladanie ponúk osobitné podmienky a kritériá, ktoré sa týkajú verejných zákaziek na dodávku tovaru, ktoré môžu zahŕňať osobitné aspekty a prvky, ako je čerstvosť alebo výrobné podmienky;

| 56. | To umožňuje voľbu miestnych dodávateľov. Žiadame však Európsku komisiu, aby zvážila možnosť zmeniť a doplniť článok 26 tejto smernice tak, aby skutočnosť, že ide o miestne vyrobený potravinový výrobok mohla byť štandardným kritériom výberu vo verejných súťažiach na dodávku potravín, napríklad do škôl, domovov dôchodcov a verejných zariadení; |
| --- | --- |

56.

To umožňuje voľbu miestnych dodávateľov. Žiadame však Európsku komisiu, aby zvážila možnosť zmeniť a doplniť článok 26 tejto smernice tak, aby skutočnosť, že ide o miestne vyrobený potravinový výrobok mohla byť štandardným kritériom výberu vo verejných súťažiach na dodávku potravín, napríklad do škôl, domovov dôchodcov a verejných zariadení;

| 57. | Žiadame Komisiu, aby šírila viac informácií o už existujúcich možnostiach; |
| --- | --- |

57.

Žiadame Komisiu, aby šírila viac informácií o už existujúcich možnostiach;

| 58. | Žiadame Komisiu, aby využila príležitosť, ktorú ponúka nový Akt o jednotnom trhu, a objasnila existujúce ustanovenia a zjednodušila ich v snahe uľahčiť situáciu miestnym orgánom verejnej správy a ich miestnych dodávateľom. |
| --- | --- |

58.

Žiadame Komisiu, aby využila príležitosť, ktorú ponúka nový Akt o jednotnom trhu, a objasnila existujúce ustanovenia a zjednodušila ich v snahe uľahčiť situáciu miestnym orgánom verejnej správy a ich miestnych dodávateľom.

V Bruseli 27. januára 2011

Predsedníčka Výboru regiónov

Mercedes BRESSO

---

(1)  CdR 54/96 fin.

1

---

| 2.4.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 104/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 104/7

---

Stanovisko Výboru regiónov na tému „Nové perspektívy pre preskúmanie nariadenia o EZÚS“ (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

2011/C 104/02

VÝBOR REGIÓNOV

| — | zdôrazňuje, že hospodárska, sociálna a územná súdržnosť napomáha tomu, aby Únia, všetky jej členské štáty a územné celky mohli lepšie zvládať výzvy globalizácie pre Európu a zabrániť možnej strate vplyvu, |
| --- | --- |

—

zdôrazňuje, že hospodárska, sociálna a územná súdržnosť napomáha tomu, aby Únia, všetky jej členské štáty a územné celky mohli lepšie zvládať výzvy globalizácie pre Európu a zabrániť možnej strate vplyvu,

| — | pripomína, že EZÚS môže byť právnou reakciou Spoločenstva na inštitucionalizáciu územnej spolupráce v rámci Únie, pričom si európske územné celky môžu slobodne zvoliť alternatívne formy a spôsoby s právnou subjektivitou alebo bez nej, ktoré by však nepôsobili v rámci Spoločenstva, ale medzinárodne, |
| --- | --- |

—

pripomína, že EZÚS môže byť právnou reakciou Spoločenstva na inštitucionalizáciu územnej spolupráce v rámci Únie, pričom si európske územné celky môžu slobodne zvoliť alternatívne formy a spôsoby s právnou subjektivitou alebo bez nej, ktoré by však nepôsobili v rámci Spoločenstva, ale medzinárodne,

| — | sa domnieva, že EZÚS ponúkajú zaujímavé perspektívy aj ako „laboratóriá“ viacúrovňového riadenia, o akom hovorí biela kniha Výboru regiónov. Okrem toho podporuje, aby sa zaviedol špecifický program financovaný z fondov Spoločenstva, z EFRR, ktorý by prispieval k vytváraniu nových EZÚS alebo ku konverzii perspektívnych projektov spolupráce riadených podľa starých, konvenčných vzorov, |
| --- | --- |

—

sa domnieva, že EZÚS ponúkajú zaujímavé perspektívy aj ako „laboratóriá“ viacúrovňového riadenia, o akom hovorí biela kniha Výboru regiónov. Okrem toho podporuje, aby sa zaviedol špecifický program financovaný z fondov Spoločenstva, z EFRR, ktorý by prispieval k vytváraniu nových EZÚS alebo ku konverzii perspektívnych projektov spolupráce riadených podľa starých, konvenčných vzorov,

| — | domnieva sa, že je potrebné pripomenúť riadiacim orgánom programov a v budúcom revidovanom nariadení (ES) č. 1082/2006 o EZÚS jasne stanoviť, že nie je ďalej možné diskriminovať EZÚS, ktoré sa uchádzajú o takéto iniciatívy, verejné súťaže a programy Spoločenstva, keďže už samotná existencia EZÚS svedčí o preukázanom trvalom európskom partnerstve a spĺňa zvyčajné požiadavky „cezhraničnosti“, |
| --- | --- |

—

domnieva sa, že je potrebné pripomenúť riadiacim orgánom programov a v budúcom revidovanom nariadení (ES) č. 1082/2006 o EZÚS jasne stanoviť, že nie je ďalej možné diskriminovať EZÚS, ktoré sa uchádzajú o takéto iniciatívy, verejné súťaže a programy Spoločenstva, keďže už samotná existencia EZÚS svedčí o preukázanom trvalom európskom partnerstve a spĺňa zvyčajné požiadavky „cezhraničnosti“,

| — | víta rozhodnutie predsedníctva VR z 26. januára 2011 vytvoriť platformu EZÚS Výboru regiónov, v rámci ktorej by sa mohlo uskutočňovať stále hodnotenie uplatňovania nariadenia (ES) č. 1082/2006 a jeho vývoja v praxi. |
| --- | --- |

—

víta rozhodnutie predsedníctva VR z 26. januára 2011 vytvoriť platformu EZÚS Výboru regiónov, v rámci ktorej by sa mohlo uskutočňovať stále hodnotenie uplatňovania nariadenia (ES) č. 1082/2006 a jeho vývoja v praxi.

| Spravodajca | : | Alberto Núñez Feijóo (ES/EĽS), predseda vlády autonómnej oblasti Galícia |
| --- | --- | --- |

Spravodajca

:

Alberto Núñez Feijóo (ES/EĽS), predseda vlády autonómnej oblasti Galícia

I.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

VÝBOR REGIÓNOV

Všeobecné pripomienky

| 1. | konštatuje, že európske zoskupenie územnej spoluprácu (EZÚS) je novou formou právnickej osoby, ktorú vytvorilo právo Spoločenstva prostredníctvom nariadenia (ES) č. 1082/2006 (1) a ktoré podľa svojho článku 18 vstúpilo do platnosti 1. augusta 2006, pričom účinnosť malo nadobudnúť najneskôr 1. augusta 2007 s výnimkou článku 16, ktorý nadobudol účinnosť už 1. augusta 2006. Tento článok sa týka všetkých vhodných opatrení, ktoré majú prijať členské štáty na zaistenie účinného uplatňovania uvedeného nariadenia; |
| --- | --- |

1.

konštatuje, že európske zoskupenie územnej spoluprácu (EZÚS) je novou formou právnickej osoby, ktorú vytvorilo právo Spoločenstva prostredníctvom nariadenia (ES) č. 1082/2006 (1) a ktoré podľa svojho článku 18 vstúpilo do platnosti 1. augusta 2006, pričom účinnosť malo nadobudnúť najneskôr 1. augusta 2007 s výnimkou článku 16, ktorý nadobudol účinnosť už 1. augusta 2006. Tento článok sa týka všetkých vhodných opatrení, ktoré majú prijať členské štáty na zaistenie účinného uplatňovania uvedeného nariadenia;

| 2. | pripomína, že podľa článku 17 Zmluvy o EÚ má Komisia právomoc a je zodpovedná za to, aby zabezpečila uplatňovanie zmlúv, ako aj opatrení prijatých inštitúciami na ich základe a dohliadla na uplatňovanie zmlúv pod kontrolou Súdneho dvora Európskej únie; |
| --- | --- |

2.

pripomína, že podľa článku 17 Zmluvy o EÚ má Komisia právomoc a je zodpovedná za to, aby zabezpečila uplatňovanie zmlúv, ako aj opatrení prijatých inštitúciami na ich základe a dohliadla na uplatňovanie zmlúv pod kontrolou Súdneho dvora Európskej únie;

| 3. | zdôrazňuje, že podľa článku 17 nariadenia (ES) č. 1082/2006 „do 1. augusta 2011 Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o uplatňovaní tohto nariadenia a návrhy prípadných zmien a doplnení“; |
| --- | --- |

3.

zdôrazňuje, že podľa článku 17 nariadenia (ES) č. 1082/2006 „do 1. augusta 2011 Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o uplatňovaní tohto nariadenia a návrhy prípadných zmien a doplnení“;

| 4. | nazdáva sa, že v nadväznosti na analýzy európskej právnej doktríny a jej porovnanie so skutočným uplatňovaním nariadenia je toto stanovisko výboru z vlastnej iniciatívy veľmi vhodné v snahe obšírne preskúmať inštitút EZÚS a jeho fungovanie v praxi. V prípade potreby to umožní zmenu a doplnenie nariadenia (ES) č. 1082/2006 s cieľom prispôsobiť ho potrebám zisteným počas predchádzajúcich konzultácií Výboru regiónov a vypracúvania jeho stanoviska; |
| --- | --- |

4.

nazdáva sa, že v nadväznosti na analýzy európskej právnej doktríny a jej porovnanie so skutočným uplatňovaním nariadenia je toto stanovisko výboru z vlastnej iniciatívy veľmi vhodné v snahe obšírne preskúmať inštitút EZÚS a jeho fungovanie v praxi. V prípade potreby to umožní zmenu a doplnenie nariadenia (ES) č. 1082/2006 s cieľom prispôsobiť ho potrebám zisteným počas predchádzajúcich konzultácií Výboru regiónov a vypracúvania jeho stanoviska;

| 5. | pripomína, že Zmluva o fungovaní Európskej únie stavia územnú súdržnosť na rovnakú úroveň ako hospodársku a sociálnu súdržnosť a že nástroj EZÚS môže byť dôležitým politickým a právnym prostriedkom, ako napĺňať túto zásadu; |
| --- | --- |

5.

pripomína, že Zmluva o fungovaní Európskej únie stavia územnú súdržnosť na rovnakú úroveň ako hospodársku a sociálnu súdržnosť a že nástroj EZÚS môže byť dôležitým politickým a právnym prostriedkom, ako napĺňať túto zásadu;

| 6. | konštatuje, že s novým ustanovením o „hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti“ sa v treťom odseku článku 174 Zmluvy o fungovaní Európskej únie dodáva, že „v rámci dotknutých regiónov je potrebné venovať mimoriadnu pozornosť vidieckym regiónom, regiónom zasiahnutým zmenami v priemysle a regiónom závažne a trvalo znevýhodneným prírodnými a demografickými podmienkami, ako sú najsevernejšie regióny s veľmi nízkou hustotou obyvateľstva, ostrovné, cezhraničné a horské regióny“; |
| --- | --- |

6.

konštatuje, že s novým ustanovením o „hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti“ sa v treťom odseku článku 174 Zmluvy o fungovaní Európskej únie dodáva, že „v rámci dotknutých regiónov je potrebné venovať mimoriadnu pozornosť vidieckym regiónom, regiónom zasiahnutým zmenami v priemysle a regiónom závažne a trvalo znevýhodneným prírodnými a demografickými podmienkami, ako sú najsevernejšie regióny s veľmi nízkou hustotou obyvateľstva, ostrovné, cezhraničné a horské regióny“;

| 7. | pripomína, že článok 349 Zmluvy o fungovaní Európskej únie opisuje špecifickú situáciu najvzdialenejších regiónov a poukazuje na nevyhnutnosť prijať opatrenia prispôsobené ich konkrétnej situácii; |
| --- | --- |

7.

pripomína, že článok 349 Zmluvy o fungovaní Európskej únie opisuje špecifickú situáciu najvzdialenejších regiónov a poukazuje na nevyhnutnosť prijať opatrenia prispôsobené ich konkrétnej situácii;

| 8. | upozorňuje na to, že EZÚS sa doteraz rozvíjal predovšetkým v pohraničných oblastiach a v menšej miere na ostrovoch; |
| --- | --- |

8.

upozorňuje na to, že EZÚS sa doteraz rozvíjal predovšetkým v pohraničných oblastiach a v menšej miere na ostrovoch;

| 9. | pripomína, že zdôvodnenia nariadenia (ES) č. 1082/2006 jasne uvádzajú dôvody, ktoré viedli zákonodarný orgán Spoločenstva k tomu, aby urobil taký významný krok, akým je vytvorenie nového právneho inštitútu tohto druhu s cieľom začleniť ho do právneho systému Únie: v prvom rade zvýšiť súdržnosť Únie a tým umožniť územnú spoluprácu, po druhé zmierniť ťažkosti, ktoré by stáli v ceste tejto spolupráce, po tretie posilniť túto spoluprácu vzhľadom na zväčšenie hraníc Spoločenstva v dôsledku rozšírenia Únie, po štvrté prekonať neschopnosť doterajších právnych štruktúr, ako napríklad európskeho zoskupenia hospodárskych záujmov (EZHZ), organizovať spoluprácu v rámci cieľa „Európska územná spolupráca“ (niekdajšia iniciatíva Interreg); |
| --- | --- |

9.

pripomína, že zdôvodnenia nariadenia (ES) č. 1082/2006 jasne uvádzajú dôvody, ktoré viedli zákonodarný orgán Spoločenstva k tomu, aby urobil taký významný krok, akým je vytvorenie nového právneho inštitútu tohto druhu s cieľom začleniť ho do právneho systému Únie: v prvom rade zvýšiť súdržnosť Únie a tým umožniť územnú spoluprácu, po druhé zmierniť ťažkosti, ktoré by stáli v ceste tejto spolupráce, po tretie posilniť túto spoluprácu vzhľadom na zväčšenie hraníc Spoločenstva v dôsledku rozšírenia Únie, po štvrté prekonať neschopnosť doterajších právnych štruktúr, ako napríklad európskeho zoskupenia hospodárskych záujmov (EZHZ), organizovať spoluprácu v rámci cieľa „Európska územná spolupráca“ (niekdajšia iniciatíva Interreg);

| 10. | konštatuje, že okrem právnych dôvodov vyplýva z nariadenia (ES) č. 1082/2006 aj to, že z finančného a hospodárskeho hľadiska môže byť vhodné prostredníctvom EZÚS, popri iných nástrojoch územnej spolupráce, dobrovoľne usmerňovať programy alebo projekty územnej spolupráce spolufinancované Úniou. Hlavným kritériom pre získanie spolufinancovania musí byť v každom prípade kvalita každého predloženého projektu; |
| --- | --- |

10.

konštatuje, že okrem právnych dôvodov vyplýva z nariadenia (ES) č. 1082/2006 aj to, že z finančného a hospodárskeho hľadiska môže byť vhodné prostredníctvom EZÚS, popri iných nástrojoch územnej spolupráce, dobrovoľne usmerňovať programy alebo projekty územnej spolupráce spolufinancované Úniou. Hlavným kritériom pre získanie spolufinancovania musí byť v každom prípade kvalita každého predloženého projektu;

| 11. | zdôrazňuje, že článok 18 nariadenia (ES) č. 1080/2006 (2) obsahuje v tomto zmysle explicitné ustanovenie o možnosti delegovať na EZÚS riadenie operačných programov týkajúcich sa územnej spolupráce, pričom by im členské štáty prenechali úlohy riadiaceho orgánu a spoločného technického sekretariátu. Táto zodpovednosť by mala zahŕňať aj povinnosť zodpovedať sa Európskej komisii za pridelené finančné prostriedky; |
| --- | --- |

11.

zdôrazňuje, že článok 18 nariadenia (ES) č. 1080/2006 (2) obsahuje v tomto zmysle explicitné ustanovenie o možnosti delegovať na EZÚS riadenie operačných programov týkajúcich sa územnej spolupráce, pričom by im členské štáty prenechali úlohy riadiaceho orgánu a spoločného technického sekretariátu. Táto zodpovednosť by mala zahŕňať aj povinnosť zodpovedať sa Európskej komisii za pridelené finančné prostriedky;

| 12. | pripomína, že v nariadení (ES) č. 1083/2006 (3), článok 3 odsek 2 písmeno c), sa uvádza cieľ „Európska územná spolupráca, ktorý je zameraný na posilnenie cezhraničnej spolupráce prostredníctvom spoločných miestnych a regionálnych iniciatív, posilnenie nadnárodnej spolupráce prostredníctvom akcií prispievajúcich k integrovanému územnému rozvoju napĺňajúcemu priority Spoločenstva a na posilnenie medziregionálnej spolupráce a výmeny skúseností na príslušnej územnej úrovni“; |
| --- | --- |

12.

pripomína, že v nariadení (ES) č. 1083/2006 (3), článok 3 odsek 2 písmeno c), sa uvádza cieľ „Európska územná spolupráca, ktorý je zameraný na posilnenie cezhraničnej spolupráce prostredníctvom spoločných miestnych a regionálnych iniciatív, posilnenie nadnárodnej spolupráce prostredníctvom akcií prispievajúcich k integrovanému územnému rozvoju napĺňajúcemu priority Spoločenstva a na posilnenie medziregionálnej spolupráce a výmeny skúseností na príslušnej územnej úrovni“;

| 13. | zdôrazňuje tiež, že z článkov 7 a 38 a z ďalších súvisiacich článkov nariadenia (ES) č. 1083/2006, ako aj z kapitoly III a doplňujúcich ustanovení nariadenia (ES) č. 1080/2006 vyplýva cieľ konsolidovať súdržnosť prostredníctvom väčšej a lepšej územnej spolupráce v rámci Únie, pričom najlepšie výsledky v oblasti výnimočnosti a účinnosti by sa dosiahli prostredníctvom jej inštitucionalizácie; |
| --- | --- |

13.

zdôrazňuje tiež, že z článkov 7 a 38 a z ďalších súvisiacich článkov nariadenia (ES) č. 1083/2006, ako aj z kapitoly III a doplňujúcich ustanovení nariadenia (ES) č. 1080/2006 vyplýva cieľ konsolidovať súdržnosť prostredníctvom väčšej a lepšej územnej spolupráce v rámci Únie, pričom najlepšie výsledky v oblasti výnimočnosti a účinnosti by sa dosiahli prostredníctvom jej inštitucionalizácie;

| 14. | zdôrazňuje, že hospodárska, sociálna a územná súdržnosť napomáha tomu, aby Únia, všetky jej členské štáty a územné celky mohli lepšie zvládať výzvy globalizácie pre Európu a zabrániť možnej strate vplyvu; |
| --- | --- |

14.

zdôrazňuje, že hospodárska, sociálna a územná súdržnosť napomáha tomu, aby Únia, všetky jej členské štáty a územné celky mohli lepšie zvládať výzvy globalizácie pre Európu a zabrániť možnej strate vplyvu;

| 15. | na záver pripomína, že EZÚS môže byť právnou reakciou Spoločenstva na inštitucionalizáciu územnej spolupráce v rámci Únie, pričom si európske územné celky môžu slobodne zvoliť alternatívne formy a spôsoby s právnou subjektivitou alebo bez nej, ktoré by však nepôsobili v rámci Spoločenstva, ale medzinárodne; |
| --- | --- |

15.

na záver pripomína, že EZÚS môže byť právnou reakciou Spoločenstva na inštitucionalizáciu územnej spolupráce v rámci Únie, pričom si európske územné celky môžu slobodne zvoliť alternatívne formy a spôsoby s právnou subjektivitou alebo bez nej, ktoré by však nepôsobili v rámci Spoločenstva, ale medzinárodne;

| 16. | sa domnieva, že EZÚS ponúkajú zaujímavé perspektívy aj ako „laboratóriá“ viacúrovňového riadenia, o akom hovorí biela kniha Výboru regiónov. Vzhľadom na prínos, ktorý môže znamenať nástroj EZÚS pri dosahovaní cieľov stratégie Európa 2020 sa domnieva, že EZÚS vhodného rozsahu, ako napríklad tie, ktoré sa zaoberajú opatreniami na makroregionálnej úrovni, by mohli pomôcť pri uzatváraní „partnerských dohôd o rozvoji a investíciách“, ktoré Komisia uvádza v oznámení o preskúmaní rozpočtu z 19. októbra 2010 ako nástroje vykonávania stratégie Európa 2020, ktoré sa však bohužiaľ obmedzujú na vzťah Komisia – členské štáty; |
| --- | --- |

16.

sa domnieva, že EZÚS ponúkajú zaujímavé perspektívy aj ako „laboratóriá“ viacúrovňového riadenia, o akom hovorí biela kniha Výboru regiónov. Vzhľadom na prínos, ktorý môže znamenať nástroj EZÚS pri dosahovaní cieľov stratégie Európa 2020 sa domnieva, že EZÚS vhodného rozsahu, ako napríklad tie, ktoré sa zaoberajú opatreniami na makroregionálnej úrovni, by mohli pomôcť pri uzatváraní „partnerských dohôd o rozvoji a investíciách“, ktoré Komisia uvádza v oznámení o preskúmaní rozpočtu z 19. októbra 2010 ako nástroje vykonávania stratégie Európa 2020, ktoré sa však bohužiaľ obmedzujú na vzťah Komisia – členské štáty;

Uplatňovanie nariadenia (ES) č. 1082/2006 v praxi

| 17. | podotýka, že hoci je EZÚS právnym inštitútom Spoločenstva vytvoreným ad hoc na umožnenie územnej spolupráce v rámci Únie, a hoci sa a priori zdá, že nariadenia o fondoch Spoločenstva podporujú ich využitie v rámci cieľa európskej územnej spolupráce, je isté, že realita, s ktorou sa stretávame, sa líši od logických a želaných očakávaní, ktoré viedli zákonodarný orgán Spoločenstva k tomu, aby urobil takýto významný právny krok; |
| --- | --- |

17.

podotýka, že hoci je EZÚS právnym inštitútom Spoločenstva vytvoreným ad hoc na umožnenie územnej spolupráce v rámci Únie, a hoci sa a priori zdá, že nariadenia o fondoch Spoločenstva podporujú ich využitie v rámci cieľa európskej územnej spolupráce, je isté, že realita, s ktorou sa stretávame, sa líši od logických a želaných očakávaní, ktoré viedli zákonodarný orgán Spoločenstva k tomu, aby urobil takýto významný právny krok;

| 18. | po rozsiahlych predchádzajúcich konzultáciách s predstaviteľmi Európskeho parlamentu, Rady, Komisie a po stretnutiach prístupných nielen členom výboru, ale tiež rozličným európskym regionálnym organizáciám a odborníkom v danej oblasti potvrdzuje, že len obmedzený počet vytvorených EZÚS riadi programy alebo projekty územnej spolupráce spolufinancované Spoločenstvom; |
| --- | --- |

18.

po rozsiahlych predchádzajúcich konzultáciách s predstaviteľmi Európskeho parlamentu, Rady, Komisie a po stretnutiach prístupných nielen členom výboru, ale tiež rozličným európskym regionálnym organizáciám a odborníkom v danej oblasti potvrdzuje, že len obmedzený počet vytvorených EZÚS riadi programy alebo projekty územnej spolupráce spolufinancované Spoločenstvom;

| 19. | poukazuje na to, že väčšia časť EZÚS vykonáva iné osobitné činnosti územnej spolupráce bez finančného príspevku Únie, tak ako stanovuje druhý odsek článku 7 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1082/2006; |
| --- | --- |

19.

poukazuje na to, že väčšia časť EZÚS vykonáva iné osobitné činnosti územnej spolupráce bez finančného príspevku Únie, tak ako stanovuje druhý odsek článku 7 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1082/2006;

| 20. | domnieva sa, že vzhľadom na túto situáciu je vhodné uskutočniť hĺbkovú analýzu príčin tejto nerovnováhy medzi očakávaniami a skutočnosťou a navrhnúť konkrétne opatrenia na odstránenie týchto nedostatkov. Pritom sa musí vychádzať z predpokladu, že dôvody a ciele, ktoré viedli zákonodarný orgán Spoločenstva k vytvoreniu nástroja EZÚS majú v súčasnosti väčší význam, keďže samotná Zmluva o fungovaní Európskej únie dáva územnú súdržnosť na rovnakú úroveň ako hospodársku a sociálnu súdržnosť; |
| --- | --- |

20.

domnieva sa, že vzhľadom na túto situáciu je vhodné uskutočniť hĺbkovú analýzu príčin tejto nerovnováhy medzi očakávaniami a skutočnosťou a navrhnúť konkrétne opatrenia na odstránenie týchto nedostatkov. Pritom sa musí vychádzať z predpokladu, že dôvody a ciele, ktoré viedli zákonodarný orgán Spoločenstva k vytvoreniu nástroja EZÚS majú v súčasnosti väčší význam, keďže samotná Zmluva o fungovaní Európskej únie dáva územnú súdržnosť na rovnakú úroveň ako hospodársku a sociálnu súdržnosť;

| 21. | domnieva sa, že tento jeho príspevok môže byť mimoriadne užitočný pre vypracovanie správy o uplatňovaní nariadenia (ES) č. 1082/2006, ktorú má Komisia predložiť Európskemu parlamentu a Rade spolu s príslušnými návrhmi na zmenu; |
| --- | --- |

21.

domnieva sa, že tento jeho príspevok môže byť mimoriadne užitočný pre vypracovanie správy o uplatňovaní nariadenia (ES) č. 1082/2006, ktorú má Komisia predložiť Európskemu parlamentu a Rade spolu s príslušnými návrhmi na zmenu;

| 22. | vychádza z toho, že stanovisko spravodajkyne pani Bresso (CDR 308/2007 fin), ktoré bolo 18. júna 2008 schválené na plenárnom zasadnutí výboru, predstavuje vynikajúci základ pre uskutočnenie hĺbkovej analýzy situácie, ktorá zabránila tomu, aby bolo EZÚS modelovým právnym nástrojom Spoločenstva na inštitucionalizáciu a konsolidáciu územnej spolupráce v rámci Únie; |
| --- | --- |

22.

vychádza z toho, že stanovisko spravodajkyne pani Bresso (CDR 308/2007 fin), ktoré bolo 18. júna 2008 schválené na plenárnom zasadnutí výboru, predstavuje vynikajúci základ pre uskutočnenie hĺbkovej analýzy situácie, ktorá zabránila tomu, aby bolo EZÚS modelovým právnym nástrojom Spoločenstva na inštitucionalizáciu a konsolidáciu územnej spolupráce v rámci Únie;

| 23. | zdôrazňuje, že v uvedenom stanovisku spravodajkyne Bresso sa už upozorňuje na to, že „opatrenie, ktoré je na úrovni Spoločenstva potrebné implementovať, sa týka podpory prednostného využívania EZÚS ako nástroja spolupráce“ (bod 25), pričom sa vyzdvihuje, že „implementácia nariadenia by mala byť zároveň vhodne koordinovaná, aby jednotlivé právne akty vypracované členskými štátmi s cieľom uplatňovať nariadenie (ES) č. 1082/2006, mohli byť spojené dohromady bez toho, aby spôsobili nekompatibilitu alebo prekážky“ (bod 32); |
| --- | --- |

23.

zdôrazňuje, že v uvedenom stanovisku spravodajkyne Bresso sa už upozorňuje na to, že „opatrenie, ktoré je na úrovni Spoločenstva potrebné implementovať, sa týka podpory prednostného využívania EZÚS ako nástroja spolupráce“ (bod 25), pričom sa vyzdvihuje, že „implementácia nariadenia by mala byť zároveň vhodne koordinovaná, aby jednotlivé právne akty vypracované členskými štátmi s cieľom uplatňovať nariadenie (ES) č. 1082/2006, mohli byť spojené dohromady bez toho, aby spôsobili nekompatibilitu alebo prekážky“ (bod 32);

| 24. | podporuje, aby sa zaviedli stimuly spomenuté v tomto stanovisku, ako napríklad uplatnenie „špecifického programu financovaného z fondov Spoločenstva, z EFRR, ktorý by prispieval k vytváraniu nových EZÚS alebo konverzii perspektívnych projektov spolupráce riadených podľa starých, konvenčných vzorov“ (bod 48, stanovisko CdR 308/2007) a „aby sa do verejných konaní vypísaných Komisiou začlenilo kritérium vyššej efektívnosti pri vyhodnocovaní predkladaných projektov, ktoré zahŕňajú vytvorenie EZÚS a tiež predpoklad trvalej udržateľnosti po ukončení projektu. Takto by sa mohla podporiť inštitucionalizácia strednodobej a dlhodobej kultúry spolupráce, ktorá by popri zdrojoch z rozpočtu Spoločenstva hľadala nové spôsoby financovania“(bod 49); |
| --- | --- |

24.

podporuje, aby sa zaviedli stimuly spomenuté v tomto stanovisku, ako napríklad uplatnenie „špecifického programu financovaného z fondov Spoločenstva, z EFRR, ktorý by prispieval k vytváraniu nových EZÚS alebo konverzii perspektívnych projektov spolupráce riadených podľa starých, konvenčných vzorov“ (bod 48, stanovisko CdR 308/2007) a „aby sa do verejných konaní vypísaných Komisiou začlenilo kritérium vyššej efektívnosti pri vyhodnocovaní predkladaných projektov, ktoré zahŕňajú vytvorenie EZÚS a tiež predpoklad trvalej udržateľnosti po ukončení projektu. Takto by sa mohla podporiť inštitucionalizácia strednodobej a dlhodobej kultúry spolupráce, ktorá by popri zdrojoch z rozpočtu Spoločenstva hľadala nové spôsoby financovania“(bod 49);

| 25. | upozorňuje, že v porovnaní s počtom európskych územných celkov, ktoré už navzájom spolupracovali a berúc do úvahy očakávania, vzniklo od 1. augusta 2007 na území Únie len zopár EZÚS. Podobne aj počet EZÚS vo fáze budovania je veľmi nízky a to aj napriek tomu, že sa spustili početné projekty európskej územnej spolupráce, predovšetkým spolufinancované Spoločenstvom; |
| --- | --- |

25.

upozorňuje, že v porovnaní s počtom európskych územných celkov, ktoré už navzájom spolupracovali a berúc do úvahy očakávania, vzniklo od 1. augusta 2007 na území Únie len zopár EZÚS. Podobne aj počet EZÚS vo fáze budovania je veľmi nízky a to aj napriek tomu, že sa spustili početné projekty európskej územnej spolupráce, predovšetkým spolufinancované Spoločenstvom;

| 26. | konštatuje, že EZÚS narážajú v jednotlivých vnútroštátnych právnych predpisoch na problémy v oblasti prijímania, vysielania a riadenia pracovníkov vo všeobecnosti, napriek tomu, že ide o štruktúry územnej spolupráce, ktoré by to mali mať v tejto oblasti uľahčené. Konštatuje tiež, že pracovať v jednej krajine pre štruktúru, ktorá má sídlo v inej krajine, spôsobuje výrazné právne ťažkosti v súvislosti s dôchodkom, sociálnou ochranou a daňami. Navrhuje preto, aby sa v nariadení uviedlo, že na týchto pracovníkov sa vzťahujú právne predpisy, ktoré sú platné v mieste ich pracoviska, a nie v mieste sídla štruktúry; |
| --- | --- |

26.

konštatuje, že EZÚS narážajú v jednotlivých vnútroštátnych právnych predpisoch na problémy v oblasti prijímania, vysielania a riadenia pracovníkov vo všeobecnosti, napriek tomu, že ide o štruktúry územnej spolupráce, ktoré by to mali mať v tejto oblasti uľahčené. Konštatuje tiež, že pracovať v jednej krajine pre štruktúru, ktorá má sídlo v inej krajine, spôsobuje výrazné právne ťažkosti v súvislosti s dôchodkom, sociálnou ochranou a daňami. Navrhuje preto, aby sa v nariadení uviedlo, že na týchto pracovníkov sa vzťahujú právne predpisy, ktoré sú platné v mieste ich pracoviska, a nie v mieste sídla štruktúry;

| 27. | zdôrazňuje pritom tiež dobrovoľný charakter EZÚS ako nástroja na organizáciu územnej spolupráce. Určovanie najvhodnejších postupov pre územnú spoluprácu musí aj naďalej spadať do kompetencií miestnych a regionálnych orgánov; |
| --- | --- |

27.

zdôrazňuje pritom tiež dobrovoľný charakter EZÚS ako nástroja na organizáciu územnej spolupráce. Určovanie najvhodnejších postupov pre územnú spoluprácu musí aj naďalej spadať do kompetencií miestnych a regionálnych orgánov;

Zlepšiť uplatňovanie inštitútu

| 28. | zo získaných informácií dedukuje, že ťažkosti na začiatku činnosti EZÚS ako právneho inštitútu Spoločenstva môžu mať tri druhy príčin: hmotnoprávne, procesnoprávne a hospodársko-finančné; |
| --- | --- |

28.

zo získaných informácií dedukuje, že ťažkosti na začiatku činnosti EZÚS ako právneho inštitútu Spoločenstva môžu mať tri druhy príčin: hmotnoprávne, procesnoprávne a hospodársko-finančné;

| 29. | domnieva sa, že v nadväznosti na zverejnené štúdie a správy o EZÚS, uskutočnené tak na podnet Výboru regiónov, ako aj realizované vedcami, sa ukazuje nízka pravdepodobnosť toho, že by problémy spočívali v nejasných právnych stanovách inštitútu, ako napríklad neexistencia jednoznačnej kategorizácie ako verejnoprávneho alebo súkromnoprávneho subjektu; |
| --- | --- |

29.

domnieva sa, že v nadväznosti na zverejnené štúdie a správy o EZÚS, uskutočnené tak na podnet Výboru regiónov, ako aj realizované vedcami, sa ukazuje nízka pravdepodobnosť toho, že by problémy spočívali v nejasných právnych stanovách inštitútu, ako napríklad neexistencia jednoznačnej kategorizácie ako verejnoprávneho alebo súkromnoprávneho subjektu;

| 30. | potvrdzuje, že podľa väčšiny náznakov sú právne prekážky najmä v procedurálnej oblasti, keďže realizácia nariadenia (ES) č. 1082/206 nie je koordinovaná, a to ani samostatne zo strany členských štátov, ani prostredníctvom orgánu Spoločenstva; |
| --- | --- |

30.

potvrdzuje, že podľa väčšiny náznakov sú právne prekážky najmä v procedurálnej oblasti, keďže realizácia nariadenia (ES) č. 1082/206 nie je koordinovaná, a to ani samostatne zo strany členských štátov, ani prostredníctvom orgánu Spoločenstva;

| 31. | domnieva sa, že vzhľadom na túto situáciu je nevyhnutné, aby niektorý orgán Spoločenstva vopred, hoci aj nezáväzne, stanovil normatívny vývoj nariadenia (ES) č. 1082/2006 na národnej úrovni; |
| --- | --- |

31.

domnieva sa, že vzhľadom na túto situáciu je nevyhnutné, aby niektorý orgán Spoločenstva vopred, hoci aj nezáväzne, stanovil normatívny vývoj nariadenia (ES) č. 1082/2006 na národnej úrovni;

| 32. | podporuje, aby Európska komisia vo svojom návrhu na preskúmanie nariadenia navrhla konkrétne procedurálne opatrenia, ktoré by prispeli k skráteniu terajšieho dlhého obdobia spracúvania, keďže nie je vždy možné nahradiť ho tichým administratívnym súhlasom, predovšetkým preto, lebo sa zvyšuje počet štátov, ktorých územné celky sa podieľajú na EZÚS a vzhľadom na to, že tretie subjekty, zmluvní partneri a zamestnanci požadujú väčšiu právnu istotu; |
| --- | --- |

32.

podporuje, aby Európska komisia vo svojom návrhu na preskúmanie nariadenia navrhla konkrétne procedurálne opatrenia, ktoré by prispeli k skráteniu terajšieho dlhého obdobia spracúvania, keďže nie je vždy možné nahradiť ho tichým administratívnym súhlasom, predovšetkým preto, lebo sa zvyšuje počet štátov, ktorých územné celky sa podieľajú na EZÚS a vzhľadom na to, že tretie subjekty, zmluvní partneri a zamestnanci požadujú väčšiu právnu istotu;

| 33. | zdôrazňuje, že medzi týmito procedurálnymi opatreniami by mala byť nutnosť zorganizovať stretnutie všetkých územných celkov tvoriacich EZÚS s oprávnenými národnými orgánmi s cieľom zabrániť tomu, aby sa neobmedzene menili koncepty dohovorov a stanov, ktoré sú neustále narúšané diachrónnymi a navzájom nesúvisiacimi obmedzeniami; |
| --- | --- |

33.

zdôrazňuje, že medzi týmito procedurálnymi opatreniami by mala byť nutnosť zorganizovať stretnutie všetkých územných celkov tvoriacich EZÚS s oprávnenými národnými orgánmi s cieľom zabrániť tomu, aby sa neobmedzene menili koncepty dohovorov a stanov, ktoré sú neustále narúšané diachrónnymi a navzájom nesúvisiacimi obmedzeniami;

| 34. | vyslovuje sa za to, aby sa v úzkej spolupráci s Európskou komisiou a s využitím platformy EZÚS Výboru regiónov vypracovalo a stanovilo niekoľko osvedčených postupov, ktoré osobitným spôsobom zohľadnia ciele politiky súdržnosti, stratégie Európa 2020, ako aj makroregionálne stratégie; |
| --- | --- |

34.

vyslovuje sa za to, aby sa v úzkej spolupráci s Európskou komisiou a s využitím platformy EZÚS Výboru regiónov vypracovalo a stanovilo niekoľko osvedčených postupov, ktoré osobitným spôsobom zohľadnia ciele politiky súdržnosti, stratégie Európa 2020, ako aj makroregionálne stratégie;

| 35. | vyzdvihuje, že je vhodné, aby sa všetky príslušné národné povolenia navrhovali naraz jedným aktom a po spoločnom veľmi úzkom dialógu vedenom súčasne so všetkými iniciátormi bez toho, aby to nejakým spôsobom obmedzovalo mieru rozhodovania národných orgánov a nezávisle od následných formalít, ktoré sú nutné pre každé povolenie; |
| --- | --- |

35.

vyzdvihuje, že je vhodné, aby sa všetky príslušné národné povolenia navrhovali naraz jedným aktom a po spoločnom veľmi úzkom dialógu vedenom súčasne so všetkými iniciátormi bez toho, aby to nejakým spôsobom obmedzovalo mieru rozhodovania národných orgánov a nezávisle od následných formalít, ktoré sú nutné pre každé povolenie;

| 36. | pripomína zároveň, že okrem zásadnej redukcie zmien textov a trvania procesu, by toto stretnutie usporiadateľov a oprávnených národných orgánov umožnilo uplatniť dômyselné riešenia opätovných problémov, ktorým čelia zriadené EZÚS, čo sa týka systému zamestnancov a daňovej oblasti, keďže systém zdrojov uvedený v článku 2 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1082/2006 umožňuje uskutočniť určité úpravy dohovoru a stanov každého EZÚS; |
| --- | --- |

36.

pripomína zároveň, že okrem zásadnej redukcie zmien textov a trvania procesu, by toto stretnutie usporiadateľov a oprávnených národných orgánov umožnilo uplatniť dômyselné riešenia opätovných problémov, ktorým čelia zriadené EZÚS, čo sa týka systému zamestnancov a daňovej oblasti, keďže systém zdrojov uvedený v článku 2 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1082/2006 umožňuje uskutočniť určité úpravy dohovoru a stanov každého EZÚS;

| 37. | vyzdvihuje význam, ktorý môže mať dobrovoľná žiadosť o vypracovanie predbežného technicko-právneho stanoviska o striktnom prispôsobení projektu dohovoru a stanov každého EZÚS nariadeniu (ES) č. 1082/2006. Toto stanovisko by nebolo záväzné, bolo by prispôsobené právu Spoločenstva a vypracovala by ho skupina expertov zostavená Výborom regiónov. Namiesto predbežného technicko-právneho stanoviska môžu navrhovatelia EZÚS – opäť na báze dobrovoľnosti – poveriť tých istých právnych expertov, aby boli nápomocní pri hore uvedenom úzkom a spoločnom dialógu a pri procese vypracúvania právneho a technického rámca EZÚS; |
| --- | --- |

37.

vyzdvihuje význam, ktorý môže mať dobrovoľná žiadosť o vypracovanie predbežného technicko-právneho stanoviska o striktnom prispôsobení projektu dohovoru a stanov každého EZÚS nariadeniu (ES) č. 1082/2006. Toto stanovisko by nebolo záväzné, bolo by prispôsobené právu Spoločenstva a vypracovala by ho skupina expertov zostavená Výborom regiónov. Namiesto predbežného technicko-právneho stanoviska môžu navrhovatelia EZÚS – opäť na báze dobrovoľnosti – poveriť tých istých právnych expertov, aby boli nápomocní pri hore uvedenom úzkom a spoločnom dialógu a pri procese vypracúvania právneho a technického rámca EZÚS;

| 38. | odporúča uplatňovať zjednodušený postup pri všetkých zmenách súvisiacich so stanovami a dohovorom, pokiaľ ide o partnerstvo, rozpočet, vstup partnera, členstvo bývalého partnera (pozri fungovanie), kľúč rozdelenia členov, ako aj prerozdelenie miest. Tento zjednodušený postup by sa mohol uplatňovať formou jednomyseľného rozhodnutia EZÚS, ktoré by mohli spochybniť len príslušné národné orgány; |
| --- | --- |

38.

odporúča uplatňovať zjednodušený postup pri všetkých zmenách súvisiacich so stanovami a dohovorom, pokiaľ ide o partnerstvo, rozpočet, vstup partnera, členstvo bývalého partnera (pozri fungovanie), kľúč rozdelenia členov, ako aj prerozdelenie miest. Tento zjednodušený postup by sa mohol uplatňovať formou jednomyseľného rozhodnutia EZÚS, ktoré by mohli spochybniť len príslušné národné orgány;

| 39. | navrhuje podporiť, a dokonca pod podmienkou určitých záruk povoliť účasť v EZÚS alebo spoluprácu s nimi aj súkromným (alebo polosúkromným) orgánom, ktoré by vzhľadom na úlohy, ktoré plnia, prispievali k rozvoju aktivít a plneniu cieľa EZÚS, či už ide o spoločnosti vykonávajúce služby všeobecného hospodárskeho záujmu ako zástupcovia verejných služieb alebo v rámci verejno-súkromných partnerstiev. Účasť súkromných (alebo polosúkromných) orgánov nesmie byť v žiadnom prípade v rozpore so zásadami transparentnosti, rovnosti príležitostí a nediskriminácie, najmä pokiaľ ide o verejné obstarávanie a zamestnávanie; |
| --- | --- |

39.

navrhuje podporiť, a dokonca pod podmienkou určitých záruk povoliť účasť v EZÚS alebo spoluprácu s nimi aj súkromným (alebo polosúkromným) orgánom, ktoré by vzhľadom na úlohy, ktoré plnia, prispievali k rozvoju aktivít a plneniu cieľa EZÚS, či už ide o spoločnosti vykonávajúce služby všeobecného hospodárskeho záujmu ako zástupcovia verejných služieb alebo v rámci verejno-súkromných partnerstiev. Účasť súkromných (alebo polosúkromných) orgánov nesmie byť v žiadnom prípade v rozpore so zásadami transparentnosti, rovnosti príležitostí a nediskriminácie, najmä pokiaľ ide o verejné obstarávanie a zamestnávanie;

| 40. | poukazuje na to, že je potrebné zlepšiť povedomie o dohovoroch a stanovách EZÚS na európskej úrovni, pričom by sa mali zverejňovať v plnom obsahu v sérii C Úradného vestníka Európskej únie, čím by sa zvýšila právna istota pre tretie strany z celej Únie a prispelo by sa k šíreniu novej inštitúcie vo väčšej miere; |
| --- | --- |

40.

poukazuje na to, že je potrebné zlepšiť povedomie o dohovoroch a stanovách EZÚS na európskej úrovni, pričom by sa mali zverejňovať v plnom obsahu v sérii C Úradného vestníka Európskej únie, čím by sa zvýšila právna istota pre tretie strany z celej Únie a prispelo by sa k šíreniu novej inštitúcie vo väčšej miere;

| 41. | zároveň odporúča, aby Európska komisia ďalej rozpracovala ustanovenia samotného nariadenia (ES) s cieľom objasniť nešpecifikované právne pojmy, doplniť chýbajúce údaje a jasnejšie prepojiť vo všeobecnosti regionálnu a/alebo miestnu súdržnosť s možným zriadením EZÚS, pričom treba vyzdvihnúť dobrovoľný charakter týchto zoskupení; |
| --- | --- |

41.

zároveň odporúča, aby Európska komisia ďalej rozpracovala ustanovenia samotného nariadenia (ES) s cieľom objasniť nešpecifikované právne pojmy, doplniť chýbajúce údaje a jasnejšie prepojiť vo všeobecnosti regionálnu a/alebo miestnu súdržnosť s možným zriadením EZÚS, pričom treba vyzdvihnúť dobrovoľný charakter týchto zoskupení;

| 42. | domnieva sa, že je potrebné pripomenúť riadiacim orgánom programov a v budúcom revidovanom nariadení (ES) č. 1082/2006 o EZÚS jasne stanoviť, že nie je ďalej možné diskriminovať EZÚS, ktoré sa uchádzajú o takéto iniciatívy, verejné súťaže a programy Spoločenstva, keďže už samotná existencia EZÚS svedčí o preukázanom trvalom európskom partnerstve a spĺňa zvyčajné požiadavky „cezhraničnosti“; |
| --- | --- |

42.

domnieva sa, že je potrebné pripomenúť riadiacim orgánom programov a v budúcom revidovanom nariadení (ES) č. 1082/2006 o EZÚS jasne stanoviť, že nie je ďalej možné diskriminovať EZÚS, ktoré sa uchádzajú o takéto iniciatívy, verejné súťaže a programy Spoločenstva, keďže už samotná existencia EZÚS svedčí o preukázanom trvalom európskom partnerstve a spĺňa zvyčajné požiadavky „cezhraničnosti“;

| 43. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že sa vnucuje predovšetkým používanie zastaraných modelov, ako je uzatváranie netypických dohôd a prístup založený na štruktúre šéf projektu - účastníci, pričom sa vzbudzuje dojem de facto zoskupenia, ktoré musí často prejsť zložitou právnou mašinériou, aby sa umožnila výplata preddavkov, splatenie dlhov a vypracovanie nevyhnutných dokladov, hoci to predstavuje administratívne a režijné náklady pre projekty; |
| --- | --- |

43.

vyjadruje poľutovanie nad tým, že sa vnucuje predovšetkým používanie zastaraných modelov, ako je uzatváranie netypických dohôd a prístup založený na štruktúre šéf projektu - účastníci, pričom sa vzbudzuje dojem de facto zoskupenia, ktoré musí často prejsť zložitou právnou mašinériou, aby sa umožnila výplata preddavkov, splatenie dlhov a vypracovanie nevyhnutných dokladov, hoci to predstavuje administratívne a režijné náklady pre projekty;

| 44. | trvá na tom, aby sa zohľadnili odporúčania obsiahnuté v už spomenutom stanovisku pani Bresso, ktoré sú okrem iného uvedené v jeho bode 48 a v bode 49, kde sa vyžaduje, aby iniciátori EZÚS ponúkli záruky, že po skončení spolufinancovania Spoločenstvom vytvoria samostatné centrum európskej spolupráce, čím by sa zaistila maximálna administratívna efektívnosť riadenia, väčšia efektívnosť hospodárstva a maximálna európska súdržnosť a integrácia na územnom základe bez toho, aby dochádzalo k celkovému navyšovaniu verejných financií Spoločenstva; |
| --- | --- |

44.

trvá na tom, aby sa zohľadnili odporúčania obsiahnuté v už spomenutom stanovisku pani Bresso, ktoré sú okrem iného uvedené v jeho bode 48 a v bode 49, kde sa vyžaduje, aby iniciátori EZÚS ponúkli záruky, že po skončení spolufinancovania Spoločenstvom vytvoria samostatné centrum európskej spolupráce, čím by sa zaistila maximálna administratívna efektívnosť riadenia, väčšia efektívnosť hospodárstva a maximálna európska súdržnosť a integrácia na územnom základe bez toho, aby dochádzalo k celkovému navyšovaniu verejných financií Spoločenstva;

| 45. | žiada, aby sa upustilo od kritéria vzdialenosti (150 km) umožňujúceho zaradiť ostrovy a najvzdialenejšie regióny medzi pohraničné regióny, ktoré môžu získať finančné prostriedky z programov cezhraničnej spolupráce v rámci cieľa územnej spolupráce politiky súdržnosti alebo v rámci európskej susedskej politiky a v rámci akčného plánu širšieho susedstva; |
| --- | --- |

45.

žiada, aby sa upustilo od kritéria vzdialenosti (150 km) umožňujúceho zaradiť ostrovy a najvzdialenejšie regióny medzi pohraničné regióny, ktoré môžu získať finančné prostriedky z programov cezhraničnej spolupráce v rámci cieľa územnej spolupráce politiky súdržnosti alebo v rámci európskej susedskej politiky a v rámci akčného plánu širšieho susedstva;

| 46. | vyzýva, aby sa zrevidovali ustanovenia o účasti územných samospráv z tretích krajín uvedené v nariadení (ES) č. 1082/2006. Navrhuje najmä preskúmať možnosť vytvárania bilaterálnych EZÚS medzi samosprávou z členského štátu Európskej únie a samosprávou zo štátu, ktorý nie je členom EÚ, či už spomedzi tých, ktoré sú v predvstupovej fáze, alebo sú členmi Európskeho hospodárskeho priestoru alebo sa zapájajú do susedskej politiky Európskej únie alebo do politiky širšieho susedstva. Okrem toho požaduje nevyhnutné nové európske ustanovenia na základe medzinárodného práva s cieľom umožniť územným celkom tretích krajín, vrátane tých, ktoré majú s Úniou osobitné vzťahy, aby sa zapájali do EZÚS ako plnoprávni členovia; |
| --- | --- |

46.

vyzýva, aby sa zrevidovali ustanovenia o účasti územných samospráv z tretích krajín uvedené v nariadení (ES) č. 1082/2006. Navrhuje najmä preskúmať možnosť vytvárania bilaterálnych EZÚS medzi samosprávou z členského štátu Európskej únie a samosprávou zo štátu, ktorý nie je členom EÚ, či už spomedzi tých, ktoré sú v predvstupovej fáze, alebo sú členmi Európskeho hospodárskeho priestoru alebo sa zapájajú do susedskej politiky Európskej únie alebo do politiky širšieho susedstva. Okrem toho požaduje nevyhnutné nové európske ustanovenia na základe medzinárodného práva s cieľom umožniť územným celkom tretích krajín, vrátane tých, ktoré majú s Úniou osobitné vzťahy, aby sa zapájali do EZÚS ako plnoprávni členovia;

| 47. | pripomína, že vhodným postupom na to, aby sa územným celkom tretích krajín umožnilo zapájať do EZÚS, môže byť uzatváranie medzinárodných dohôd medzi Úniou a uvedenými štátmi v súlade s ustanoveniami v hlave V piatej časti Zmluvy o fungovaní Európskej únie; |
| --- | --- |

47.

pripomína, že vhodným postupom na to, aby sa územným celkom tretích krajín umožnilo zapájať do EZÚS, môže byť uzatváranie medzinárodných dohôd medzi Úniou a uvedenými štátmi v súlade s ustanoveniami v hlave V piatej časti Zmluvy o fungovaní Európskej únie;

| 48. | domnieva sa, že prostredníctvom týchto opatrení sa tiež zvýši vnútorná konzistentnosť a sila Únie pri zvládaní nadchádzajúcich vonkajších výziev, pri rastúcej konkurencii na medzinárodných trhoch s tovarom a službami, kde majú krajiny s rýchlo sa rozvíjajúcim hospodárstvom momentálne nižšie štrukturálne náklady a väčšie konkurenčné výhody, keďže nie sú vystavené takému akútnemu a rýchlemu procesu starnutia a poklesu obyvateľstva v produktívnom veku; |
| --- | --- |

48.

domnieva sa, že prostredníctvom týchto opatrení sa tiež zvýši vnútorná konzistentnosť a sila Únie pri zvládaní nadchádzajúcich vonkajších výziev, pri rastúcej konkurencii na medzinárodných trhoch s tovarom a službami, kde majú krajiny s rýchlo sa rozvíjajúcim hospodárstvom momentálne nižšie štrukturálne náklady a väčšie konkurenčné výhody, keďže nie sú vystavené takému akútnemu a rýchlemu procesu starnutia a poklesu obyvateľstva v produktívnom veku;

Prínos Výboru regiónov pre rozvoj EZÚS

| 49. | Výbor regiónov sa domnieva, že zohráva dôležitú úlohu ako sprostredkovateľ, poradca a propagátor EZÚS, na základe čoho by sa malo podporovať, aby pokračoval v činnosti týkajúcej sa inštitútu EZÚS, pričom by okrem iného podporoval európsku sieť, ktorá by spojila odborníkov a politických predstaviteľov, ako aj medziinštitucionálne fórum; |
| --- | --- |

49.

Výbor regiónov sa domnieva, že zohráva dôležitú úlohu ako sprostredkovateľ, poradca a propagátor EZÚS, na základe čoho by sa malo podporovať, aby pokračoval v činnosti týkajúcej sa inštitútu EZÚS, pričom by okrem iného podporoval európsku sieť, ktorá by spojila odborníkov a politických predstaviteľov, ako aj medziinštitucionálne fórum;

| 50. | víta rozhodnutie predsedníctva VR z 26. januára 2011 vytvoriť platformu EZÚS Výboru regiónov, v rámci ktorej by sa mohlo uskutočňovať stále hodnotenie uplatňovania nariadenia (ES) č. 1082/2006 a jeho vývoja v praxi vzhľadom na prípravu svojich aktivít týkajúcich sa novej situácie, ktorá nastane po 1. januári 2014. |
| --- | --- |

50.

víta rozhodnutie predsedníctva VR z 26. januára 2011 vytvoriť platformu EZÚS Výboru regiónov, v rámci ktorej by sa mohlo uskutočňovať stále hodnotenie uplatňovania nariadenia (ES) č. 1082/2006 a jeho vývoja v praxi vzhľadom na prípravu svojich aktivít týkajúcich sa novej situácie, ktorá nastane po 1. januári 2014.

V Bruseli 27. januára 2011

Predsedníčka Výboru regiónov

Mercedes BRESSO

---

(1)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1082/2006 z 5. júla 2006 o Európskom zoskupení územnej spolupráce (EZÚS). (Ú. v. EÚ L 210, 31.7.2006).

1

(2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1080/2006 z 5. júla 2006 o Európskom fonde regionálneho rozvoja a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1783/1999 (Ú. v. EÚ L 210, 31.7.2006).

2

(3)  Nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 z 11. júla 2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1260/1999 (Ú. v. EÚ L 210, 31.7.2006).

3

---

| 2.4.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 104/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 104/13

---

Stanovisko Výboru regiónov na tému „Európa ako popredná svetová destinácia cestovného ruchu – Nový politický rámec pre európsky cestovný ruch“

2011/C 104/03

VÝBOR REGIÓNOV

| — | pozitívne prijíma snahu Komisie pristupovať k politike cestovného ruchu koordinovaným a integrovaným spôsobom a prepojiť ju s ostatnými politikami, napríklad v oblasti dopravy, poľnohospodárstva, ochrany životného prostredia, informačných a komunikačných technológií, sociálnej politiky, kultúry atď.; |
| --- | --- |

—

pozitívne prijíma snahu Komisie pristupovať k politike cestovného ruchu koordinovaným a integrovaným spôsobom a prepojiť ju s ostatnými politikami, napríklad v oblasti dopravy, poľnohospodárstva, ochrany životného prostredia, informačných a komunikačných technológií, sociálnej politiky, kultúry atď.;

| — | zdôrazňuje významnú úlohu miestnych a regionálnych orgánov v súvislosti s trvalo udržateľným riadením turistických destinácií. Iniciatívy miestnych a regionálnych orgánov, ako aj európskych regionálnych sietí sú v popredí rozvoja modelov udržateľného cestovného ruchu a je veľmi dôležité, aby sa čo najviac využili ich skúsenosti a poznatky, a to prostredníctvom podpory spolupráce na miestnej a regionálnej úrovni v celej EÚ. V tejto súvislosti víta zámer Komisie začleniť cestovný ruch do jednotlivých európskych politík; |
| --- | --- |

—

zdôrazňuje významnú úlohu miestnych a regionálnych orgánov v súvislosti s trvalo udržateľným riadením turistických destinácií. Iniciatívy miestnych a regionálnych orgánov, ako aj európskych regionálnych sietí sú v popredí rozvoja modelov udržateľného cestovného ruchu a je veľmi dôležité, aby sa čo najviac využili ich skúsenosti a poznatky, a to prostredníctvom podpory spolupráce na miestnej a regionálnej úrovni v celej EÚ. V tejto súvislosti víta zámer Komisie začleniť cestovný ruch do jednotlivých európskych politík;

| — | pozitívne hodnotí snahu Komisie presadzovať aktívnu politiku zameranú na posilnenie konkurencieschopnosti a udržateľného rozvoja. Výzvy, ktorým čelí odvetvie európskeho cestovného ruchu, poukazujú na to, že je dôležité predvídať zmeny a včas reagovať na rastúcu konkurenciu v sektore, ktorý sa neustále vyvíja; |
| --- | --- |

—

pozitívne hodnotí snahu Komisie presadzovať aktívnu politiku zameranú na posilnenie konkurencieschopnosti a udržateľného rozvoja. Výzvy, ktorým čelí odvetvie európskeho cestovného ruchu, poukazujú na to, že je dôležité predvídať zmeny a včas reagovať na rastúcu konkurenciu v sektore, ktorý sa neustále vyvíja;

| — | berie na vedomie zavedenie označenia Európske dedičstvo a európskej obchodnej značky „kvalitný cestovný ruch“, ktoré majú stimulovať destinácie, aby uplatňovali udržateľné postupy, a prispieť k upevneniu obrazu Európy ako vysokokvalitnej destinácie cestovného ruchu. Považuje však za veľmi dôležité, aby bol prínos tejto značky dôkladnejšie preskúmaný a objasnený a aby sa vytvoril súbor prísnych kritérií udeľovania tejto značky s cieľom zabrániť jej znehodnoteniu; |
| --- | --- |

—

berie na vedomie zavedenie označenia Európske dedičstvo a európskej obchodnej značky „kvalitný cestovný ruch“, ktoré majú stimulovať destinácie, aby uplatňovali udržateľné postupy, a prispieť k upevneniu obrazu Európy ako vysokokvalitnej destinácie cestovného ruchu. Považuje však za veľmi dôležité, aby bol prínos tejto značky dôkladnejšie preskúmaný a objasnený a aby sa vytvoril súbor prísnych kritérií udeľovania tejto značky s cieľom zabrániť jej znehodnoteniu;

| — | so znepokojením si všíma potenciálny dosah niektorých štrukturálnych problémov, ako sú klimatické zmeny alebo nedostatok zdrojov vody a energie v európskych turistických destináciách, najmä na ostrovoch a v najodľahlejších regiónoch. Tieto problémy možno vyriešiť iba vtedy, ak sa v stratégii cestovného ruchu bude oveľa viac propagovať udržateľnosť rozvoja v postihnutých regiónoch. Pokiaľ ide o dôsledky klimatických zmien, kladie dôraz na prevenciu ochranou a obnovou prírodných oblastí a na začlenenie cestovného ruchu do integrovanej správy pobrežných oblastí. |
| --- | --- |

—

so znepokojením si všíma potenciálny dosah niektorých štrukturálnych problémov, ako sú klimatické zmeny alebo nedostatok zdrojov vody a energie v európskych turistických destináciách, najmä na ostrovoch a v najodľahlejších regiónoch. Tieto problémy možno vyriešiť iba vtedy, ak sa v stratégii cestovného ruchu bude oveľa viac propagovať udržateľnosť rozvoja v postihnutých regiónoch. Pokiaľ ide o dôsledky klimatických zmien, kladie dôraz na prevenciu ochranou a obnovou prírodných oblastí a na začlenenie cestovného ruchu do integrovanej správy pobrežných oblastí.

| Spravodajca | : | Ramón Luis Valcárcel Siso (ES/EĽS), predseda autonómnej oblasti Murcia |
| --- | --- | --- |
| Referenčný dokument | : | Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Európa ako popredná svetová destinácia cestovného ruchu – nový politický rámec pre európsky cestovný ruch
  KOM(2010) 352 v konečnom znení |

Spravodajca

:

Ramón Luis Valcárcel Siso (ES/EĽS), predseda autonómnej oblasti Murcia

Referenčný dokument

:

Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Európa ako popredná svetová destinácia cestovného ruchu – nový politický rámec pre európsky cestovný ruch

KOM(2010) 352 v konečnom znení

I.   VŠEOBECNÉ PRIPOMIENKY

| 1. | Rastúci význam odvetvia cestovného ruchu pre európske hospodárstvo je zjavný vzhľadom na podiel, akým toto odvetvie prispieva k hrubému domácemu produktu a na jeho schopnosť vytvárať viac pracovných miest ako iné odvetvia hospodárstva. Ako uvádza Európska komisia vo svojom oznámení (1), odvetvie európskeho cestovného ruchu tvorí viac ako 5 % priamej pracovnej sily a vytvára približne 5 % HDP EÚ (2), najmä v niektorých regiónoch Európy. Napriek tomu, že Európa je aj naďalej najpoprednejšou destináciou cestovného ruchu vo svete (približne 40 % príletov (3), v roku 2009 bol zaznamenaný pokles o 5,6 % (4). |
| --- | --- |

1.

Rastúci význam odvetvia cestovného ruchu pre európske hospodárstvo je zjavný vzhľadom na podiel, akým toto odvetvie prispieva k hrubému domácemu produktu a na jeho schopnosť vytvárať viac pracovných miest ako iné odvetvia hospodárstva. Ako uvádza Európska komisia vo svojom oznámení (1), odvetvie európskeho cestovného ruchu tvorí viac ako 5 % priamej pracovnej sily a vytvára približne 5 % HDP EÚ (2), najmä v niektorých regiónoch Európy. Napriek tomu, že Európa je aj naďalej najpoprednejšou destináciou cestovného ruchu vo svete (približne 40 % príletov (3), v roku 2009 bol zaznamenaný pokles o 5,6 % (4).

| 2. | Európsky cestovný ruch čelí mnohým výzvam: svetová hospodárska kríza, väčšia konkurencia iných destinácií, dôsledky klimatických zmien alebo sezónnosť. Ďalšie faktory, ako sú demografický vývoj v Európe, rozmanitosť ponuky cestovného ruchu alebo rastúci vplyv informačných a komunikačných technológií, predstavujú možnosti, ktoré by sa mali preskúmať v koordinácii s regionálnymi a miestnymi orgánmi. |
| --- | --- |

2.

Európsky cestovný ruch čelí mnohým výzvam: svetová hospodárska kríza, väčšia konkurencia iných destinácií, dôsledky klimatických zmien alebo sezónnosť. Ďalšie faktory, ako sú demografický vývoj v Európe, rozmanitosť ponuky cestovného ruchu alebo rastúci vplyv informačných a komunikačných technológií, predstavujú možnosti, ktoré by sa mali preskúmať v koordinácii s regionálnymi a miestnymi orgánmi.

| 3. | Menia sa tiež zvyky v správaní spotrebiteľa v cestovnom ruchu (čoraz viac sa cestuje nezávisle, viac sa využíva internet, zvyšuje sa počet „nízkonákladových“ alebo „low cost“ ciest, ale tiež narastá dopyt po udržateľnom cestovnom ruchu atď.), z čoho vyplýva, že začínajú dominovať niektoré faktory, ktoré ešte pred niekoľkými rokmi neboli tak rozhodujúce: vysoká kvalita, udržateľnosť, neustále inovácie, vzdelávanie atď. |
| --- | --- |

3.

Menia sa tiež zvyky v správaní spotrebiteľa v cestovnom ruchu (čoraz viac sa cestuje nezávisle, viac sa využíva internet, zvyšuje sa počet „nízkonákladových“ alebo „low cost“ ciest, ale tiež narastá dopyt po udržateľnom cestovnom ruchu atď.), z čoho vyplýva, že začínajú dominovať niektoré faktory, ktoré ešte pred niekoľkými rokmi neboli tak rozhodujúce: vysoká kvalita, udržateľnosť, neustále inovácie, vzdelávanie atď.

| 4. | V tejto súvislosti treba zdôrazniť nesmierny potenciál rastu odvetvia európskeho cestovného ruchu a silné prepojenie s regionálnou administratívnou, sociálno-ekonomickou štruktúrou a logistikou, najmä pokiaľ ide o rozvoj odvetvia dopravy a konkrétne zlepšenie spojenia s destináciami cestovného ruchu, rozvoj regionálnych letísk a podporu námorných spojení, ktoré umožňujú väčšiu multimodalitu a zaisťujú udržateľnú dopravu. Bude potrebné zohľadniť osobitnú situáciu ostrovov a okrajových a najvzdialenejších oblastí, ktoré úplne závisia od leteckej a námornej dopravy a tiež skutočnosť, že sektor služieb vybudovaný v súvislosti s cestovným ruchom predstavuje pre mnohé z týchto regiónov ich hlavný zdroj príjmov a hospodárskej činnosti. Európa má mnoho konkurenčných výhod: nielen územné bohatstvo, ale aj veľké možnosti rastu cestovného ruchu súvisiaceho s dedičstvom (kultúrnym, gastronomickým, náboženským, športovým atď.). Okrem toho existuje potenciál rastu aj v dôležitej oblasti cestovania súvisiaceho s podujatiami, rokovaniami a pracovnými cestami.
  Hodnota, ktorú nadobúda územie z hľadiska dedičstva, sa mení na strategický faktor jeho rozvoja a Európa má v tomto zmysle obzvlášť veľké bohatstvo, pretože existuje mnoho európskych území, ktoré majú obrovský turistický potenciál, hoci sú len v ranom štádiu svojho rozvoja cestovného ruchu, alebo ktoré už rozvinuli rozsiahly cestovný ruch. Treba zohľadniť predovšetkým tie oblasti, ktoré sa špecializovali na cestovný ruch a ktoré sú vyspelými destináciami, no potrebujú reštrukturalizáciu a obnovu, aby sa mohli kvalitou a inováciami vyrovnať celosvetovej konkurencii, v rámci ktorej sa čoraz výraznejšie presadzujú rozvíjajúce sa krajiny. Zameranie na časť trhu, ktorú predstavujú staršie osoby a zdravotne postihnutí, si vyžaduje prispôsobenie sa a odstránenie prekážok v destináciách. |
| --- | --- |

4.

V tejto súvislosti treba zdôrazniť nesmierny potenciál rastu odvetvia európskeho cestovného ruchu a silné prepojenie s regionálnou administratívnou, sociálno-ekonomickou štruktúrou a logistikou, najmä pokiaľ ide o rozvoj odvetvia dopravy a konkrétne zlepšenie spojenia s destináciami cestovného ruchu, rozvoj regionálnych letísk a podporu námorných spojení, ktoré umožňujú väčšiu multimodalitu a zaisťujú udržateľnú dopravu. Bude potrebné zohľadniť osobitnú situáciu ostrovov a okrajových a najvzdialenejších oblastí, ktoré úplne závisia od leteckej a námornej dopravy a tiež skutočnosť, že sektor služieb vybudovaný v súvislosti s cestovným ruchom predstavuje pre mnohé z týchto regiónov ich hlavný zdroj príjmov a hospodárskej činnosti. Európa má mnoho konkurenčných výhod: nielen územné bohatstvo, ale aj veľké možnosti rastu cestovného ruchu súvisiaceho s dedičstvom (kultúrnym, gastronomickým, náboženským, športovým atď.). Okrem toho existuje potenciál rastu aj v dôležitej oblasti cestovania súvisiaceho s podujatiami, rokovaniami a pracovnými cestami.

Hodnota, ktorú nadobúda územie z hľadiska dedičstva, sa mení na strategický faktor jeho rozvoja a Európa má v tomto zmysle obzvlášť veľké bohatstvo, pretože existuje mnoho európskych území, ktoré majú obrovský turistický potenciál, hoci sú len v ranom štádiu svojho rozvoja cestovného ruchu, alebo ktoré už rozvinuli rozsiahly cestovný ruch. Treba zohľadniť predovšetkým tie oblasti, ktoré sa špecializovali na cestovný ruch a ktoré sú vyspelými destináciami, no potrebujú reštrukturalizáciu a obnovu, aby sa mohli kvalitou a inováciami vyrovnať celosvetovej konkurencii, v rámci ktorej sa čoraz výraznejšie presadzujú rozvíjajúce sa krajiny. Zameranie na časť trhu, ktorú predstavujú staršie osoby a zdravotne postihnutí, si vyžaduje prispôsobenie sa a odstránenie prekážok v destináciách.

| 5. | Nadobudnutie účinnosti Lisabonskej zmluvy predstavuje príležitosť na posilnenie konkurencieschopnosti európskeho odvetvia cestovného ruchu, čo prispeje k novej stratégii Európa 2020 na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu, a najmä v rámci jej hlavnej iniciatívy „Priemyselná politika vo veku globalizácie“. |
| --- | --- |

5.

Nadobudnutie účinnosti Lisabonskej zmluvy predstavuje príležitosť na posilnenie konkurencieschopnosti európskeho odvetvia cestovného ruchu, čo prispeje k novej stratégii Európa 2020 na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu, a najmä v rámci jej hlavnej iniciatívy „Priemyselná politika vo veku globalizácie“.

| 6. | Cestovný ruch predstavuje dôležitý zdroj príjmov a pracovných miest, má zásadný význam pre mnohé regióny v Európe a pre niektoré z nich je nevyhnutný, pretože predstavuje dôležitý nástroj na dosiahnutie väčšej konkurencieschopnosti. Opatrenia vyplývajúce z európskej politiky cestovného ruchu budú mať preto značný dosah na rozvoj mnohých regiónov, pretože cestovný ruch stimuluje a ovplyvňuje iné hospodárske sektory regiónu. Európska priemyselná politika v oblasti cestovného ruchu by sa teda mala rozvíjať zároveň s investičnou politikou Spoločenstva zameranou na rozvoj územia a jeho sociálno-ekonomickej štruktúry, s cieľom zabezpečiť zainteresovaným regiónom všetky možnosti rozvoja stratégie trvalo udržateľnej konkurencieschopnosti. |
| --- | --- |

6.

Cestovný ruch predstavuje dôležitý zdroj príjmov a pracovných miest, má zásadný význam pre mnohé regióny v Európe a pre niektoré z nich je nevyhnutný, pretože predstavuje dôležitý nástroj na dosiahnutie väčšej konkurencieschopnosti. Opatrenia vyplývajúce z európskej politiky cestovného ruchu budú mať preto značný dosah na rozvoj mnohých regiónov, pretože cestovný ruch stimuluje a ovplyvňuje iné hospodárske sektory regiónu. Európska priemyselná politika v oblasti cestovného ruchu by sa teda mala rozvíjať zároveň s investičnou politikou Spoločenstva zameranou na rozvoj územia a jeho sociálno-ekonomickej štruktúry, s cieľom zabezpečiť zainteresovaným regiónom všetky možnosti rozvoja stratégie trvalo udržateľnej konkurencieschopnosti.

| 7. | Lisabonská zmluva zaraďuje medzi ciele Únie okrem hospodárskej a sociálnej súdržnosti aj nový územný rozmer a uvádza, že mimoriadna pozornosť sa musí venovať „vidieckym regiónom, regiónom zasiahnutým zmenami v priemysle a regiónom závažne a trvalo znevýhodneným prírodnými a demografickými podmienkami, ako sú najsevernejšie regióny s veľmi nízkou hustotou obyvateľstva, ostrovné, cezhraničné a horské regióny“. V článku 349 tiež zachytáva špecifickú situáciu najodľahlejších regiónov. V tejto súvislosti treba pri vytváraní európskeho rámca pre odvetvie cestovného ruchu brať do úvahy špecifickosť týchto území. |
| --- | --- |

7.

Lisabonská zmluva zaraďuje medzi ciele Únie okrem hospodárskej a sociálnej súdržnosti aj nový územný rozmer a uvádza, že mimoriadna pozornosť sa musí venovať „vidieckym regiónom, regiónom zasiahnutým zmenami v priemysle a regiónom závažne a trvalo znevýhodneným prírodnými a demografickými podmienkami, ako sú najsevernejšie regióny s veľmi nízkou hustotou obyvateľstva, ostrovné, cezhraničné a horské regióny“. V článku 349 tiež zachytáva špecifickú situáciu najodľahlejších regiónov. V tejto súvislosti treba pri vytváraní európskeho rámca pre odvetvie cestovného ruchu brať do úvahy špecifickosť týchto území.

| 8. | Nový článok 195 Zmluvy o fungovaní Európskej únie umožní rozvoj opatrení zameraných na podporu konkurencieschopnosti podnikov pôsobiacich v tomto odvetví, na podporu spolupráce a výmeny osvedčených postupov a na rozvoj integrovaného prístupu k cestovnému ruchu. Oznámenie Komisie navrhuje viacero opatrení, ktorých cieľom je posilnenie konkurencieschopnosti odvetvia cestovného ruchu EÚ. Na dosiahnutie účinných výsledkov by sa mali prostredníctvom činnosti Spoločenstva podporiť iniciatívy členských štátov alebo európskych regiónov. Ďalej je dôležité poukázať na zámer Komisie zabrániť tomu, aby žiadne z prijatých opatrení nespôsobilo dodatočnú administratívnu záťaž pre národné, miestne a regionálne orgány. V tejto súvislosti sa nazdávame, že oznámenie je v súlade so zásadami subsidiarity a proporcionality. |
| --- | --- |

8.

Nový článok 195 Zmluvy o fungovaní Európskej únie umožní rozvoj opatrení zameraných na podporu konkurencieschopnosti podnikov pôsobiacich v tomto odvetví, na podporu spolupráce a výmeny osvedčených postupov a na rozvoj integrovaného prístupu k cestovnému ruchu. Oznámenie Komisie navrhuje viacero opatrení, ktorých cieľom je posilnenie konkurencieschopnosti odvetvia cestovného ruchu EÚ. Na dosiahnutie účinných výsledkov by sa mali prostredníctvom činnosti Spoločenstva podporiť iniciatívy členských štátov alebo európskych regiónov. Ďalej je dôležité poukázať na zámer Komisie zabrániť tomu, aby žiadne z prijatých opatrení nespôsobilo dodatočnú administratívnu záťaž pre národné, miestne a regionálne orgány. V tejto súvislosti sa nazdávame, že oznámenie je v súlade so zásadami subsidiarity a proporcionality.

VÝBOR REGIÓNOV

II.   NOVÝ RÁMEC EÚ PRE EURÓPSKY CESTOVNÝ RUCH

| 9. | pozitívne prijíma snahu Komisie pristupovať k politike cestovného ruchu koordinovaným a integrovaným spôsobom a prepojiť ju s ostatnými politikami, napríklad v oblasti dopravy, poľnohospodárstva, ochrany životného prostredia, informačných a komunikačných technológií, sociálnej politiky, kultúry atď. Cestovný ruch treba chápať ako súbor vzťahov určovaných tým, že ide o dočasný a nie obvyklý pobyt osôb, pričom tento dočasný pobyt zahŕňa aspoň jedno prenocovanie v inej lokalite, než je miesto obvyklého pobytu. |
| --- | --- |

9.

pozitívne prijíma snahu Komisie pristupovať k politike cestovného ruchu koordinovaným a integrovaným spôsobom a prepojiť ju s ostatnými politikami, napríklad v oblasti dopravy, poľnohospodárstva, ochrany životného prostredia, informačných a komunikačných technológií, sociálnej politiky, kultúry atď. Cestovný ruch treba chápať ako súbor vzťahov určovaných tým, že ide o dočasný a nie obvyklý pobyt osôb, pričom tento dočasný pobyt zahŕňa aspoň jedno prenocovanie v inej lokalite, než je miesto obvyklého pobytu.

| 10. | Podporuje všeobecný cieľ koordinovať úsilie a iniciatívy týkajúce sa cestovného ruchu s cieľom vytvoriť konkurencieschopné, moderné, udržateľné a zodpovedné odvetvie cestovného ruchu. |
| --- | --- |

10.

Podporuje všeobecný cieľ koordinovať úsilie a iniciatívy týkajúce sa cestovného ruchu s cieľom vytvoriť konkurencieschopné, moderné, udržateľné a zodpovedné odvetvie cestovného ruchu.

| 11. | Žiada, aby boli pred predložením podrobného akčného plánu na podporu cestovného ruchu preskúmané a zdôvodnené všetky opatrenia, ktoré majú byť navrhnuté na úrovni EÚ, a to na základe právomocí EÚ a zásad subsidiarity a proporcionality tak, aby bolo možné jasne odlíšiť impulzy a výhody vyplývajúce z opatrení na úrovni EÚ od opatrení na vnútroštátnej, resp. regionálnej a miestnej úrovni. |
| --- | --- |

11.

Žiada, aby boli pred predložením podrobného akčného plánu na podporu cestovného ruchu preskúmané a zdôvodnené všetky opatrenia, ktoré majú byť navrhnuté na úrovni EÚ, a to na základe právomocí EÚ a zásad subsidiarity a proporcionality tak, aby bolo možné jasne odlíšiť impulzy a výhody vyplývajúce z opatrení na úrovni EÚ od opatrení na vnútroštátnej, resp. regionálnej a miestnej úrovni.

| 12. | Súhlasí najmä s názorom, že cestovný ruch sa musí rozvíjať na základe konkurencieschopnosti a udržateľnosti, a chce podčiarknuť trojitý význam tejto koncepcie:






  a. | hospodárska udržateľnosť, ktorá zaručuje vyrovnaný a efektívny hospodársky rozvoj umožňujúci rozvoj budúcich generácií Európanov; |
| --- | --- | --- |

12.

Súhlasí najmä s názorom, že cestovný ruch sa musí rozvíjať na základe konkurencieschopnosti a udržateľnosti, a chce podčiarknuť trojitý význam tejto koncepcie:

a.

hospodárska udržateľnosť, ktorá zaručuje vyrovnaný a efektívny hospodársky rozvoj umožňujúci rozvoj budúcich generácií Európanov;

| b. | sociálno-kultúrna udržateľnosť, ktorá by bola kompatibilná s kultúrou, hodnotami a identitou európskych regiónov; |
| --- | --- |

b.

sociálno-kultúrna udržateľnosť, ktorá by bola kompatibilná s kultúrou, hodnotami a identitou európskych regiónov;

| c. | environmentálna udržateľnosť, ktorá zaručí, že rozvoj bude kompatibilný so zachovaním zásadných procesov, biologickej rozmanitosti a biologických zdrojov. Cestovný ruch sa musí rozvíjať na udržateľnom základe, aby sa nemrhali prírodné zdroje a aby nedošlo k poškodeniu životného prostredia (5). |
| --- | --- |

c.

environmentálna udržateľnosť, ktorá zaručí, že rozvoj bude kompatibilný so zachovaním zásadných procesov, biologickej rozmanitosti a biologických zdrojov. Cestovný ruch sa musí rozvíjať na udržateľnom základe, aby sa nemrhali prírodné zdroje a aby nedošlo k poškodeniu životného prostredia (5).

| 13. | Zdôrazňuje významnú úlohu miestnych a regionálnych orgánov v súvislosti s trvalo udržateľným riadením turistických destinácií. Iniciatívy miestnych a regionálnych orgánov, ako aj európskych regionálnych sietí sú v popredí rozvoja modelov udržateľného cestovného ruchu a je veľmi dôležité, aby sa čo najviac využili ich skúsenosti a poznatky, a to prostredníctvom podpory spolupráce na miestnej a regionálnej úrovni v celej EÚ. V tejto súvislosti víta zámer Komisie začleniť cestovný ruch do jednotlivých európskych politík. |
| --- | --- |

13.

Zdôrazňuje významnú úlohu miestnych a regionálnych orgánov v súvislosti s trvalo udržateľným riadením turistických destinácií. Iniciatívy miestnych a regionálnych orgánov, ako aj európskych regionálnych sietí sú v popredí rozvoja modelov udržateľného cestovného ruchu a je veľmi dôležité, aby sa čo najviac využili ich skúsenosti a poznatky, a to prostredníctvom podpory spolupráce na miestnej a regionálnej úrovni v celej EÚ. V tejto súvislosti víta zámer Komisie začleniť cestovný ruch do jednotlivých európskych politík.

| 14. | Víta závery zo zasadnutia Rady pre konkurencieschopnosť z 12. októbra 2010, v ktorých sú členské štáty vyzvané, aby sa aktívne zapojili do činnosti zameranej na posilnenie konkurencieschopnosti odvetvia európskeho cestovného ruchu, a to v duchu partnerstva a na európskej, národnej, regionálnej a miestnej úrovni (6). |
| --- | --- |

14.

Víta závery zo zasadnutia Rady pre konkurencieschopnosť z 12. októbra 2010, v ktorých sú členské štáty vyzvané, aby sa aktívne zapojili do činnosti zameranej na posilnenie konkurencieschopnosti odvetvia európskeho cestovného ruchu, a to v duchu partnerstva a na európskej, národnej, regionálnej a miestnej úrovni (6).

| 15. | Pozitívne hodnotí snahu Komisie presadzovať aktívnu politiku zameranú na posilnenie konkurencieschopnosti a udržateľného rozvoja. Výzvy, ktorým čelí odvetvie európskeho cestovného ruchu, poukazujú na to, že je dôležité predvídať zmeny a včas reagovať na rastúcu konkurenciu v sektore, ktorý sa neustále vyvíja. |
| --- | --- |

15.

Pozitívne hodnotí snahu Komisie presadzovať aktívnu politiku zameranú na posilnenie konkurencieschopnosti a udržateľného rozvoja. Výzvy, ktorým čelí odvetvie európskeho cestovného ruchu, poukazujú na to, že je dôležité predvídať zmeny a včas reagovať na rastúcu konkurenciu v sektore, ktorý sa neustále vyvíja.

| 16. | Súhlasí s tým, že vzhľadom na to, že väčšinu podnikov v oblasti cestovného ruchu predstavujú malé a stredné podniky, hoci sa medzi nimi nájde aj veľké množstvo mikropodnikov, treba podporovať vytváranie zoskupení malých a stredných podnikov zameraných na ich rozvoj. Pomoc zameraná na zlepšenie produktivity, konkurencieschopnosti, vzdelávania a kvality by mohla zohrávať rovnako dôležitú úlohu. |
| --- | --- |

16.

Súhlasí s tým, že vzhľadom na to, že väčšinu podnikov v oblasti cestovného ruchu predstavujú malé a stredné podniky, hoci sa medzi nimi nájde aj veľké množstvo mikropodnikov, treba podporovať vytváranie zoskupení malých a stredných podnikov zameraných na ich rozvoj. Pomoc zameraná na zlepšenie produktivity, konkurencieschopnosti, vzdelávania a kvality by mohla zohrávať rovnako dôležitú úlohu.

| 17. | V tejto súvislosti odporúča vytvorenie nástrojov, ktoré by pomohli malým a stredným podnikom v cestovnom ruchu, najmä pokiaľ ide o odbornú prípravu zamestnancov. Nemožno zabudnúť na dôležitú úlohu odvetvia cestovného ruchu pri tvorbe pracovných miest a ani na to, že veľká časť vytvorených pracovných miest je určená mladým ľuďom. Toto zamestnanie im umožňuje získať určité zručnosti, ktoré im pomôžu v profesionálnom rozvoji, ako aj lepšiu znalosť cudzích jazykov. Kvalitný trh v oblasti cestovného ruchu špecializovaný na nové trhy a sektory dopytu (ako napríklad zdravotne postihnutí a staršie osoby) si vyžaduje vysoko kvalifikovanú pracovnú silu, ktorá je vyškolená na nové požiadavky, ako aj nové technológie využívané v cestovnom ruchu. Okrem toho, väčšina znalostí získaných v odvetví cestovného ruchu sa musí dať priamo uplatniť v iných hospodárskych činnostiach. |
| --- | --- |

17.

V tejto súvislosti odporúča vytvorenie nástrojov, ktoré by pomohli malým a stredným podnikom v cestovnom ruchu, najmä pokiaľ ide o odbornú prípravu zamestnancov. Nemožno zabudnúť na dôležitú úlohu odvetvia cestovného ruchu pri tvorbe pracovných miest a ani na to, že veľká časť vytvorených pracovných miest je určená mladým ľuďom. Toto zamestnanie im umožňuje získať určité zručnosti, ktoré im pomôžu v profesionálnom rozvoji, ako aj lepšiu znalosť cudzích jazykov. Kvalitný trh v oblasti cestovného ruchu špecializovaný na nové trhy a sektory dopytu (ako napríklad zdravotne postihnutí a staršie osoby) si vyžaduje vysoko kvalifikovanú pracovnú silu, ktorá je vyškolená na nové požiadavky, ako aj nové technológie využívané v cestovnom ruchu. Okrem toho, väčšina znalostí získaných v odvetví cestovného ruchu sa musí dať priamo uplatniť v iných hospodárskych činnostiach.

| 18. | So znepokojením si všíma potenciálny dosah niektorých štrukturálnych problémov, ako sú klimatické zmeny alebo nedostatok zdrojov vody a energie v európskych turistických destináciách, najmä na ostrovoch a v najodľahlejších regiónoch. V tejto súvislosti sa nazdáva, že tieto problémy možno vyriešiť iba vtedy, ak sa bude oveľa viac propagovať udržateľnosť rozvoja stratégie cestovného ruchu v postihnutých regiónoch. Čo sa týka dôsledkov klimatických zmien, kladie dôraz na prevenciu prostredníctvom ochrany a obnovy prírodných oblastí a na začlenenie cestovného ruchu do integrovanej správy pobrežných oblastí. |
| --- | --- |

18.

So znepokojením si všíma potenciálny dosah niektorých štrukturálnych problémov, ako sú klimatické zmeny alebo nedostatok zdrojov vody a energie v európskych turistických destináciách, najmä na ostrovoch a v najodľahlejších regiónoch. V tejto súvislosti sa nazdáva, že tieto problémy možno vyriešiť iba vtedy, ak sa bude oveľa viac propagovať udržateľnosť rozvoja stratégie cestovného ruchu v postihnutých regiónoch. Čo sa týka dôsledkov klimatických zmien, kladie dôraz na prevenciu prostredníctvom ochrany a obnovy prírodných oblastí a na začlenenie cestovného ruchu do integrovanej správy pobrežných oblastí.

| 19. | Odmieta návrh verejne financovaného programu celoročnej výmeny turistov s cieľom zabezpečiť lepšie rozloženie dovoleniek počas celého roka. Tento návrh Komisie nezohľadňuje trhové mechanizmy, ktoré už teraz zabezpečujú dočasné časové rozdelenie, napr. prostredníctvom zvýhodnených cien mimo hlavnej sezóny. K najväčšiemu nárastu cestovania v lete nedochádza preto, že by trh „zlyhal“, ale z dôvodu oficiálne stanovených školských prázdnin a klimatických podmienok v dovolenkových destináciách. Výmenný program by žiadny z týchto faktorov neovplyvnil. Starší ľudia a mládež, ktorí nie sú závislí od školských prázdnin, môžu už teraz cestovať mimo hlavnej sezóny. Skutočnosť, že necestujú, naznačuje, že nechcú cestovať. Navrhovaná koordinácia školských prázdnin medzi členskými štátmi je nad rámec právomocí EÚ. |
| --- | --- |

19.

Odmieta návrh verejne financovaného programu celoročnej výmeny turistov s cieľom zabezpečiť lepšie rozloženie dovoleniek počas celého roka. Tento návrh Komisie nezohľadňuje trhové mechanizmy, ktoré už teraz zabezpečujú dočasné časové rozdelenie, napr. prostredníctvom zvýhodnených cien mimo hlavnej sezóny. K najväčšiemu nárastu cestovania v lete nedochádza preto, že by trh „zlyhal“, ale z dôvodu oficiálne stanovených školských prázdnin a klimatických podmienok v dovolenkových destináciách. Výmenný program by žiadny z týchto faktorov neovplyvnil. Starší ľudia a mládež, ktorí nie sú závislí od školských prázdnin, môžu už teraz cestovať mimo hlavnej sezóny. Skutočnosť, že necestujú, naznačuje, že nechcú cestovať. Navrhovaná koordinácia školských prázdnin medzi členskými štátmi je nad rámec právomocí EÚ.

III.   ŠTYRI OSI ČINNOSTI

Podnietiť konkurencieschopnosť odvetvia cestovného ruchu v Európe

| 20. | Nazdáva sa, že podpora konkurencieschopnosti odvetvia cestovného ruchu je veľmi dôležitá, pretože cestovný ruch ako prierezové odvetvie potrebuje súbor opatrení, ktoré by pôsobili na rôzne oblasti a politiky. V tejto súvislosti súhlasí s názorom európskych ministrov, ktorí v madridskej deklarácii vyjadrili potrebu stratégie založenej na vysokej kvalite cestovného ruchu, ktorá sa bude opierať o budovanie sietí expertov a destinácií umožňujúce vytváranie, výmenu a šírenie poznatkov, inovácie, technologický výskum a vývoj s cieľom zachovať konkurencieschopnosť odvetvia cestovného ruchu (7). |
| --- | --- |

20.

Nazdáva sa, že podpora konkurencieschopnosti odvetvia cestovného ruchu je veľmi dôležitá, pretože cestovný ruch ako prierezové odvetvie potrebuje súbor opatrení, ktoré by pôsobili na rôzne oblasti a politiky. V tejto súvislosti súhlasí s názorom európskych ministrov, ktorí v madridskej deklarácii vyjadrili potrebu stratégie založenej na vysokej kvalite cestovného ruchu, ktorá sa bude opierať o budovanie sietí expertov a destinácií umožňujúce vytváranie, výmenu a šírenie poznatkov, inovácie, technologický výskum a vývoj s cieľom zachovať konkurencieschopnosť odvetvia cestovného ruchu (7).

| 21. | Za rovnako správne považuje návrhy Komisie na diverzifikáciu produktov cestovného ruchu, pričom sa v maximálnej miere využije európske dedičstvo, na spustenie platformy „IKT a cestovný ruch“ a na realizáciu (v strednodobom časovom období) „virtuálneho turistického monitorovacieho centra“, ktorého úlohou by bolo skúmať ponuku, ako aj zlepšovať informovanosť o dopyte a tendenciách na trhu a vypracúvať krátkodobé a strednodobé prognózy. Opätovne zdôrazňuje, že regionálne orgány majú obrovské skúsenosti, ktoré treba nevyhnutne využiť, a to prostredníctvom podpory regionálnej spolupráce v EÚ s cieľom čo najviac využiť tieto politiky. |
| --- | --- |

21.

Za rovnako správne považuje návrhy Komisie na diverzifikáciu produktov cestovného ruchu, pričom sa v maximálnej miere využije európske dedičstvo, na spustenie platformy „IKT a cestovný ruch“ a na realizáciu (v strednodobom časovom období) „virtuálneho turistického monitorovacieho centra“, ktorého úlohou by bolo skúmať ponuku, ako aj zlepšovať informovanosť o dopyte a tendenciách na trhu a vypracúvať krátkodobé a strednodobé prognózy. Opätovne zdôrazňuje, že regionálne orgány majú obrovské skúsenosti, ktoré treba nevyhnutne využiť, a to prostredníctvom podpory regionálnej spolupráce v EÚ s cieľom čo najviac využiť tieto politiky.

| 22. | Nazdáva sa, že by sa mala podporovať výmena osvedčených postupov medzi európskymi regiónmi a mal by sa zohľadniť prínos týchto regiónov k plánovaným iniciatívam Spoločenstva. V tejto súvislosti navrhuje, aby európske zoskupenie územnej spolupráce, programy Interreg a/alebo makroregionálne stratégie mohli slúžiť ako rámec rozvoja koordinovaných stratégií cestovného ruchu. |
| --- | --- |

22.

Nazdáva sa, že by sa mala podporovať výmena osvedčených postupov medzi európskymi regiónmi a mal by sa zohľadniť prínos týchto regiónov k plánovaným iniciatívam Spoločenstva. V tejto súvislosti navrhuje, aby európske zoskupenie územnej spolupráce, programy Interreg a/alebo makroregionálne stratégie mohli slúžiť ako rámec rozvoja koordinovaných stratégií cestovného ruchu.

| 23. | Nazdáva sa, že v snahe čeliť fenoménu sezónnosti treba podporovať rozmanitejšie a vysokokvalitné pobyty. Na to bude potrebná väčšia diverzifikácia služieb v cestovnom ruchu, pričom by sa mal klásť väčší dôraz na cestovný ruch orientovaný na kultúru, históriu a náboženstvo, šport, gastronómiu a iné oblasti s obrovským potenciálom rastu. Zdôrazňuje, že diverzifikácia dovolenkových období a ich regionálne rozloženie spadá do právomocí jednotlivých štátov. |
| --- | --- |

23.

Nazdáva sa, že v snahe čeliť fenoménu sezónnosti treba podporovať rozmanitejšie a vysokokvalitné pobyty. Na to bude potrebná väčšia diverzifikácia služieb v cestovnom ruchu, pričom by sa mal klásť väčší dôraz na cestovný ruch orientovaný na kultúru, históriu a náboženstvo, šport, gastronómiu a iné oblasti s obrovským potenciálom rastu. Zdôrazňuje, že diverzifikácia dovolenkových období a ich regionálne rozloženie spadá do právomocí jednotlivých štátov.

| 24. | Zdôrazňuje potenciál sociálneho cestovného ruchu („cestovný ruch pre všetkých“), ktorý podporuje sociálne začlenenie s možnosťou mobility, pretože všetkým sociálnym skupinám vrátane mládeže, rodín, seniorov a ľudí s obmedzenou mobilitou umožňuje kultúrnu výmenu. Ľutuje, že Komisia sa týmto potenciálom dostatočne nezaoberá. |
| --- | --- |

24.

Zdôrazňuje potenciál sociálneho cestovného ruchu („cestovný ruch pre všetkých“), ktorý podporuje sociálne začlenenie s možnosťou mobility, pretože všetkým sociálnym skupinám vrátane mládeže, rodín, seniorov a ľudí s obmedzenou mobilitou umožňuje kultúrnu výmenu. Ľutuje, že Komisia sa týmto potenciálom dostatočne nezaoberá.

Podporovať rozvoj udržateľného, zodpovedného a kvalitného cestovného ruchu

| 25. | Dôrazne podporuje vypracovanie systému ukazovateľov udržateľného riadenia destinácií. V tomto smere považujeme za neoceniteľné skúsenosti poskytnuté regionálnymi orgánmi, ako sú skúsenosti siete európskych regiónov za udržateľný a konkurencieschopný európsky cestovný ruch ( s anglickou skratkou NECSTouR). |
| --- | --- |

25.

Dôrazne podporuje vypracovanie systému ukazovateľov udržateľného riadenia destinácií. V tomto smere považujeme za neoceniteľné skúsenosti poskytnuté regionálnymi orgánmi, ako sú skúsenosti siete európskych regiónov za udržateľný a konkurencieschopný európsky cestovný ruch ( s anglickou skratkou NECSTouR).

| 26. | Berie na vedomie zavedenie označenia Európske dedičstvo a európskej obchodnej značky „kvalitný cestovný ruch“, ktoré majú stimulovať destinácie, aby uplatňovali udržateľné postupy, a prispieť k upevneniu obrazu Európy ako vysokokvalitnej destinácie cestovného ruchu. Považuje však za veľmi dôležité, aby bol prínos tejto značky dôkladnejšie preskúmaný a objasnený a aby sa vytvoril súbor prísnych kritérií udeľovania tejto značky s cieľom zabrániť jej znehodnoteniu. |
| --- | --- |

26.

Berie na vedomie zavedenie označenia Európske dedičstvo a európskej obchodnej značky „kvalitný cestovný ruch“, ktoré majú stimulovať destinácie, aby uplatňovali udržateľné postupy, a prispieť k upevneniu obrazu Európy ako vysokokvalitnej destinácie cestovného ruchu. Považuje však za veľmi dôležité, aby bol prínos tejto značky dôkladnejšie preskúmaný a objasnený a aby sa vytvoril súbor prísnych kritérií udeľovania tejto značky s cieľom zabrániť jej znehodnoteniu.

| 27. | Nazdáva sa, že miestne a regionálne orgány, a najmä NECSTour, musia byť zapojené do definovania týchto kritérií, ak majú byť obe spomenuté iniciatívy dôveryhodné. Zdôrazňuje, že Výbor regiónov ako zhromaždenie EÚ združujúce regionálnych a miestnych zástupcov by mal byť zastúpený v orgáne zodpovednom za udeľovanie značiek kvality. |
| --- | --- |

27.

Nazdáva sa, že miestne a regionálne orgány, a najmä NECSTour, musia byť zapojené do definovania týchto kritérií, ak majú byť obe spomenuté iniciatívy dôveryhodné. Zdôrazňuje, že Výbor regiónov ako zhromaždenie EÚ združujúce regionálnych a miestnych zástupcov by mal byť zastúpený v orgáne zodpovednom za udeľovanie značiek kvality.

| 28. | Zdôrazňuje, že kvalita všetkých služieb by sa mala zvýšiť, aby európske turistické destinácie získali jednoznačnú konkurenčnú výhodu a aby sa upevnil obraz Európy ako súboru vysokokvalitných destinácií. V tejto súvislosti poukazuje na to, že treba venovať zvláštnu pozornosť segmentu turistov vo vyššom veku (očakáva sa, že v roku 2020 dosiahne počet ľudí vo veku viac ako 65 rokov úroveň 20 % celkovej populácie), ako aj ľuďom so zdravotným postihnutím (8). |
| --- | --- |

28.

Zdôrazňuje, že kvalita všetkých služieb by sa mala zvýšiť, aby európske turistické destinácie získali jednoznačnú konkurenčnú výhodu a aby sa upevnil obraz Európy ako súboru vysokokvalitných destinácií. V tejto súvislosti poukazuje na to, že treba venovať zvláštnu pozornosť segmentu turistov vo vyššom veku (očakáva sa, že v roku 2020 dosiahne počet ľudí vo veku viac ako 65 rokov úroveň 20 % celkovej populácie), ako aj ľuďom so zdravotným postihnutím (8).

| 29. | Žiada Európsku komisiu, aby sa pri vytváraní tohto nového politického rámca európskeho cestovného ruchu posilnili systémy ochrany práv spotrebiteľov. |
| --- | --- |

29.

Žiada Európsku komisiu, aby sa pri vytváraní tohto nového politického rámca európskeho cestovného ruchu posilnili systémy ochrany práv spotrebiteľov.

| 30. | Poukazuje na to, že je potrebné podnietiť širšiu spoluprácu medzi Európskou úniou a hlavnými existujúcimi a potenciálnymi trhmi (USA, Čína, Rusko, India, Brazília) a susednými krajinami, predovšetkým z oblasti Stredozemia s cieľom podporiť modely udržateľného cestovného ruchu a presadiť kultúru ochrany životného prostredia, pretože kladný výsledok možno dosiahnuť len spoločným úsilím, so spoločným záväzkom a zmyslom pre zodpovednosť. |
| --- | --- |

30.

Poukazuje na to, že je potrebné podnietiť širšiu spoluprácu medzi Európskou úniou a hlavnými existujúcimi a potenciálnymi trhmi (USA, Čína, Rusko, India, Brazília) a susednými krajinami, predovšetkým z oblasti Stredozemia s cieľom podporiť modely udržateľného cestovného ruchu a presadiť kultúru ochrany životného prostredia, pretože kladný výsledok možno dosiahnuť len spoločným úsilím, so spoločným záväzkom a zmyslom pre zodpovednosť.

Upevniť obraz a vnímanie Európy

| 31. | Súhlasí s Komisiou v tom, že treba upevniť obraz a vnímanie Európy s cieľom posilniť konkurencieschopnosť odvetvia cestovného ruchu. V tejto súvislosti podporuje cieľ zlepšenia dobrého mena Európy prostredníctvom udržateľnosti a vysokej kvality, ako aj plánovaných opatrení, ako je vytvorenie skutočnej „obchodnej značky Európy“, ktorá bude spolu so značkami jednotlivých členských štátov dopĺňať propagačné úsilie na národnej a regionálnej úrovni. |
| --- | --- |

31.

Súhlasí s Komisiou v tom, že treba upevniť obraz a vnímanie Európy s cieľom posilniť konkurencieschopnosť odvetvia cestovného ruchu. V tejto súvislosti podporuje cieľ zlepšenia dobrého mena Európy prostredníctvom udržateľnosti a vysokej kvality, ako aj plánovaných opatrení, ako je vytvorenie skutočnej „obchodnej značky Európy“, ktorá bude spolu so značkami jednotlivých členských štátov dopĺňať propagačné úsilie na národnej a regionálnej úrovni.

| 32. | Žiada Európsku komisiu, aby prijala špecifické opatrenia v rámci vonkajšej propagácie „obchodnej značky Európy“, ktorá by však v žiadnom prípade nemala viesť k narušeniu hospodárskej súťaže medzi vnútroeurópskymi destináciami. |
| --- | --- |

32.

Žiada Európsku komisiu, aby prijala špecifické opatrenia v rámci vonkajšej propagácie „obchodnej značky Európy“, ktorá by však v žiadnom prípade nemala viesť k narušeniu hospodárskej súťaže medzi vnútroeurópskymi destináciami.

| 33. | Podporuje propagáciu internetovej stránky visiteurope.com, a najmä koordinovanú účasť na medzinárodných podujatiach a veľtrhoch cestovného ruchu atď., a to vrátane všetkých zainteresovaných regionálnych a miestnych subjektov. |
| --- | --- |

33.

Podporuje propagáciu internetovej stránky visiteurope.com, a najmä koordinovanú účasť na medzinárodných podujatiach a veľtrhoch cestovného ruchu atď., a to vrátane všetkých zainteresovaných regionálnych a miestnych subjektov.

Maximalizovať potenciál finančných politík a nástrojov EÚ

| 34. | Súhlasí s Komisiou, že je potrebné maximalizovať potenciál nástrojov financovania EÚ v oblasti cestovného ruchu. V tomto zmysle by v prípade vidieckych oblastí bolo potrebné zvážiť možnosti, ktoré poskytuje Európsky poľnohospodársky fond rozvoja vidieka (EPFRV), vzhľadom na to, že cestovný ruch predstavuje skutočnú príležitosť na vytváranie nových pracovných miest a zdrojov príjmov príslušných regiónov. Za rovnako dôležité považuje aj využitie Európskeho sociálneho fondu (ESF) na zabezpečenie odbornej prípravy zainteresovaných subjektov. |
| --- | --- |

34.

Súhlasí s Komisiou, že je potrebné maximalizovať potenciál nástrojov financovania EÚ v oblasti cestovného ruchu. V tomto zmysle by v prípade vidieckych oblastí bolo potrebné zvážiť možnosti, ktoré poskytuje Európsky poľnohospodársky fond rozvoja vidieka (EPFRV), vzhľadom na to, že cestovný ruch predstavuje skutočnú príležitosť na vytváranie nových pracovných miest a zdrojov príjmov príslušných regiónov. Za rovnako dôležité považuje aj využitie Európskeho sociálneho fondu (ESF) na zabezpečenie odbornej prípravy zainteresovaných subjektov.

| 35. | Nazdáva sa, že je rovnako dôležité zaoberať sa touto problematikou v rámci diskusií o budúcej regionálnej politike a o možnostiach jej uplatnenia, pričom by sa mala zohľadniť špecializácia regiónov na rozvoj tematických produktov cestovného ruchu, vrátane sociálneho cestovného ruchu, prírodného, vidieckeho, obchodného, zdravotného a kultúrneho, okrem iných možností. Čo sa týka posledného z uvedených, kultúrneho cestovného ruchu, je možné, že v súčasnosti najviac charakterizuje Európsku úniu ako celok, pričom zahŕňa architektonické, etnografické a priemyselné dedičstvo a hospodársku štruktúru regiónu. V tejto súvislosti vyzdvihuje potrebu zabezpečiť koordináciu a efektívnosť jednotlivých zdrojov financovania s cieľom zabrániť prekrývaniu a protirečeniu. |
| --- | --- |

35.

Nazdáva sa, že je rovnako dôležité zaoberať sa touto problematikou v rámci diskusií o budúcej regionálnej politike a o možnostiach jej uplatnenia, pričom by sa mala zohľadniť špecializácia regiónov na rozvoj tematických produktov cestovného ruchu, vrátane sociálneho cestovného ruchu, prírodného, vidieckeho, obchodného, zdravotného a kultúrneho, okrem iných možností. Čo sa týka posledného z uvedených, kultúrneho cestovného ruchu, je možné, že v súčasnosti najviac charakterizuje Európsku úniu ako celok, pričom zahŕňa architektonické, etnografické a priemyselné dedičstvo a hospodársku štruktúru regiónu. V tejto súvislosti vyzdvihuje potrebu zabezpečiť koordináciu a efektívnosť jednotlivých zdrojov financovania s cieľom zabrániť prekrývaniu a protirečeniu.

V Bruseli 27. januára 2011

Predsedníčka Výboru regiónov

Mercedes BRESSO

---

(1)  KOM(2010) 352 v konečnom znení.

1

(2)  Štúdia o konkurencieschopnosti odvetvia cestovného ruchu EÚ, september 2009.

2

(3)  Svetová organizácia cestovného ruchu, Barometer svetového cestovného ruchu, vol. 8, január 2010.

3

(4)  Tamtiež.

4

(5)  CdR 83/2009 fin.

5

(6)  Závery o novom politickom rámci pre európsky cestovný ruch, Rada pre konkurencieschopnosť, Luxemburg, 12. októbra 2010.

6

(7)  Madridská deklarácia v rámci neformálneho stretnutia ministrov, ktoré sa konalo v Madride počas španielskeho predsedníctva Rady EÚ v apríli 2010, na tému „Smerom k modelu sociálne zodpovedného cestovného ruchu“.

7

(8)  „EURÓPA 2020 – Stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu“, marec 2010.

8

---

| 2.4.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 104/18 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 104/18

---

Stanovisko Výboru regiónov na tému „Miestna a regionálna samospráva v Azerbajdžane a rozvoj spolupráce medzi Azerbajdžanom a EÚ“

2011/C 104/04

VÝBOR REGIÓNOV

| — | konštatuje, že krajina zaostáva s reformami, ktoré majú prispieť k dosiahnutiu cieľov akčného plánu európskej susedskej politiky v oblasti právneho štátu, demokracie, boja proti korupcii a ľudských práv. Nedostatočná nezávislosť súdnictva a médií je ďalšou prekážkou väčšej demokratizácie. Podarilo sa však dosiahnuť pokrok vo fiškálnej oblasti a v oblasti hospodárskej stability. Zároveň nabáda vládu Azerbajdžanu, aby pokračovala v uplatňovaní odporúčaní EÚ, Rady Európy a Benátskej komisie; |
| --- | --- |

—

konštatuje, že krajina zaostáva s reformami, ktoré majú prispieť k dosiahnutiu cieľov akčného plánu európskej susedskej politiky v oblasti právneho štátu, demokracie, boja proti korupcii a ľudských práv. Nedostatočná nezávislosť súdnictva a médií je ďalšou prekážkou väčšej demokratizácie. Podarilo sa však dosiahnuť pokrok vo fiškálnej oblasti a v oblasti hospodárskej stability. Zároveň nabáda vládu Azerbajdžanu, aby pokračovala v uplatňovaní odporúčaní EÚ, Rady Európy a Benátskej komisie;

| — | víta pozitívne výsledky dosiahnuté pri uplatňovaní partnerského programu EÚ a nabáda vládu Azerbajdžanu, aby v ňom pokračovala aj v budúcnosti; |
| --- | --- |

—

víta pozitívne výsledky dosiahnuté pri uplatňovaní partnerského programu EÚ a nabáda vládu Azerbajdžanu, aby v ňom pokračovala aj v budúcnosti;

| — | je znepokojený veľmi obmedzenými právomocami, ktoré obciam stanovuje zákon. V praxi sú ich právomoci ešte obmedzenejšie a v najlepšom prípade sa týkajú údržby obecných ciest, cintorínov, parkov a niektorých hľadísk poskytovania sociálnej starostlivosti, ktoré nemá na starosti ústredná vláda. Obce vo väčšine prípadov nemajú dostatočné kapacity, výcvik, a ani znalosti na to, aby plnili tieto obmedzené úlohy stanovené zákonom; |
| --- | --- |

—

je znepokojený veľmi obmedzenými právomocami, ktoré obciam stanovuje zákon. V praxi sú ich právomoci ešte obmedzenejšie a v najlepšom prípade sa týkajú údržby obecných ciest, cintorínov, parkov a niektorých hľadísk poskytovania sociálnej starostlivosti, ktoré nemá na starosti ústredná vláda. Obce vo väčšine prípadov nemajú dostatočné kapacity, výcvik, a ani znalosti na to, aby plnili tieto obmedzené úlohy stanovené zákonom;

| — | vyzýva vládu Azerbajdžanu, aby s pomocou expertov EÚ a Rady Európy vypracovala komplexnú stratégiu zlepšenia miestnej správy a demokracie s realistickými cieľmi a harmonogramom realizácie. |
| --- | --- |

—

vyzýva vládu Azerbajdžanu, aby s pomocou expertov EÚ a Rady Európy vypracovala komplexnú stratégiu zlepšenia miestnej správy a demokracie s realistickými cieľmi a harmonogramom realizácie.

| Spravodajca | : | Gordon Keymer (UK/NI), člen rady okresu Tandridge |
| --- | --- | --- |

Spravodajca

:

Gordon Keymer (UK/NI), člen rady okresu Tandridge

I.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

VÝBOR REGIÓNOV

Súvislosti – Azerbajdžan a Európa

| 1. | uznáva historické dedičstvo Azerbajdžanu, vrátane skúseností so sekulárnou parlamentnou republikou. |
| --- | --- |

1.

uznáva historické dedičstvo Azerbajdžanu, vrátane skúseností so sekulárnou parlamentnou republikou.

| 2. | Pripomína, že vzťahy medzi Azerbajdžanom a EÚ boli oficiálne nadviazané v roku 1996 podpisom dohody o partnerstve a spolupráci, ktorá nadobudla účinnosť v roku 1999 a je právnym základom vzájomných politických vzťahov v súčasnosti riadených v rámci európskej susedskej politiky. |
| --- | --- |

2.

Pripomína, že vzťahy medzi Azerbajdžanom a EÚ boli oficiálne nadviazané v roku 1996 podpisom dohody o partnerstve a spolupráci, ktorá nadobudla účinnosť v roku 1999 a je právnym základom vzájomných politických vzťahov v súčasnosti riadených v rámci európskej susedskej politiky.

| 3. | Konštatuje, že krajina zaostáva s reformami, ktoré majú prispieť k dosiahnutiu cieľov akčného plánu európskej susedskej politiky v oblasti právneho štátu, demokracie, boja proti korupcii a ľudských práv. Nedostatočná nezávislosť súdnictva a médií je ďalšou prekážkou väčšej demokratizácie. Podarilo sa však dosiahnuť pokrok vo fiškálnej oblasti a v oblasti hospodárskej stability. Zároveň nabáda vládu Azerbajdžanu, aby pokračovala v uplatňovaní odporúčaní EÚ, Rady Európy a Benátskej komisie. |
| --- | --- |

3.

Konštatuje, že krajina zaostáva s reformami, ktoré majú prispieť k dosiahnutiu cieľov akčného plánu európskej susedskej politiky v oblasti právneho štátu, demokracie, boja proti korupcii a ľudských práv. Nedostatočná nezávislosť súdnictva a médií je ďalšou prekážkou väčšej demokratizácie. Podarilo sa však dosiahnuť pokrok vo fiškálnej oblasti a v oblasti hospodárskej stability. Zároveň nabáda vládu Azerbajdžanu, aby pokračovala v uplatňovaní odporúčaní EÚ, Rady Európy a Benátskej komisie.

| 4. | Víta pozitívne výsledky dosiahnuté pri uplatňovaní partnerského programu EÚ a nabáda vládu Azerbajdžanu, aby v ňom pokračovala aj v budúcnosti. |
| --- | --- |

4.

Víta pozitívne výsledky dosiahnuté pri uplatňovaní partnerského programu EÚ a nabáda vládu Azerbajdžanu, aby v ňom pokračovala aj v budúcnosti.

| 5. | Vyzýva vládu Azerbajdžanu, aby podporovala obce pri podávaní žiadostí o rôzne programy EÚ, ktoré sú pre nich dostupné a podnecovala ich k ďalšej spolupráci s Európskou komisiou. |
| --- | --- |

5.

Vyzýva vládu Azerbajdžanu, aby podporovala obce pri podávaní žiadostí o rôzne programy EÚ, ktoré sú pre nich dostupné a podnecovala ich k ďalšej spolupráci s Európskou komisiou.

Miestna správa

| 6. | Konštatuje, že v Azerbajdžane existujú dva paralelné systémy správy na miestnej úrovni. Jeden systém tvoria obce s volenými zástupcami, ktorí sa zodpovedajú občanom (verejnosti) a národnému parlamentu (Milli Medžlis), avšak ich právomoci poskytovať služby občanom sú značne obmedzené. Druhý systém tvoria miestne výkonné orgány, ktoré sú súčasťou štruktúry štátnej správy a ich predstaviteľov vymenúva prezident. |
| --- | --- |

6.

Konštatuje, že v Azerbajdžane existujú dva paralelné systémy správy na miestnej úrovni. Jeden systém tvoria obce s volenými zástupcami, ktorí sa zodpovedajú občanom (verejnosti) a národnému parlamentu (Milli Medžlis), avšak ich právomoci poskytovať služby občanom sú značne obmedzené. Druhý systém tvoria miestne výkonné orgány, ktoré sú súčasťou štruktúry štátnej správy a ich predstaviteľov vymenúva prezident.

| 7. | Je znepokojený veľmi obmedzenými právomocami, ktoré obciam stanovuje zákon. V praxi sú ich právomoci ešte obmedzenejšie a v najlepšom prípade sa týkajú údržby obecných ciest, cintorínov, parkov a niektorých hľadísk poskytovania sociálnej starostlivosti, ktoré nemá na starosti ústredná vláda. Obce vo väčšine prípadov nemajú dostatočné kapacity, výcvik, a ani znalosti na to, aby plnili tieto obmedzené úlohy stanovené zákonom. |
| --- | --- |

7.

Je znepokojený veľmi obmedzenými právomocami, ktoré obciam stanovuje zákon. V praxi sú ich právomoci ešte obmedzenejšie a v najlepšom prípade sa týkajú údržby obecných ciest, cintorínov, parkov a niektorých hľadísk poskytovania sociálnej starostlivosti, ktoré nemá na starosti ústredná vláda. Obce vo väčšine prípadov nemajú dostatočné kapacity, výcvik, a ani znalosti na to, aby plnili tieto obmedzené úlohy stanovené zákonom.

Silné miestne samosprávy

| 8. | Domnieva sa, že silná a demokratická miestna samospráva s decentralizovanými právomocami významne povzbudzuje zapojenie občanov v ich obciach a zvyšuje účasť voličov na komunálnych voľbách. |
| --- | --- |

8.

Domnieva sa, že silná a demokratická miestna samospráva s decentralizovanými právomocami významne povzbudzuje zapojenie občanov v ich obciach a zvyšuje účasť voličov na komunálnych voľbách.

| 9. | Vyzýva Európsku komisiu, aby podporovala vytváranie a realizáciu vzdelávacích programov pre občanov, kde by dozvedeli o úlohách a právomociach miestnych orgánov, ako aj o ich vlastných právach a o spôsoboch, ako sa môžu zapojiť do procesu rozhodovania na miestnej úrovni vo svojej krajine. |
| --- | --- |

9.

Vyzýva Európsku komisiu, aby podporovala vytváranie a realizáciu vzdelávacích programov pre občanov, kde by dozvedeli o úlohách a právomociach miestnych orgánov, ako aj o ich vlastných právach a o spôsoboch, ako sa môžu zapojiť do procesu rozhodovania na miestnej úrovni vo svojej krajine.

| 10. | Vládu Azerbajdžanu a Európsku komisiu vyzýva pokračovať v budovaní kapacity miestnych samospráv, aby dokázali primerane poskytovať prinajmenšom tie obmedzené služby, ktorých poskytovanie im v súčasnosti stanovuje zákon, a zároveň kládli dôraz na otázku zodpovednosti, transparentnosti a väčšej účasti občanov, pričom sa však okrem toho musia vytvoriť aj predpoklady vzniku nezávislej samosprávy. |
| --- | --- |

10.

Vládu Azerbajdžanu a Európsku komisiu vyzýva pokračovať v budovaní kapacity miestnych samospráv, aby dokázali primerane poskytovať prinajmenšom tie obmedzené služby, ktorých poskytovanie im v súčasnosti stanovuje zákon, a zároveň kládli dôraz na otázku zodpovednosti, transparentnosti a väčšej účasti občanov, pričom sa však okrem toho musia vytvoriť aj predpoklady vzniku nezávislej samosprávy.

| 11. | Vyzýva vládu Azerbajdžanu, aby s pomocou expertov EÚ a Rady Európy vypracovala komplexnú stratégiu zlepšenia miestnej správy a demokracie s realistickými cieľmi a harmonogramom realizácie. |
| --- | --- |

11.

Vyzýva vládu Azerbajdžanu, aby s pomocou expertov EÚ a Rady Európy vypracovala komplexnú stratégiu zlepšenia miestnej správy a demokracie s realistickými cieľmi a harmonogramom realizácie.

| 12. | Navrhuje vytvoriť nezávislú inštitúciu, ktorá sa bude zaoberať výhradne zlepšovaním a rozvojom miestnych samospráv v Azerbajdžane. Na prácu tejto organizácie by spoločne dohliadali tri národné združenia miestnych samospráv. |
| --- | --- |

12.

Navrhuje vytvoriť nezávislú inštitúciu, ktorá sa bude zaoberať výhradne zlepšovaním a rozvojom miestnych samospráv v Azerbajdžane. Na prácu tejto organizácie by spoločne dohliadali tri národné združenia miestnych samospráv.

| 13. | Dozvedel sa, že počet národných združení miestnych samospráv sa má znížiť z troch na jedno a domnieva sa, že ešte predtým treba starostlivo premyslieť a zabezpečiť vytvorenie takej štruktúry národného združenia, ktorá by zaistila čo najširšiu účasť členov a spravodlivé zastúpenie všetkých druhov obcí. |
| --- | --- |

13.

Dozvedel sa, že počet národných združení miestnych samospráv sa má znížiť z troch na jedno a domnieva sa, že ešte predtým treba starostlivo premyslieť a zabezpečiť vytvorenie takej štruktúry národného združenia, ktorá by zaistila čo najširšiu účasť členov a spravodlivé zastúpenie všetkých druhov obcí.

| 14. | Zdôrazňuje svoj záväzok podporovať spoluprácu medzi miestnymi orgánmi v Azerbajdžane a miestnymi a regionálnymi samosprávami v Európskej únii v záujme presadzovania silnej a demokratickej správy na regionálnej a miestnej úrovni. |
| --- | --- |

14.

Zdôrazňuje svoj záväzok podporovať spoluprácu medzi miestnymi orgánmi v Azerbajdžane a miestnymi a regionálnymi samosprávami v Európskej únii v záujme presadzovania silnej a demokratickej správy na regionálnej a miestnej úrovni.

| 15. | Vyzýva Európsku komisiu a vládu Azerbajdžanu, aby podporovali programy zamerané na výmenu osvedčených postupov pri poskytovaní služieb medzi azerbajdžanskými a európskymi miestnymi samosprávami, ako aj v rámci krajiny, a to zabezpečením presunu know-how od miestnych výkonných orgánov obciam. Na skutočné zvýšenie kapacít miestnych a regionálnych orgánov odporúča, aby sa zohľadnili výsledky výmeny skúseností získaných zo stretnutí zástupcov regionálnych a miestnych orgánov z EÚ a Azerbajdžanu. |
| --- | --- |

15.

Vyzýva Európsku komisiu a vládu Azerbajdžanu, aby podporovali programy zamerané na výmenu osvedčených postupov pri poskytovaní služieb medzi azerbajdžanskými a európskymi miestnymi samosprávami, ako aj v rámci krajiny, a to zabezpečením presunu know-how od miestnych výkonných orgánov obciam. Na skutočné zvýšenie kapacít miestnych a regionálnych orgánov odporúča, aby sa zohľadnili výsledky výmeny skúseností získaných zo stretnutí zástupcov regionálnych a miestnych orgánov z EÚ a Azerbajdžanu.

| 16. | Vyslovuje poľutovanie nad skutočnosťou, že na zníženie počtu obcí v Azerbajdžane nenadviazalo podobné zníženie počtu miestnych výkonných orgánov. |
| --- | --- |

16.

Vyslovuje poľutovanie nad skutočnosťou, že na zníženie počtu obcí v Azerbajdžane nenadviazalo podobné zníženie počtu miestnych výkonných orgánov.

| 17. | Podporuje presun právomocí od miestnych výkonných orgánov na miestne volené výbory, aby sa v Azerbajdžane rozšírila a prehĺbila demokracia na miestnej úrovni. |
| --- | --- |

17.

Podporuje presun právomocí od miestnych výkonných orgánov na miestne volené výbory, aby sa v Azerbajdžane rozšírila a prehĺbila demokracia na miestnej úrovni.

Miestne financovanie

| 18. | Obáva sa, že finančná situácia obcí v Azerbajdžane sa zhorší vzhľadom na významný pokles celkových rozpočtových príjmov a značné obmedzenie príjmov obcí na obyvateľa. |
| --- | --- |

18.

Obáva sa, že finančná situácia obcí v Azerbajdžane sa zhorší vzhľadom na významný pokles celkových rozpočtových príjmov a značné obmedzenie príjmov obcí na obyvateľa.

| 19. | Domnieva sa, že silná a dobre fungujúca miestna samospráva potrebuje spoľahlivý, zodpovedajúci a spravodlivý tok miestneho financovania, vrátane stabilnej miestnej daňovej základne, aby mohla poskytovať kvalitné miestne služby, ktoré upevnia právomoci a zapojenie miestnych výborov v ich spoločenstve. Vládne dotácie by sa mali vyplácať tak, aby miestne výbory dokázali samostatne plánovať svoje financie na primerane dlhé obdobie. |
| --- | --- |

19.

Domnieva sa, že silná a dobre fungujúca miestna samospráva potrebuje spoľahlivý, zodpovedajúci a spravodlivý tok miestneho financovania, vrátane stabilnej miestnej daňovej základne, aby mohla poskytovať kvalitné miestne služby, ktoré upevnia právomoci a zapojenie miestnych výborov v ich spoločenstve. Vládne dotácie by sa mali vyplácať tak, aby miestne výbory dokázali samostatne plánovať svoje financie na primerane dlhé obdobie.

| 20. | Víta úsilie vlády Azerbajdžanu zvýšiť obchodné investície a domnieva sa, že tieto podniky by mali určitým transparentným finančným príspevkom podporovať svoju miestnu samosprávu, budovať tak dobré pracovné vzťahy medzi podnikmi a ich miestnymi samosprávami a rozvíjať miestne spoločenstvá. |
| --- | --- |

20.

Víta úsilie vlády Azerbajdžanu zvýšiť obchodné investície a domnieva sa, že tieto podniky by mali určitým transparentným finančným príspevkom podporovať svoju miestnu samosprávu, budovať tak dobré pracovné vzťahy medzi podnikmi a ich miestnymi samosprávami a rozvíjať miestne spoločenstvá.

| 21. | Domnieva sa, že obce by mali vlastniť budovy, ktoré využívajú, aby tak mohli výhľadovo plánovať. |
| --- | --- |

21.

Domnieva sa, že obce by mali vlastniť budovy, ktoré využívajú, aby tak mohli výhľadovo plánovať.

Miestna demokracia

| 22. | Konštatuje, že napriek určitému zlepšeniu technických aspektov ani jedny komunálne voľby v krajine nesplnili medzinárodné normy a naliehavo žiada vládu Azerbajdžanu, aby zjednodušila nominovanie kandidátov, zaistila spravodlivejšie rozdelenie prostriedkov na predvolebnú kampaň všetkým politickým stranám resp. kandidátom, zabezpečila nezávislý dohľad nad voľbami, a najmä nad rátaním volebných lístkov tým, že umožní kandidátom alebo ich povereným zástupcom, aby boli prítomní pri sčítaní hlasov a konali v súlade so zisteniami spoločnej pozorovateľskej misie Výboru regiónov a kongresu. |
| --- | --- |

22.

Konštatuje, že napriek určitému zlepšeniu technických aspektov ani jedny komunálne voľby v krajine nesplnili medzinárodné normy a naliehavo žiada vládu Azerbajdžanu, aby zjednodušila nominovanie kandidátov, zaistila spravodlivejšie rozdelenie prostriedkov na predvolebnú kampaň všetkým politickým stranám resp. kandidátom, zabezpečila nezávislý dohľad nad voľbami, a najmä nad rátaním volebných lístkov tým, že umožní kandidátom alebo ich povereným zástupcom, aby boli prítomní pri sčítaní hlasov a konali v súlade so zisteniami spoločnej pozorovateľskej misie Výboru regiónov a kongresu.

| 23. | Podporuje širšiu pluralitu médií v záujme zvýšenia volebnej účasti, ako i počtu opozičných kandidátov a vyzýva azerbajdžanské orgány, aby v plnej miere dodržiavali svoje záväzky v oblasti slobody médií. |
| --- | --- |

23.

Podporuje širšiu pluralitu médií v záujme zvýšenia volebnej účasti, ako i počtu opozičných kandidátov a vyzýva azerbajdžanské orgány, aby v plnej miere dodržiavali svoje záväzky v oblasti slobody médií.

| 24. | Víta uvedomelé snahy vládnucich i opozičných strán zvýšiť počet žien na kandidátkach v ostatných voľbách do orgánov obcí, vďaka čomu sa výrazne zvýšil počet kresiel obsadených ženami. |
| --- | --- |

24.

Víta uvedomelé snahy vládnucich i opozičných strán zvýšiť počet žien na kandidátkach v ostatných voľbách do orgánov obcí, vďaka čomu sa výrazne zvýšil počet kresiel obsadených ženami.

| 25. | Víta vytvorenie Rady štátnej podpory mimovládnych organizácií na podnet prezidenta Azerbajdžanu a vyčlenenie finančných prostriedkov na podporu, ale znepokojujú ho zjavné nedostatky v oblasti registrácie mimovládnych organizácií. |
| --- | --- |

25.

Víta vytvorenie Rady štátnej podpory mimovládnych organizácií na podnet prezidenta Azerbajdžanu a vyčlenenie finančných prostriedkov na podporu, ale znepokojujú ho zjavné nedostatky v oblasti registrácie mimovládnych organizácií.

| 26. | Naznačuje, že po vyriešení konfliktu bude potrebné významne podporovať miestnu samosprávu v Náhornom Karabachu a siedmych okolitých regiónoch. |
| --- | --- |

26.

Naznačuje, že po vyriešení konfliktu bude potrebné významne podporovať miestnu samosprávu v Náhornom Karabachu a siedmych okolitých regiónoch.

Miestna doprava a životné prostredie

| 27. | Povzbudzuje investície do regionálneho systému dopravy so zámerom zlepšiť miestny hospodársky rozvoj. |
| --- | --- |

27.

Povzbudzuje investície do regionálneho systému dopravy so zámerom zlepšiť miestny hospodársky rozvoj.

| 28. | Konštatuje, že miestna letecká doprava je pre Azerbajdžan mimoriadne dôležitá vzhľadom na jeho zemepisné podmienky. Okrem toho má významný prínos k zvyšovaniu zamestnanosti a sociálnej súdržnosti. |
| --- | --- |

28.

Konštatuje, že miestna letecká doprava je pre Azerbajdžan mimoriadne dôležitá vzhľadom na jeho zemepisné podmienky. Okrem toho má významný prínos k zvyšovaniu zamestnanosti a sociálnej súdržnosti.

| 29. | Konštatuje, že miestne orgány zohrávajú dôležitú úlohu pri riešení otázok životného prostredia a nabáda vládu Azerbajdžanu k tomu, aby zapojila obce do plánovania a realizácie programov regionálneho rozvoja. |
| --- | --- |

29.

Konštatuje, že miestne orgány zohrávajú dôležitú úlohu pri riešení otázok životného prostredia a nabáda vládu Azerbajdžanu k tomu, aby zapojila obce do plánovania a realizácie programov regionálneho rozvoja.

V Bruseli 27. januára 2011

Predsedníčka Výboru regiónov

Mercedes BRESSO

---

| 2.4.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 104/21 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 104/21

---

Stanovisko Výboru regiónov na tému „Zjednodušenie realizácie rámcových programov pre výskum“

2011/C 104/05

VÝBOR REGIÓNOV

| — | víta zámer podporiť medziinštitucionálnu diskusiu o zjednodušení pravidiel programu z administratívneho a finančného hľadiska, |
| --- | --- |

—

víta zámer podporiť medziinštitucionálnu diskusiu o zjednodušení pravidiel programu z administratívneho a finančného hľadiska,

| — | konštatuje, že zložitosť je sama osebe hlavným zdrojom chýb a odchýlok, |
| --- | --- |

—

konštatuje, že zložitosť je sama osebe hlavným zdrojom chýb a odchýlok,

| — | uznáva, že je dôležité rozlišovať medzi chybou a podvodom a tiež podporovať kultúru integrity a dôvery, |
| --- | --- |

—

uznáva, že je dôležité rozlišovať medzi chybou a podvodom a tiež podporovať kultúru integrity a dôvery,

| — | podporuje prístup navrhovaný Európskym parlamentom, pri ktorom ide o prístup založený na „vede a technológii“ alebo „vede a inováciách“. Tento prístup vychádza zo serióznych vedecko-technických kritérií kvality, opiera sa o realistické postupy riadenia a uznáva spoločné znaky a odlišnosti medzi vedou, technologickým rozvojom a rozširovaním na trhu, |
| --- | --- |

—

podporuje prístup navrhovaný Európskym parlamentom, pri ktorom ide o prístup založený na „vede a technológii“ alebo „vede a inováciách“. Tento prístup vychádza zo serióznych vedecko-technických kritérií kvality, opiera sa o realistické postupy riadenia a uznáva spoločné znaky a odlišnosti medzi vedou, technologickým rozvojom a rozširovaním na trhu,

| — | zdôrazňuje, že účinnosť by sa nemala posudzovať iba na základe dosiahnutia špičkovej kvality vo výskumnej činnosti, ale tiež na základe budovania výskumných kapacít a absorpčného potenciálu na celom území EÚ v súlade so zásadou územnej súdržnosti, |
| --- | --- |

—

zdôrazňuje, že účinnosť by sa nemala posudzovať iba na základe dosiahnutia špičkovej kvality vo výskumnej činnosti, ale tiež na základe budovania výskumných kapacít a absorpčného potenciálu na celom území EÚ v súlade so zásadou územnej súdržnosti,

| — | oceňuje program Výskumný potenciál konvergenčných regiónov v rámci programu Kapacity, |
| --- | --- |

—

oceňuje program Výskumný potenciál konvergenčných regiónov v rámci programu Kapacity,

| — | navrhuje, aby nasledujúci rámcový program ďalej rozšíril takéto programy a obsahoval plán na presadzovanie zapojenia kompetentných partnerov z regiónov, zaostávajúcich vo výskume, do projektov a programov pod vedením ich známejších partnerov na špičkovej úrovni, a to prostredníctvom školiacich programov alebo iných prostriedkov. V tejto súvislosti upozorňuje na potenciál miestnych a regionálnych subjektov, ktoré môžu byť prínosom pre „kompetenčné centrá“ súvisiace s „centrami excelentnosti“. |
| --- | --- |

—

navrhuje, aby nasledujúci rámcový program ďalej rozšíril takéto programy a obsahoval plán na presadzovanie zapojenia kompetentných partnerov z regiónov, zaostávajúcich vo výskume, do projektov a programov pod vedením ich známejších partnerov na špičkovej úrovni, a to prostredníctvom školiacich programov alebo iných prostriedkov. V tejto súvislosti upozorňuje na potenciál miestnych a regionálnych subjektov, ktoré môžu byť prínosom pre „kompetenčné centrá“ súvisiace s „centrami excelentnosti“.

| Spravodajkyňa | : | Fiona O'LOUGHLIN (IE/ALDE), Rada grófstva Kildare a regionálne zhromaždenie oblasti Mid-East |
| --- | --- | --- |
| Referenčný dokument | : | Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Zjednodušenie realizácie rámcových programov pre výskum
  KOM(2010) 187 v konečnom znení |

Spravodajkyňa

:

Fiona O'LOUGHLIN (IE/ALDE), Rada grófstva Kildare a regionálne zhromaždenie oblasti Mid-East

Referenčný dokument

:

Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Zjednodušenie realizácie rámcových programov pre výskum

KOM(2010) 187 v konečnom znení

I.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

VÝBOR REGIÓNOV

| 1. | víta zámer, ktorý vyjadrila Európska komisia v oznámení o zjednodušení realizácie rámcových programov pre výskum, podporiť medziinštitucionálnu diskusiu o zjednodušení pravidiel programu z administratívneho a finančného hľadiska; |
| --- | --- |

1.

víta zámer, ktorý vyjadrila Európska komisia v oznámení o zjednodušení realizácie rámcových programov pre výskum, podporiť medziinštitucionálnu diskusiu o zjednodušení pravidiel programu z administratívneho a finančného hľadiska;

| 2. | uznáva, že vďaka viacerým zjednodušeniam, ktoré už boli zavedené, sa zlepšil 7. rámcový program. Výbor si uvedomuje, že skutočný dosah niektorých z týchto opatrení sa prejaví až po dlhšom čase. Zdôrazňuje však, že 7. rámcový program je stále zložitý a charakteristickými znakmi jeho riadenia sú nadmerná byrokracia, nízka tolerancia rizika, slabá efektívnosť a zbytočné oneskorenia; |
| --- | --- |

2.

uznáva, že vďaka viacerým zjednodušeniam, ktoré už boli zavedené, sa zlepšil 7. rámcový program. Výbor si uvedomuje, že skutočný dosah niektorých z týchto opatrení sa prejaví až po dlhšom čase. Zdôrazňuje však, že 7. rámcový program je stále zložitý a charakteristickými znakmi jeho riadenia sú nadmerná byrokracia, nízka tolerancia rizika, slabá efektívnosť a zbytočné oneskorenia;

| 3. | upozorňuje na priame prepojenie medzi pravidlami a postupmi, ktoré sa vzťahujú na 7. rámcový program, jeho atraktivitou pre potenciálnych účastníkov a kvalitou vykonávaného výskumu. V tejto súvislosti zdôrazňuje, že pri zjednodušovaní treba brať ohľad na konečného užívateľa/príjemcu a dosiahnuté výsledky musia vyvážiť náklady vynaložené na jeho realizáciu; |
| --- | --- |

3.

upozorňuje na priame prepojenie medzi pravidlami a postupmi, ktoré sa vzťahujú na 7. rámcový program, jeho atraktivitou pre potenciálnych účastníkov a kvalitou vykonávaného výskumu. V tejto súvislosti zdôrazňuje, že pri zjednodušovaní treba brať ohľad na konečného užívateľa/príjemcu a dosiahnuté výsledky musia vyvážiť náklady vynaložené na jeho realizáciu;

| 4. | domnieva sa, že načasovanie a poradie zmien/zjednodušení sú dôležité, pretože navrhovatelia projektov potrebujú mať v rámci pravidiel a ich uplatňovania istotu a stabilitu. Taktiež sa nazdáva, že kontinuita je nevyhnutná na hladký prechod zo 7. rámcového programu na 8. rámcový program ako aj na dosiahnutie ich cieľov; |
| --- | --- |

4.

domnieva sa, že načasovanie a poradie zmien/zjednodušení sú dôležité, pretože navrhovatelia projektov potrebujú mať v rámci pravidiel a ich uplatňovania istotu a stabilitu. Taktiež sa nazdáva, že kontinuita je nevyhnutná na hladký prechod zo 7. rámcového programu na 8. rámcový program ako aj na dosiahnutie ich cieľov;

| 5. | uvedomuje si skutočnosť, že 7. rámcový program a súvisiace nástroje sú často považované za nesúrodé. Zároveň však uznáva, že na riadenie množstva štruktúr pre politiku v oblasti výskumu a vývoja na úrovni EÚ, jednotlivých štátov a nižších úrovní verejnej správy je potrebné uplatňovať ucelenejší prístup riadenia; |
| --- | --- |

5.

uvedomuje si skutočnosť, že 7. rámcový program a súvisiace nástroje sú často považované za nesúrodé. Zároveň však uznáva, že na riadenie množstva štruktúr pre politiku v oblasti výskumu a vývoja na úrovni EÚ, jednotlivých štátov a nižších úrovní verejnej správy je potrebné uplatňovať ucelenejší prístup riadenia;

| 6. | domnieva sa, že je potrebné posúdiť úlohu národných kontaktných miest, aby potenciálnym účastníkom rámcového programu poskytovali účinnejšie služby a aby sa dosiahla lepšia koordinácia s regionálnymi sprostredkovateľmi rámcového programu. Navyše sa nazdáva, že napriek zlepšeniam pretrvávajú isté negatívne názory, ktoré by národné kontaktné miesta mohli pomôcť rozptýliť; |
| --- | --- |

6.

domnieva sa, že je potrebné posúdiť úlohu národných kontaktných miest, aby potenciálnym účastníkom rámcového programu poskytovali účinnejšie služby a aby sa dosiahla lepšia koordinácia s regionálnymi sprostredkovateľmi rámcového programu. Navyše sa nazdáva, že napriek zlepšeniam pretrvávajú isté negatívne názory, ktoré by národné kontaktné miesta mohli pomôcť rozptýliť;

| 7. | uznáva, že spolu so zjednodušením 7. rámcového programu možno (alebo je potrebné) zvážiť aj viaceré ďalšie súvisiace opatrenia, ako napríklad preskúmanie finančného nariadenia každé tri roky; |
| --- | --- |

7.

uznáva, že spolu so zjednodušením 7. rámcového programu možno (alebo je potrebné) zvážiť aj viaceré ďalšie súvisiace opatrenia, ako napríklad preskúmanie finančného nariadenia každé tri roky;

Riadenie 7. rámcového programu a zjednodušenie v rámci existujúcich pravidiel

Usmernenie a podpora

| 8. | konštatuje, že zložitosť je sama osebe hlavným zdrojom chýb a odchýlok; žiada zjednodušenie dokumentácie a obmedzenie množstva informácií potrebných na zapojenie sa do projektu, a požaduje aj zníženie počtu a rozsahu úradných dokumentov, pričom tým nesmie utrpieť obsah a kvalita projektov. Zároveň sa zasadzuje za optimalizáciu postupov dohľadu a kontroly tým, že sa obmedzí počet auditov, ktoré by sa realizovali podľa jednotných kritérií, a nebudú sa vyžadovať dokumenty, ktoré už raz príslušná organizácia predložila; |
| --- | --- |

8.

konštatuje, že zložitosť je sama osebe hlavným zdrojom chýb a odchýlok; žiada zjednodušenie dokumentácie a obmedzenie množstva informácií potrebných na zapojenie sa do projektu, a požaduje aj zníženie počtu a rozsahu úradných dokumentov, pričom tým nesmie utrpieť obsah a kvalita projektov. Zároveň sa zasadzuje za optimalizáciu postupov dohľadu a kontroly tým, že sa obmedzí počet auditov, ktoré by sa realizovali podľa jednotných kritérií, a nebudú sa vyžadovať dokumenty, ktoré už raz príslušná organizácia predložila;

| 9. | domnieva sa, že príčinou relatívne nízkej účasti malých a stredných podnikov (MSP) je zložitosť programu a dôrazne presadzuje názor, že pri prechode zo 7. rámcového programu na 8. rámcový program sa musia nové pravidlá navrhnúť tak, aby podnecovali vyššiu účasť MSP; |
| --- | --- |

9.

domnieva sa, že príčinou relatívne nízkej účasti malých a stredných podnikov (MSP) je zložitosť programu a dôrazne presadzuje názor, že pri prechode zo 7. rámcového programu na 8. rámcový program sa musia nové pravidlá navrhnúť tak, aby podnecovali vyššiu účasť MSP;

| 10. | žiada zúženie alebo harmonizáciu štruktúry intervenčných pravidiel a zjednodušenie podmienok udeľovania grantov, a to pomocou jednotného usmerňovania a dostupnej podpory on-line; |
| --- | --- |

10.

žiada zúženie alebo harmonizáciu štruktúry intervenčných pravidiel a zjednodušenie podmienok udeľovania grantov, a to pomocou jednotného usmerňovania a dostupnej podpory on-line;

| 11. | zdôrazňuje, že pre všetky zúčastnené strany je dôležitý konzistentný a jednoznačný výklad významu pravidiel, nariadení a definícií a informovanie o nich; |
| --- | --- |

11.

zdôrazňuje, že pre všetky zúčastnené strany je dôležitý konzistentný a jednoznačný výklad významu pravidiel, nariadení a definícií a informovanie o nich;

| 12. | zdôrazňuje, že je potrebné jednotné uplatňovanie pravidiel a koordinovanie kontrol a auditov z rôznych útvarov; |
| --- | --- |

12.

zdôrazňuje, že je potrebné jednotné uplatňovanie pravidiel a koordinovanie kontrol a auditov z rôznych útvarov;

| 13. | vyjadruje znepokojenie v súvislosti s dĺžkou lehoty na poskytnutie vysvetlenia a usmernenia, voľným výkladom mandátu zvereného projektovým manažérom pri rokovaní a spätným uplatňovaním nových „pravidiel“ alebo interpretácií; |
| --- | --- |

13.

vyjadruje znepokojenie v súvislosti s dĺžkou lehoty na poskytnutie vysvetlenia a usmernenia, voľným výkladom mandátu zvereného projektovým manažérom pri rokovaní a spätným uplatňovaním nových „pravidiel“ alebo interpretácií;

| 14. | navrhuje zaviesť nové mechanizmy na efektívne poskytovanie konštruktívnej spätnej väzby neúspešným žiadateľom, rozširovanie výsledkov projektov financovaných zo 7. rámcového programu a na uľahčenie prenosu týchto výsledkov a ich osvojenia zo strany MSP; |
| --- | --- |

14.

navrhuje zaviesť nové mechanizmy na efektívne poskytovanie konštruktívnej spätnej väzby neúspešným žiadateľom, rozširovanie výsledkov projektov financovaných zo 7. rámcového programu a na uľahčenie prenosu týchto výsledkov a ich osvojenia zo strany MSP;

| 15. | odporúča, aby sa účinnosť výskumu zvýšila zavedením nových mechanizmov rozvoja založených na poskytovaní dodatočných finančných prostriedkov projektom na podporu zverejňovania dosiahnutých výsledkov a ich uplatnenia v nových oblastiach, a síce a) lepšou ochranou práv duševného vlastníctva projektov a b) dosahovaním čo najväčšieho stimulačného efektu verejných zdrojov posilňovaním prepojenia medzi výskumom, inováciami a podnikmi; |
| --- | --- |

15.

odporúča, aby sa účinnosť výskumu zvýšila zavedením nových mechanizmov rozvoja založených na poskytovaní dodatočných finančných prostriedkov projektom na podporu zverejňovania dosiahnutých výsledkov a ich uplatnenia v nových oblastiach, a síce a) lepšou ochranou práv duševného vlastníctva projektov a b) dosahovaním čo najväčšieho stimulačného efektu verejných zdrojov posilňovaním prepojenia medzi výskumom, inováciami a podnikmi;

Štruktúra a harmonogram výziev na predloženie návrhov

| 16. | podporuje zavedenie dvojstupňového procesu hodnotenia projektov spolupráce, aby sa predišlo zbytočnému úsiliu a nákladom vynaloženým na prípravu podrobných návrhov, ktoré by následne neboli schválené. Ide o vysoké, avšak skryté náklady súčasného systému hodnotenia; |
| --- | --- |

16.

podporuje zavedenie dvojstupňového procesu hodnotenia projektov spolupráce, aby sa predišlo zbytočnému úsiliu a nákladom vynaloženým na prípravu podrobných návrhov, ktoré by následne neboli schválené. Ide o vysoké, avšak skryté náklady súčasného systému hodnotenia;

| 17. | podporuje zavedenie pevných lehôt (napríklad 60 dní) na vyhodnotenie žiadostí a taktiež na ukončenie zmluvných rokovaní (ďalších 60 dní). Konštatuje, že tento krok by mohol prispieť k zmenšeniu prekážok brániacich menším miestnym a regionálnym subjektom zapojiť sa do projektov; |
| --- | --- |

17.

podporuje zavedenie pevných lehôt (napríklad 60 dní) na vyhodnotenie žiadostí a taktiež na ukončenie zmluvných rokovaní (ďalších 60 dní). Konštatuje, že tento krok by mohol prispieť k zmenšeniu prekážok brániacich menším miestnym a regionálnym subjektom zapojiť sa do projektov;

| 18. | podporuje návrh umožňujúci zriadenie menších konzorcií, čo by mohlo výrazne prispieť k zabezpečeniu väčšej flexibility, zaujať partnerov z cieľových skupín, ako sú MSP, a vďaka jednoduchšiemu riadeniu by to mohlo viesť k zvýšeniu účinnosti; |
| --- | --- |

18.

podporuje návrh umožňujúci zriadenie menších konzorcií, čo by mohlo výrazne prispieť k zabezpečeniu väčšej flexibility, zaujať partnerov z cieľových skupín, ako sú MSP, a vďaka jednoduchšiemu riadeniu by to mohlo viesť k zvýšeniu účinnosti;

| 19. | víta snahu o zjednodušenie kombinácií medzi sadzbami financovania, typmi organizácií a druhmi činností, avšak varuje pred zavedením jednotnej sadzby úhrady pre všetky kategórie organizácií; |
| --- | --- |

19.

víta snahu o zjednodušenie kombinácií medzi sadzbami financovania, typmi organizácií a druhmi činností, avšak varuje pred zavedením jednotnej sadzby úhrady pre všetky kategórie organizácií;

| 20. | obáva sa, že návrh na zrušenie konzultácie expertov z členských štátov pri výbere projektov, predložený v snahe o skrátenie času medzi podaním žiadosti a udelením grantu, by mal za následok skutočnosť, že by sa z tohto procesu vytratilo hodnotné pochopenie situácie v oblasti výskumu v jednotlivých členských štátoch a regiónoch. Z tohto dôvodu navrhuje, aby sa namiesto toho zvážilo zavedenie efektívnejšieho mechanizmu na začlenenie týchto expertných príspevkov do výberového procesu; |
| --- | --- |

20.

obáva sa, že návrh na zrušenie konzultácie expertov z členských štátov pri výbere projektov, predložený v snahe o skrátenie času medzi podaním žiadosti a udelením grantu, by mal za následok skutočnosť, že by sa z tohto procesu vytratilo hodnotné pochopenie situácie v oblasti výskumu v jednotlivých členských štátoch a regiónoch. Z tohto dôvodu navrhuje, aby sa namiesto toho zvážilo zavedenie efektívnejšieho mechanizmu na začlenenie týchto expertných príspevkov do výberového procesu;

Lepšie využívanie IKT

| 21. | víta zámer Európskej komisie poskytnúť viac jedinečných informačno-technologických nástrojov pre výskumné, vzdelávacie a inovačné programy EÚ. Žiada o rozsiahlejšie využívanie elektronickej správy – on-line systém pre návrhy, rokovania a podávanie správ – a dosiahnutie lepšieho súladu v rámci GR pre výskum a technologický rozvoj a medzi jednotlivými GR; |
| --- | --- |

21.

víta zámer Európskej komisie poskytnúť viac jedinečných informačno-technologických nástrojov pre výskumné, vzdelávacie a inovačné programy EÚ. Žiada o rozsiahlejšie využívanie elektronickej správy – on-line systém pre návrhy, rokovania a podávanie správ – a dosiahnutie lepšieho súladu v rámci GR pre výskum a technologický rozvoj a medzi jednotlivými GR;

| 22. | žiada, aby bol portál účastníkov výskumu jednotným kontaktným miestom pre všetky systémy spojené s IKT, ako napr. podávanie správ, a poskytoval otvoreným a transparentným systémom, ktorý by všetkým záujemcom (príjemcom, ako aj zamestnancom Komisie) ponúkal usmernenia, výklad a príslušné informácie. Prispelo by to ku konzistentnosti pri uplatňovaní pravidiel a zabezpečilo účinné riadenie; |
| --- | --- |

22.

žiada, aby bol portál účastníkov výskumu jednotným kontaktným miestom pre všetky systémy spojené s IKT, ako napr. podávanie správ, a poskytoval otvoreným a transparentným systémom, ktorý by všetkým záujemcom (príjemcom, ako aj zamestnancom Komisie) ponúkal usmernenia, výklad a príslušné informácie. Prispelo by to ku konzistentnosti pri uplatňovaní pravidiel a zabezpečilo účinné riadenie;

Širšie využívanie udeľovania cien

| 23. | varuje pred možnými vedľajšími účinkami udeľovania cien v zmysle koncentrovania poskytovania finančných prostriedkov niekoľkým vybraným väčším subjektom. Konštatuje, že ceny by nemali byť náhradou štruktúrovaného financovania, ale mali by sa naopak používať ako stimul pri objavovaní nových talentov a sľubných nápadov; |
| --- | --- |

23.

varuje pred možnými vedľajšími účinkami udeľovania cien v zmysle koncentrovania poskytovania finančných prostriedkov niekoľkým vybraným väčším subjektom. Konštatuje, že ceny by nemali byť náhradou štruktúrovaného financovania, ale mali by sa naopak používať ako stimul pri objavovaní nových talentov a sľubných nápadov;

Prijatie prístupu založeného na dôvere

| 24. | nazdáva sa, že súčasný systém a praktické uplatňovanie riadenia 7. rámcového programu sú priveľmi zamerané na kontrolu. V súvislosti s financovaním výskumu súhlasí s prechodom na prístup založený na veľkej dôvere a tolerancii rizika, a preto víta množstvo návrhov uvedených v tomto ohľade v oznámení; |
| --- | --- |

24.

nazdáva sa, že súčasný systém a praktické uplatňovanie riadenia 7. rámcového programu sú priveľmi zamerané na kontrolu. V súvislosti s financovaním výskumu súhlasí s prechodom na prístup založený na veľkej dôvere a tolerancii rizika, a preto víta množstvo návrhov uvedených v tomto ohľade v oznámení;

| 25. | upozorňuje, že finančné riadenie a kontrola zaberajú navrhovateľom projektu či výskumným pracovníkom neprimerane veľa času a odvádzajú finančné prostriedky od účinnej realizácie projektu a úsilia v oblasti výskumu; |
| --- | --- |

25.

upozorňuje, že finančné riadenie a kontrola zaberajú navrhovateľom projektu či výskumným pracovníkom neprimerane veľa času a odvádzajú finančné prostriedky od účinnej realizácie projektu a úsilia v oblasti výskumu;

| 26. | víta oznámenie Komisie z 26. mája 2010 s názvom „Viac alebo menej kontrol? Vytváranie správnej rovnováhy medzi administratívnymi nákladmi kontroly a rizikom chyby“ (1), ktoré navrhuje osobitné úrovne prípustného rizika chyby pre financovanie výskumu; |
| --- | --- |

26.

víta oznámenie Komisie z 26. mája 2010 s názvom „Viac alebo menej kontrol? Vytváranie správnej rovnováhy medzi administratívnymi nákladmi kontroly a rizikom chyby“ (1), ktoré navrhuje osobitné úrovne prípustného rizika chyby pre financovanie výskumu;

| 27. | podporuje prijatie vyššej úrovne prípustného rizika chyby, čo zabezpečí náležitú rovnováhu medzi riadnym finančným hospodárením a primeranou kontrolou; |
| --- | --- |

27.

podporuje prijatie vyššej úrovne prípustného rizika chyby, čo zabezpečí náležitú rovnováhu medzi riadnym finančným hospodárením a primeranou kontrolou;

| 28. | žiada prijatie zaužívaných účtovných pravidiel a postupov v širšej miere (v súlade s vnútroštátnymi účtovnými a kontrolnými normami), najmä pre metodiky priemerných osobných nákladov; |
| --- | --- |

28.

žiada prijatie zaužívaných účtovných pravidiel a postupov v širšej miere (v súlade s vnútroštátnymi účtovnými a kontrolnými normami), najmä pre metodiky priemerných osobných nákladov;

| 29. | odporúča, aby Komisia zanalyzovala audity z hľadiska efektívnosti nákladov a predložila presnejšie, konzistentnejšie a transparentnejšie pravidlá pre postupy auditu. Výbor upozorňuje, že cielené audity zamerané na analýzu rizika by mohli mať za následok vyššiu mieru výskytu chýb ako náhodné vzorky výdavkov; |
| --- | --- |

29.

odporúča, aby Komisia zanalyzovala audity z hľadiska efektívnosti nákladov a predložila presnejšie, konzistentnejšie a transparentnejšie pravidlá pre postupy auditu. Výbor upozorňuje, že cielené audity zamerané na analýzu rizika by mohli mať za následok vyššiu mieru výskytu chýb ako náhodné vzorky výdavkov;

| 30. | uznáva, že je dôležité rozlišovať medzi chybou a podvodom a tiež podporovať kultúru integrity a dôvery; |
| --- | --- |

30.

uznáva, že je dôležité rozlišovať medzi chybou a podvodom a tiež podporovať kultúru integrity a dôvery;

| 31. | navrhuje, aby sa pri riešení otázky ako pristupovať k 7. rámcovému programu tak, aby sa predchádzalo riziku, preskúmal služobný poriadok EÚ z hľadiska osobnej zodpovednosti; Okrem toho navrhuje, aby bol pre projektových manažérov a audítorov Európskej komisie zavedený program priebežného vzdelávania (najmä v prípade správy zmlúv). V záujme zlepšenia konzistentnosti tiež odporúča zabezpečiť pre všetkých zamestnancov spoločné usmernenia týkajúce sa realizácie rámcového programu; |
| --- | --- |

31.

navrhuje, aby sa pri riešení otázky ako pristupovať k 7. rámcovému programu tak, aby sa predchádzalo riziku, preskúmal služobný poriadok EÚ z hľadiska osobnej zodpovednosti; Okrem toho navrhuje, aby bol pre projektových manažérov a audítorov Európskej komisie zavedený program priebežného vzdelávania (najmä v prípade správy zmlúv). V záujme zlepšenia konzistentnosti tiež odporúča zabezpečiť pre všetkých zamestnancov spoločné usmernenia týkajúce sa realizácie rámcového programu;

Prechod na prístup založený na výsledkoch

| 32. | uznáva dobrý úmysel navrhovaného prechodu na mechanizmus financovania založený na výsledkoch, no upozorňuje, že by mohol mať viacero neplánovaných dôsledkov. Mohol by viesť napríklad k tomu, že by v oblasti výskumu panoval prístup charakteristický neochotou (alebo len malou ochotou) podstupovať riziko a prekonávať hranice, čo by logicky viedlo k oslabovaniu dôrazu na špičkovú kvalitu. Pre potenciálnych príjemcov by takisto predstavoval väčšiu záťaž v štádiu návrhu a viedol by k predĺženiu doby medzi podaním žiadosti a udelením grantu; |
| --- | --- |

32.

uznáva dobrý úmysel navrhovaného prechodu na mechanizmus financovania založený na výsledkoch, no upozorňuje, že by mohol mať viacero neplánovaných dôsledkov. Mohol by viesť napríklad k tomu, že by v oblasti výskumu panoval prístup charakteristický neochotou (alebo len malou ochotou) podstupovať riziko a prekonávať hranice, čo by logicky viedlo k oslabovaniu dôrazu na špičkovú kvalitu. Pre potenciálnych príjemcov by takisto predstavoval väčšiu záťaž v štádiu návrhu a viedol by k predĺženiu doby medzi podaním žiadosti a udelením grantu;

| 33. | musí sa preto ešte nechať presvedčiť prechodom na výskum založený na výsledkoch, avšak víta navrhovanú pilotnú činnosť na vyskúšanie tohto prístupu, pretože VR sa nazdáva, že kombinácia riadeného a neriadeného výskumu by mohla byť vhodnejšia pri riešení budúcich výziev v oblasti výskumu; |
| --- | --- |

33.

musí sa preto ešte nechať presvedčiť prechodom na výskum založený na výsledkoch, avšak víta navrhovanú pilotnú činnosť na vyskúšanie tohto prístupu, pretože VR sa nazdáva, že kombinácia riadeného a neriadeného výskumu by mohla byť vhodnejšia pri riešení budúcich výziev v oblasti výskumu;

| 34. | požaduje vytvorenie nových mechanizmov, pomocou ktorých by mohli byť miestnym a regionálnym orgánom poskytnuté finančné prostriedky, napríklad na zakúpenie výsledkov úspešných projektov, aby splnili kvalifikačné požiadavky inovatívneho regionálneho rozvoja. Okrem toho zdôrazňuje význam zvyšovania a podnecovania prenosu výsledkov projektov do európskych MSP a ich zavádzania v týchto podnikoch; |
| --- | --- |

34.

požaduje vytvorenie nových mechanizmov, pomocou ktorých by mohli byť miestnym a regionálnym orgánom poskytnuté finančné prostriedky, napríklad na zakúpenie výsledkov úspešných projektov, aby splnili kvalifikačné požiadavky inovatívneho regionálneho rozvoja. Okrem toho zdôrazňuje význam zvyšovania a podnecovania prenosu výsledkov projektov do európskych MSP a ich zavádzania v týchto podnikoch;

| 35. | podporuje prístup navrhovaný Európskym parlamentom, pri ktorom ide o prístup založený na „vede a technológii“ alebo „vede a inováciách“ (2). Tento prístup vychádza zo serióznych vedecko-technických kritérií kvality, opiera sa o realistické postupy riadenia a uznáva spoločné znaky a odlišnosti medzi vedou, technologickým rozvojom a rozširovaním na trhu; |
| --- | --- |

35.

podporuje prístup navrhovaný Európskym parlamentom, pri ktorom ide o prístup založený na „vede a technológii“ alebo „vede a inováciách“ (2). Tento prístup vychádza zo serióznych vedecko-technických kritérií kvality, opiera sa o realistické postupy riadenia a uznáva spoločné znaky a odlišnosti medzi vedou, technologickým rozvojom a rozširovaním na trhu;

Dosahovanie lepšej rovnováhy medzi špičkovou kvalitou a súdržnosťou

| 36. | zdôrazňuje, že účinnosť by sa nemala posudzovať iba na základe dosiahnutia špičkovej kvality vo výskumnej činnosti, ale tiež na základe budovania výskumných kapacít a absorpčného potenciálu na celom území EÚ v súlade so zásadou územnej súdržnosti. Európsky výskum by nemal spočívať iba v globálnych hlavných iniciatívach alebo upevňovaní vedúceho postavenia obmedzeného počtu regiónov v oblasti výskumu alebo zabezpečení konkurencieschopnosti európskeho priemyslu v oblasti základných podporných technológií. Mal by sa zamerať aj na dosiahnutie vyváženej účasti bez ohrozenia špičkovej kvality; |
| --- | --- |

36.

zdôrazňuje, že účinnosť by sa nemala posudzovať iba na základe dosiahnutia špičkovej kvality vo výskumnej činnosti, ale tiež na základe budovania výskumných kapacít a absorpčného potenciálu na celom území EÚ v súlade so zásadou územnej súdržnosti. Európsky výskum by nemal spočívať iba v globálnych hlavných iniciatívach alebo upevňovaní vedúceho postavenia obmedzeného počtu regiónov v oblasti výskumu alebo zabezpečení konkurencieschopnosti európskeho priemyslu v oblasti základných podporných technológií. Mal by sa zamerať aj na dosiahnutie vyváženej účasti bez ohrozenia špičkovej kvality;

| 37. | oceňuje program Výskumný potenciál konvergenčných regiónov v rámci programu Kapacity ako dôležitý krok v rozvoji regionálnych kapacít a uľahčení zapojenia sa týchto regiónov do činnosti v oblasti výskumu a vývoja. Domnieva sa, že vďaka iniciatíve Regióny znalostí sa do istej miery podarilo podnietiť regionálne a miestne orgány, aby spolupracovali s univerzitami a výskumnými ústavmi na vypracovávaní projektov a miestnych a regionálnych stratégií v oblasti výskumu a vývoja; |
| --- | --- |

37.

oceňuje program Výskumný potenciál konvergenčných regiónov v rámci programu Kapacity ako dôležitý krok v rozvoji regionálnych kapacít a uľahčení zapojenia sa týchto regiónov do činnosti v oblasti výskumu a vývoja. Domnieva sa, že vďaka iniciatíve Regióny znalostí sa do istej miery podarilo podnietiť regionálne a miestne orgány, aby spolupracovali s univerzitami a výskumnými ústavmi na vypracovávaní projektov a miestnych a regionálnych stratégií v oblasti výskumu a vývoja;

| 38. | navrhuje, aby nasledujúci rámcový program ďalej rozšíril takéto programy a obsahoval plán na presadzovanie zapojenia kompetentných partnerov z regiónov, zaostávajúcich vo výskume, do projektov a programov pod vedením ich známejších partnerov na špičkovej úrovni, a to prostredníctvom školiacich programov alebo iných prostriedkov. V tejto súvislosti upozorňuje na potenciál miestnych a regionálnych subjektov, ktoré môžu byť prínosom pre „kompetenčné centrá“ súvisiace s „centrami excelentnosti“; |
| --- | --- |

38.

navrhuje, aby nasledujúci rámcový program ďalej rozšíril takéto programy a obsahoval plán na presadzovanie zapojenia kompetentných partnerov z regiónov, zaostávajúcich vo výskume, do projektov a programov pod vedením ich známejších partnerov na špičkovej úrovni, a to prostredníctvom školiacich programov alebo iných prostriedkov. V tejto súvislosti upozorňuje na potenciál miestnych a regionálnych subjektov, ktoré môžu byť prínosom pre „kompetenčné centrá“ súvisiace s „centrami excelentnosti“;

| 39. | navrhuje, aby sa v rámci týchto programov zverejňovali výzvy na predkladanie návrhov častejšie než raz ročne, ako stanovuje súčasný systém; |
| --- | --- |

39.

navrhuje, aby sa v rámci týchto programov zverejňovali výzvy na predkladanie návrhov častejšie než raz ročne, ako stanovuje súčasný systém;

| 40. | podporuje súčasné úsilie v oblasti koordinácie medzi štrukturálnymi fondmi a rámcovými programami (3), avšak v tejto súvislosti upozorňuje, že je potrebné dôkladnejšie vypracovať konzistentné pravidlá, postupy a praktiky a koordinovať výzvy na predkladanie návrhov. Patrí sem aj možnosť spolufinancovať z prostriedkov štrukturálnych fondov projekty podporované z prostriedkov rámcového programu pre výskum; |
| --- | --- |

40.

podporuje súčasné úsilie v oblasti koordinácie medzi štrukturálnymi fondmi a rámcovými programami (3), avšak v tejto súvislosti upozorňuje, že je potrebné dôkladnejšie vypracovať konzistentné pravidlá, postupy a praktiky a koordinovať výzvy na predkladanie návrhov. Patrí sem aj možnosť spolufinancovať z prostriedkov štrukturálnych fondov projekty podporované z prostriedkov rámcového programu pre výskum;

| 41. | zdôrazňuje však, že regionálna politika EÚ sa musí uplatňovať na dosiahnutie cieľa stanoveného v zmluve, ktorým je podpora súdržnosti. Upozorňuje, že je potrebné zabrániť tomu, aby vznikol dojem, že druhoradé projekty, ktoré neprejdú v rámci výskumného programu, si môžu nájsť cestu k financovaniu prostredníctvom štrukturálnych fondov; |
| --- | --- |

41.

zdôrazňuje však, že regionálna politika EÚ sa musí uplatňovať na dosiahnutie cieľa stanoveného v zmluve, ktorým je podpora súdržnosti. Upozorňuje, že je potrebné zabrániť tomu, aby vznikol dojem, že druhoradé projekty, ktoré neprejdú v rámci výskumného programu, si môžu nájsť cestu k financovaniu prostredníctvom štrukturálnych fondov;

| 42. | oceňuje potenciál na vytváranie väzieb medzi rámcovým programom a ďalšími programami EÚ, vďaka čomu by prostriedky zo štrukturálnych fondov mohli byť použité na podporu projektov, ktoré splnili všetky kritériá špičkovej kvality v hodnoteniach rámcového programu. Navrhuje tiež, aby boli tieto väzby obojsmerné, t. j. aby napríklad projekty vypracované v rámci programu pre územnú spoluprácu mali jednoduchší prístup k jednotlivým programom rámcového programu; |
| --- | --- |

42.

oceňuje potenciál na vytváranie väzieb medzi rámcovým programom a ďalšími programami EÚ, vďaka čomu by prostriedky zo štrukturálnych fondov mohli byť použité na podporu projektov, ktoré splnili všetky kritériá špičkovej kvality v hodnoteniach rámcového programu. Navrhuje tiež, aby boli tieto väzby obojsmerné, t. j. aby napríklad projekty vypracované v rámci programu pre územnú spoluprácu mali jednoduchší prístup k jednotlivým programom rámcového programu;

| 43. | odporúča, aby bol v súlade s výskumnými programami zjednodušená a rozšírená iniciatíva ERA-NET a posilnená účasť subjektov pôsobiacich na regionálnej úrovni, pretože regióny ju považujú za príliš obmedzujúcu. Domnieva sa, že regióny musia mať možnosť vypracovávať podobné iniciatívy ako tie, ktoré sú ponúkané ústredným vládam v rámci spoločného programovania. |
| --- | --- |

43.

odporúča, aby bol v súlade s výskumnými programami zjednodušená a rozšírená iniciatíva ERA-NET a posilnená účasť subjektov pôsobiacich na regionálnej úrovni, pretože regióny ju považujú za príliš obmedzujúcu. Domnieva sa, že regióny musia mať možnosť vypracovávať podobné iniciatívy ako tie, ktoré sú ponúkané ústredným vládam v rámci spoločného programovania.

V Bruseli 27. januára 2011

Predsedníčka Výboru regiónov

Mercedes BRESSO

---

(1)  KOM(2010) 261.

1

(2)  2010/2079(INI), prevzaté z bodu 26 a upravené.

2

(3)  2009/2243(INI).

3

---

| 2.4.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 104/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 104/26

---

Stanovisko Výboru regiónov na tému „Mládež v pohybe“

2011/C 104/06

VÝBOR REGIÓNOV

| — | víta hlavnú iniciatívu Európskej komisie „Mládež v pohybe“, ktorá je ambicióznym strategickým rámcom na zlepšenie mobility, vzdelávania a profesionálneho začlenenia európskej mládeže. Európska komisia prvýkrát vypracovala rámec opatrení pre mládež, ktorý spája vzdelávací rozmer a zamestnanosť, |
| --- | --- |

—

víta hlavnú iniciatívu Európskej komisie „Mládež v pohybe“, ktorá je ambicióznym strategickým rámcom na zlepšenie mobility, vzdelávania a profesionálneho začlenenia európskej mládeže. Európska komisia prvýkrát vypracovala rámec opatrení pre mládež, ktorý spája vzdelávací rozmer a zamestnanosť,

| — | konštatuje, že mobilita mladých by sa mala zameriavať predovšetkým na vzdelávanie, |
| --- | --- |

—

konštatuje, že mobilita mladých by sa mala zameriavať predovšetkým na vzdelávanie,

| — | by chcel zdôrazniť úzku spojitosť medzi slabými výsledkami v škole a socio-ekonomickým znevýhodnením, ktoré sú hlavnými dôvodmi, prečo mnohí mladí ľudia nie sú zamestnaní a nezapájajú sa do vzdelávania ani odbornej prípravy. Prerušiť tento začarovaný kruh predstavuje výzvu pre miestne a regionálne orgány v celej Európe a musí byť prioritou v rámci tejto iniciatívy, |
| --- | --- |

—

by chcel zdôrazniť úzku spojitosť medzi slabými výsledkami v škole a socio-ekonomickým znevýhodnením, ktoré sú hlavnými dôvodmi, prečo mnohí mladí ľudia nie sú zamestnaní a nezapájajú sa do vzdelávania ani odbornej prípravy. Prerušiť tento začarovaný kruh predstavuje výzvu pre miestne a regionálne orgány v celej Európe a musí byť prioritou v rámci tejto iniciatívy,

| — | súhlasí s flexibilným využívaním Európskeho sociálneho fondu zo strany členských štátov a územných samospráv v snahe pomôcť mladým, najmä v rámci plnenia cieľov stratégie Európa 2020, |
| --- | --- |

—

súhlasí s flexibilným využívaním Európskeho sociálneho fondu zo strany členských štátov a územných samospráv v snahe pomôcť mladým, najmä v rámci plnenia cieľov stratégie Európa 2020,

| — | pri príležitosti vyhodnotenia všetkých programov týkajúcich sa mobility na účely vzdelávania, ktoré vyústi do legislatívnych návrhov v roku 2011 a nového finančného rámca pre obdobie po roku 2013, je kľúčové, ako už VR uviedol v stanovisku na tému „Zelená kniha – Podpora vzdelávacej mobility mladých ľudí“, zohľadniť zásadný prínos miestnych a regionálnych orgánov pri podpore vzdelávacej mobility mladých. |
| --- | --- |

—

pri príležitosti vyhodnotenia všetkých programov týkajúcich sa mobility na účely vzdelávania, ktoré vyústi do legislatívnych návrhov v roku 2011 a nového finančného rámca pre obdobie po roku 2013, je kľúčové, ako už VR uviedol v stanovisku na tému „Zelená kniha – Podpora vzdelávacej mobility mladých ľudí“, zohľadniť zásadný prínos miestnych a regionálnych orgánov pri podpore vzdelávacej mobility mladých.

| Spravodajca | : | Marc Schaefer (LU/SES), člen mestskej rady Viandenu |
| --- | --- | --- |
| Referenčný dokument | : | Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Mládež v pohybe (iniciatíva zameraná na aktivizovanie potenciálu mladých ľudí smerom k inteligentnému a udržateľnému rastu pre všetkých v Európskej únii)
  KOM(2010) 477 v konečnom znení |

Spravodajca

:

Marc Schaefer (LU/SES), člen mestskej rady Viandenu

Referenčný dokument

:

Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Mládež v pohybe (iniciatíva zameraná na aktivizovanie potenciálu mladých ľudí smerom k inteligentnému a udržateľnému rastu pre všetkých v Európskej únii)

KOM(2010) 477 v konečnom znení

I.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

VÝBOR REGIÓNOV

Všeobecné pripomienky

| 1. | víta hlavnú iniciatívu Európskej komisie „Mládež v pohybe“, ktorá je ambicióznym strategickým rámcom na zlepšenie mobility, vzdelávania a profesionálneho začlenenia európskej mládeže. Európska komisia prvýkrát vypracovala rámec opatrení pre mládež, ktorý spája vzdelávací rozmer a zamestnanosť; |
| --- | --- |

1.

víta hlavnú iniciatívu Európskej komisie „Mládež v pohybe“, ktorá je ambicióznym strategickým rámcom na zlepšenie mobility, vzdelávania a profesionálneho začlenenia európskej mládeže. Európska komisia prvýkrát vypracovala rámec opatrení pre mládež, ktorý spája vzdelávací rozmer a zamestnanosť;

| 2. | plne sa stotožňuje s cieľom zlepšiť znalosti, odbornosť a skúsenosti mladých, aby sa mohli ľahko začleniť do trhu práce a čo najlepšie využiť svoj potenciál, čo umožní splniť ciele stratégie Európa 2020. Súčasne upozorňuje, že vzdelávanie sa neobmedzuje len na zlepšenie zamestnateľnosti, ale jeho komplexným cieľom musí byť rozvoj osobnosti ako celku; |
| --- | --- |

2.

plne sa stotožňuje s cieľom zlepšiť znalosti, odbornosť a skúsenosti mladých, aby sa mohli ľahko začleniť do trhu práce a čo najlepšie využiť svoj potenciál, čo umožní splniť ciele stratégie Európa 2020. Súčasne upozorňuje, že vzdelávanie sa neobmedzuje len na zlepšenie zamestnateľnosti, ale jeho komplexným cieľom musí byť rozvoj osobnosti ako celku;

| 3. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že Európska komisia pri vypracúvaní a vykonávaní opatrení na podporu mobility dostatočne nezohľadňuje úlohu miestnych a regionálnych orgánov, hoci tieto orgány majú vďaka priamemu kontaktu s občanmi najlepšie možnosti uľahčiť prístup k mobilite. Bohužiaľ rovnako je to aj pri navrhovaní a realizácii programov zameraných na mládež, hoci tieto orgány najlepšie poznajú podmienky a situáciu mládeže, pretože s touto skupinou obyvateľstva priamo komunikujú; |
| --- | --- |

3.

vyjadruje poľutovanie nad tým, že Európska komisia pri vypracúvaní a vykonávaní opatrení na podporu mobility dostatočne nezohľadňuje úlohu miestnych a regionálnych orgánov, hoci tieto orgány majú vďaka priamemu kontaktu s občanmi najlepšie možnosti uľahčiť prístup k mobilite. Bohužiaľ rovnako je to aj pri navrhovaní a realizácii programov zameraných na mládež, hoci tieto orgány najlepšie poznajú podmienky a situáciu mládeže, pretože s touto skupinou obyvateľstva priamo komunikujú;

| 4. | pripomína, že opatrenia navrhnuté v rámci tejto iniciatívy by mali byť prístupné pre čo najviac mladých ľudí bez ohľadu na ich individuálne skúsenosti, ich ekonomickú situáciu alebo zemepisnú situáciu regiónu, z ktorého pochádzajú, pretože niektorí mladí ľudia, napríklad z najvzdialenejších regiónov alebo ostrovov, nemajú rovnakú príležitosť na mobilitu ako mladí ľudia z kontinentálnej časti. Zároveň však zdôrazňuje, že tieto opatrenia sa zameriavajú na vytvorenie možností mobility, ale konečné rozhodnutie ponechávajú mladým ľuďom; |
| --- | --- |

4.

pripomína, že opatrenia navrhnuté v rámci tejto iniciatívy by mali byť prístupné pre čo najviac mladých ľudí bez ohľadu na ich individuálne skúsenosti, ich ekonomickú situáciu alebo zemepisnú situáciu regiónu, z ktorého pochádzajú, pretože niektorí mladí ľudia, napríklad z najvzdialenejších regiónov alebo ostrovov, nemajú rovnakú príležitosť na mobilitu ako mladí ľudia z kontinentálnej časti. Zároveň však zdôrazňuje, že tieto opatrenia sa zameriavajú na vytvorenie možností mobility, ale konečné rozhodnutie ponechávajú mladým ľuďom;

| 5. | pripomína, že mladí ľudia musia mať počas procesu svojho vzdelávania možnosť nadobudnúť, rozvíjať a aktualizovať odborné znalosti potrebné pre ich povolanie, ale tiež vedomosti, ktoré im umožnia stať sa aktívnymi občanmi. Súčasne poukazuje na to, že podpora tvorivosti a inovatívneho potenciálu mladých ľudí, ako aj vytvorenie priestoru pre ich intelektuálny a sociálny rozvoj sú hlavnou úlohou všetkých vzdelávacích inštitúcií. Tieto oblasti predstavujú kľúčové faktory pre osobnú emancipáciu a sociálnu integráciu mladých. Vyžaduje si to tiež opatrenia, ktoré mladým ľuďom umožnia zosúladiť odbornú prípravu, štúdium či zamestnanie s rodinou; |
| --- | --- |

5.

pripomína, že mladí ľudia musia mať počas procesu svojho vzdelávania možnosť nadobudnúť, rozvíjať a aktualizovať odborné znalosti potrebné pre ich povolanie, ale tiež vedomosti, ktoré im umožnia stať sa aktívnymi občanmi. Súčasne poukazuje na to, že podpora tvorivosti a inovatívneho potenciálu mladých ľudí, ako aj vytvorenie priestoru pre ich intelektuálny a sociálny rozvoj sú hlavnou úlohou všetkých vzdelávacích inštitúcií. Tieto oblasti predstavujú kľúčové faktory pre osobnú emancipáciu a sociálnu integráciu mladých. Vyžaduje si to tiež opatrenia, ktoré mladým ľuďom umožnia zosúladiť odbornú prípravu, štúdium či zamestnanie s rodinou;

| 6. | podotýka, že z dôvodu súčasnej hospodárskej situácie je potrebné povzbudzovať mladých ľudí, aby pokračovali v štúdiu, alebo si doplnili vzdelanie, vďaka čomu budú môcť nadobudnúť požadované zručnosti a zlepšia sa ich vyhliadky na vstup na pracovný trh; |
| --- | --- |

6.

podotýka, že z dôvodu súčasnej hospodárskej situácie je potrebné povzbudzovať mladých ľudí, aby pokračovali v štúdiu, alebo si doplnili vzdelanie, vďaka čomu budú môcť nadobudnúť požadované zručnosti a zlepšia sa ich vyhliadky na vstup na pracovný trh;

| 7. | zdôrazňuje význam, ktorý majú pre mladých ľudí zručnosti nadobudnuté v rámci neformálneho vzdelávania, podporovaného súčasným programom „Mládež v akcii“, a požaduje, aby tento program pokračoval aj po roku 2013, keďže tieto zručnosti dopĺňajú akademické vzdelávanie a sú kľúčové pre podporu mobility a zamestnateľnosti mladých na trhu práce; |
| --- | --- |

7.

zdôrazňuje význam, ktorý majú pre mladých ľudí zručnosti nadobudnuté v rámci neformálneho vzdelávania, podporovaného súčasným programom „Mládež v akcii“, a požaduje, aby tento program pokračoval aj po roku 2013, keďže tieto zručnosti dopĺňajú akademické vzdelávanie a sú kľúčové pre podporu mobility a zamestnateľnosti mladých na trhu práce;

| 8. | pripomína svoje odhodlanie podporovať mobilitu., či už v oblasti vzdelávania alebo zamestnania, pretože mobilita je dôležitým faktorom pracovného a osobného rozvoja, ktorý umožňuje posilniť európsku identitu a prispieva k hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti EÚ; |
| --- | --- |

8.

pripomína svoje odhodlanie podporovať mobilitu., či už v oblasti vzdelávania alebo zamestnania, pretože mobilita je dôležitým faktorom pracovného a osobného rozvoja, ktorý umožňuje posilniť európsku identitu a prispieva k hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti EÚ;

| 9. | žiada, aby boli vzdelávacie programy na podporu mobility predĺžené aj po roku 2013, a žiada Komisiu, Radu a Európsky parlament, aby v rámci prípravy budúcich rámcových programov počítali s posilnením rozpočtových prostriedkov; |
| --- | --- |

9.

žiada, aby boli vzdelávacie programy na podporu mobility predĺžené aj po roku 2013, a žiada Komisiu, Radu a Európsky parlament, aby v rámci prípravy budúcich rámcových programov počítali s posilnením rozpočtových prostriedkov;

| 10. | zdôrazňuje, že ciele iniciatívy „Mládež v pohybe“ možno dosiahnuť len v spolupráci s miestnymi a regionálnymi orgánmi, ako aj ďalšími zainteresovanými subjektmi, ktoré sa venujú mládeži; |
| --- | --- |

10.

zdôrazňuje, že ciele iniciatívy „Mládež v pohybe“ možno dosiahnuť len v spolupráci s miestnymi a regionálnymi orgánmi, ako aj ďalšími zainteresovanými subjektmi, ktoré sa venujú mládeži;

Iniciatívy súvisiace s mobilitou

| 11. | konštatuje, že mobilita mladých by sa mala zameriavať predovšetkým na vzdelávanie. Európska komisia musí preto naplánovať podporné opatrenia, so zreteľom na zmluvné rozdelenie právomocí, s cieľom zabezpečiť prístup k informáciám o možnostiach mobility, zlepšiť kvalitu vzdelávania a účinne chrániť právo na prístup k vzdelaniu pre všetkých, ako aj podporiť otázky spojené s mobilitou, akými sú stredoškolské študentské výmeny, prepojenosť organizácií zaoberajúcich sa mobilitou študentov a mladých atď.; |
| --- | --- |

11.

konštatuje, že mobilita mladých by sa mala zameriavať predovšetkým na vzdelávanie. Európska komisia musí preto naplánovať podporné opatrenia, so zreteľom na zmluvné rozdelenie právomocí, s cieľom zabezpečiť prístup k informáciám o možnostiach mobility, zlepšiť kvalitu vzdelávania a účinne chrániť právo na prístup k vzdelaniu pre všetkých, ako aj podporiť otázky spojené s mobilitou, akými sú stredoškolské študentské výmeny, prepojenosť organizácií zaoberajúcich sa mobilitou študentov a mladých atď.;

| 12. | pripomína, že mladí, ktorí nechodia na vysokú školu, mladí zo znevýhodneného sociálneho prostredia a tí, ktorí z dôvodu zemepisnej situácie ich regiónu nemajú rovnaký prístup k mobilite ako ostatní, sa častejšie stretávajú s prekážkami v tejto oblasti. Pripomína, že EÚ musí zabezpečiť, aby tieto programy mobility boli prístupné pre všetkých mladých za rovnakých podmienok. Odporúča preto podporovať regióny s osobitnými zemepisnými charakteristikami, ako sú najvzdialenejšie regióny alebo ostrovy, kde je rozvoj politiky mobility podstatne náročnejší vzhľadom na ich vzdialenosť a zemepisnú izolovanosť od kontinentu. Je preto nevyhnutné prijať konkrétne rozhodné opatrenia zamerané na týchto mladých ľudí, aby aj oni mohli naplno využívať európske programy mobility. Ide predovšetkým o akcie na poli komunikácie, ktoré by boli prispôsobené rozmanitému publiku, ale tiež o primeranú finančnú podporu, aby finančné prostriedky už neboli prekážkou mobility; |
| --- | --- |

12.

pripomína, že mladí, ktorí nechodia na vysokú školu, mladí zo znevýhodneného sociálneho prostredia a tí, ktorí z dôvodu zemepisnej situácie ich regiónu nemajú rovnaký prístup k mobilite ako ostatní, sa častejšie stretávajú s prekážkami v tejto oblasti. Pripomína, že EÚ musí zabezpečiť, aby tieto programy mobility boli prístupné pre všetkých mladých za rovnakých podmienok. Odporúča preto podporovať regióny s osobitnými zemepisnými charakteristikami, ako sú najvzdialenejšie regióny alebo ostrovy, kde je rozvoj politiky mobility podstatne náročnejší vzhľadom na ich vzdialenosť a zemepisnú izolovanosť od kontinentu. Je preto nevyhnutné prijať konkrétne rozhodné opatrenia zamerané na týchto mladých ľudí, aby aj oni mohli naplno využívať európske programy mobility. Ide predovšetkým o akcie na poli komunikácie, ktoré by boli prispôsobené rozmanitému publiku, ale tiež o primeranú finančnú podporu, aby finančné prostriedky už neboli prekážkou mobility;

| 13. | ako už bolo uvedené v stanovisku Výboru regiónov k zelenej knihe „Podpora vzdelávacej mobility mladých ľudí“ (1), je potrebné zdôrazniť prínos miestnych a regionálnych samospráv pri stimulovaní mobility na účely vzdelávania. Ide predovšetkým o informovanie, poradenstvo a osvetu a vo väčšine prípadov aj o opatrenia v záujme zabezpečenia kvality a financovania; |
| --- | --- |

13.

ako už bolo uvedené v stanovisku Výboru regiónov k zelenej knihe „Podpora vzdelávacej mobility mladých ľudí“ (1), je potrebné zdôrazniť prínos miestnych a regionálnych samospráv pri stimulovaní mobility na účely vzdelávania. Ide predovšetkým o informovanie, poradenstvo a osvetu a vo väčšine prípadov aj o opatrenia v záujme zabezpečenia kvality a financovania;

| 14. | poukazuje na to, že práve malé projekty na podporu mobility majú často rozhodujúci účinok, pomáhajú posilňovať európsky spôsob myslenia, aktívne európske občianstvo a demokraciu; |
| --- | --- |

14.

poukazuje na to, že práve malé projekty na podporu mobility majú často rozhodujúci účinok, pomáhajú posilňovať európsky spôsob myslenia, aktívne európske občianstvo a demokraciu;

| 15. | podporuje ambíciu Európskej komisie lepšie informovať mladých občanov, najmä o zjednodušených postupoch koordinácie sociálneho zabezpečenia, ktoré musia zohľadňovať nové spôsoby ako byť mobilným; |
| --- | --- |

15.

podporuje ambíciu Európskej komisie lepšie informovať mladých občanov, najmä o zjednodušených postupoch koordinácie sociálneho zabezpečenia, ktoré musia zohľadňovať nové spôsoby ako byť mobilným;

| 16. | zdôrazňuje potrebu zohľadniť ubytovanie študentov v rámci budúcich štrukturálnych fondov; |
| --- | --- |

16.

zdôrazňuje potrebu zohľadniť ubytovanie študentov v rámci budúcich štrukturálnych fondov;

| 17. | zdôrazňuje prepojenie medzi diskusiou, ktorú otvorila zelená kniha Európskej komisie o dôchodkových systémoch (2), a mobilitou mladých, s cieľom zlepšiť udržateľnosť a primeranosť dôchodkov. Z tohto hľadiska je dôležité, aby mali mladí pracovníci prístup k pracovným miestam a pracovný úväzok, ktorý im zabezpečí vznik nároku na dôchodok; |
| --- | --- |

17.

zdôrazňuje prepojenie medzi diskusiou, ktorú otvorila zelená kniha Európskej komisie o dôchodkových systémoch (2), a mobilitou mladých, s cieľom zlepšiť udržateľnosť a primeranosť dôchodkov. Z tohto hľadiska je dôležité, aby mali mladí pracovníci prístup k pracovným miestam a pracovný úväzok, ktorý im zabezpečí vznik nároku na dôchodok;

Opatrenia v oblasti vzdelávania a vysokoškolského štúdia

| 18. | podporuje cieľ stanovený v stratégii Európa 2020 dosiahnuť, aby aspoň 40 % mladých získalo vysokoškolské vzdelanie, ale zdôrazňuje, že si to bude vyžadovať demokratizáciu prístupu k univerzitám, ktoré musia byť dostupné pre čo najviac uchádzačov. Okrem toho treba na úrovni EÚ, ako aj na úrovni členských štátov, ďalej a intenzívnejšie rozvíjať kroky, ktoré umožňujú lepšie zosúladiť zručnosti a pracovné miesta, najmä prostredníctvom súčinnosti pri uplatňovaní dvoch hlavných iniciatív „Mládež v pohybe“ a „Program pre nové zručnosti a nové pracovné miesta“; |
| --- | --- |

18.

podporuje cieľ stanovený v stratégii Európa 2020 dosiahnuť, aby aspoň 40 % mladých získalo vysokoškolské vzdelanie, ale zdôrazňuje, že si to bude vyžadovať demokratizáciu prístupu k univerzitám, ktoré musia byť dostupné pre čo najviac uchádzačov. Okrem toho treba na úrovni EÚ, ako aj na úrovni členských štátov, ďalej a intenzívnejšie rozvíjať kroky, ktoré umožňujú lepšie zosúladiť zručnosti a pracovné miesta, najmä prostredníctvom súčinnosti pri uplatňovaní dvoch hlavných iniciatív „Mládež v pohybe“ a „Program pre nové zručnosti a nové pracovné miesta“;

| 19. | uvádza, že diverzifikácia príjmov univerzít by sa preto nemala zamerať len na možné zvýšenie zápisného, ktoré by túto demokratizáciu mohlo ohroziť; |
| --- | --- |

19.

uvádza, že diverzifikácia príjmov univerzít by sa preto nemala zamerať len na možné zvýšenie zápisného, ktoré by túto demokratizáciu mohlo ohroziť;

| 20. | berie na vedomie návrh Európskej komisie vytvoriť v spolupráci s Európskou investičnou bankou európsky systém pôžičiek pre študentov, ktorý by dopĺňal jestvujúce systémy členských štátov. Kladie dôraz na to, že tieto pôžičky nesmú podporovať komercializáciu prístupu k mobilite; |
| --- | --- |

20.

berie na vedomie návrh Európskej komisie vytvoriť v spolupráci s Európskou investičnou bankou európsky systém pôžičiek pre študentov, ktorý by dopĺňal jestvujúce systémy členských štátov. Kladie dôraz na to, že tieto pôžičky nesmú podporovať komercializáciu prístupu k mobilite;

| 21. | schvaľuje iniciatívu Európskej komisie vytvoriť medzinárodný systém hodnotenia univerzít na základe ich výsledkov. Stanovené kritéria by mali skutočne zohľadňovať okrem iného kvalitu vzdelávania, inováciu, miestny a regionálny rozmer, internacionalizáciu, ale tiež rôznorodosť zloženia, spravodlivé zastúpenie žien a mužov, sociálny a zemepisný pôvod študentov, ako aj mieru ich spokojnosti; |
| --- | --- |

21.

schvaľuje iniciatívu Európskej komisie vytvoriť medzinárodný systém hodnotenia univerzít na základe ich výsledkov. Stanovené kritéria by mali skutočne zohľadňovať okrem iného kvalitu vzdelávania, inováciu, miestny a regionálny rozmer, internacionalizáciu, ale tiež rôznorodosť zloženia, spravodlivé zastúpenie žien a mužov, sociálny a zemepisný pôvod študentov, ako aj mieru ich spokojnosti;

| 22. | pripája sa k snahe Európskej komisie navrhnúť príťažlivé podmienky zamestnania pre mladých výskumníkov. Je preto potrebné vytvoriť synergiu medzi financovaním na regionálnej a európskej úrovni, aby mohli mladí, ktorí o to prejavia záujem, financovať svoje doktorandské štúdium; |
| --- | --- |

22.

pripája sa k snahe Európskej komisie navrhnúť príťažlivé podmienky zamestnania pre mladých výskumníkov. Je preto potrebné vytvoriť synergiu medzi financovaním na regionálnej a európskej úrovni, aby mohli mladí, ktorí o to prejavia záujem, financovať svoje doktorandské štúdium;

| 23. | pripúšťa, že zamestnateľnosť študentov musí byť jedným z cieľov vyššieho vzdelávania, zdôrazňuje však, že toto vzdelávanie musí stimulovať tvorivosť a inovačný potenciál študentov a tiež slúžiť ich intelektuálnemu a sociálnemu rozvoju; |
| --- | --- |

23.

pripúšťa, že zamestnateľnosť študentov musí byť jedným z cieľov vyššieho vzdelávania, zdôrazňuje však, že toto vzdelávanie musí stimulovať tvorivosť a inovačný potenciál študentov a tiež slúžiť ich intelektuálnemu a sociálnemu rozvoju;

Vstup mladých na trh práce

| 24. | by chcel zdôrazniť úzku spojitosť medzi slabými výsledkami v škole a socio–ekonomickým znevýhodnením, ktoré sú hlavnými dôvodmi, prečo mnohí mladí ľudia nie sú zamestnaní a nezapájajú sa do vzdelávania ani odbornej prípravy. Prerušiť tento začarovaný kruh predstavuje výzvu pre miestne a regionálne orgány v celej Európe a musí byť prioritou v rámci tejto iniciatívy; |
| --- | --- |

24.

by chcel zdôrazniť úzku spojitosť medzi slabými výsledkami v škole a socio–ekonomickým znevýhodnením, ktoré sú hlavnými dôvodmi, prečo mnohí mladí ľudia nie sú zamestnaní a nezapájajú sa do vzdelávania ani odbornej prípravy. Prerušiť tento začarovaný kruh predstavuje výzvu pre miestne a regionálne orgány v celej Európe a musí byť prioritou v rámci tejto iniciatívy;

| 25. | podporuje snahu Európskej komisie zabezpečiť všetkým mladým ľuďom primeraný prístup k systému sociálnej ochrany. Každý mladý človek, bez ohľadu na to, aká je jeho situácia v pracovnej oblasti, by mal mať sociálne zabezpečenie; |
| --- | --- |

25.

podporuje snahu Európskej komisie zabezpečiť všetkým mladým ľuďom primeraný prístup k systému sociálnej ochrany. Každý mladý človek, bez ohľadu na to, aká je jeho situácia v pracovnej oblasti, by mal mať sociálne zabezpečenie;

| 26. | odporúča, aby Európska komisia zriadila online portál na výmenu príkladov osvedčených postupov používaných na miestnej a regionálnej úrovni pri začleňovaní mladých do trhu práce; |
| --- | --- |

26.

odporúča, aby Európska komisia zriadila online portál na výmenu príkladov osvedčených postupov používaných na miestnej a regionálnej úrovni pri začleňovaní mladých do trhu práce;

| 27. | konštatuje, že EÚ musí systematicky monitorovať situáciu mladých, ktorí nepracujú, neštudujú a nedopĺňajú si vzdelanie, pričom by mala spolupracovať s územnými samosprávami, ktoré majú najlepší prehľad o situácii týchto mladých ľudí a môžu zaviesť vhodné následné opatrenia; |
| --- | --- |

27.

konštatuje, že EÚ musí systematicky monitorovať situáciu mladých, ktorí nepracujú, neštudujú a nedopĺňajú si vzdelanie, pričom by mala spolupracovať s územnými samosprávami, ktoré majú najlepší prehľad o situácii týchto mladých ľudí a môžu zaviesť vhodné následné opatrenia;

| 28. | podporuje návrh Európskej komisie nabádať členské štáty, aby zaviedli „ochranu mládeže“, ktorá spočíva v tom, že všetci mladí ľudia do štyroch mesiacov od ukončenia školy na základe individuálnej analýzy získajú prácu, budú pokračovať v odbornej príprave alebo akademickom vzdelávaní; |
| --- | --- |

28.

podporuje návrh Európskej komisie nabádať členské štáty, aby zaviedli „ochranu mládeže“, ktorá spočíva v tom, že všetci mladí ľudia do štyroch mesiacov od ukončenia školy na základe individuálnej analýzy získajú prácu, budú pokračovať v odbornej príprave alebo akademickom vzdelávaní;

| 29. | podporuje snahu Európskej komisie vypracovať rámec kvality pre stáže, ktoré môžu byť určujúcim faktorom pre pracovné začlenenie mladých. Mali by sme sa však čo najviac vyhýbať neplateným alebo slabo plateným stážam s nedostatočným vzdelanostným prínosom, ktoré sú neakceptovateľné. Tento európsky rámec by mal obsahovať takú finančnú odmenu a sociálnu ochranu, ktoré umožnia sociálne začlenenie mladých stážistov, a mal by tiež upravovať práva a povinností mladých stážistov a podnikov, v ktorých sú na stáži; |
| --- | --- |

29.

podporuje snahu Európskej komisie vypracovať rámec kvality pre stáže, ktoré môžu byť určujúcim faktorom pre pracovné začlenenie mladých. Mali by sme sa však čo najviac vyhýbať neplateným alebo slabo plateným stážam s nedostatočným vzdelanostným prínosom, ktoré sú neakceptovateľné. Tento európsky rámec by mal obsahovať takú finančnú odmenu a sociálnu ochranu, ktoré umožnia sociálne začlenenie mladých stážistov, a mal by tiež upravovať práva a povinností mladých stážistov a podnikov, v ktorých sú na stáži;

| 30. | konštatuje, že Európsky rok dobrovoľníckej práce 2011 bude príležitosťou: a) poukázať okrem iných pozitívnych aspektov aj na to, aký prínos má dobrovoľnícka práca pre mladých ľudí ako prostriedok, ktorý im pomáha rozvinúť svoju profesionálnu dráhu, a b) zaoberať sa prekážkami, ktoré stoja v ceste dobrovoľníckej práci, a potrebou primeraných právnych predpisov na ochranu práv a nárokov dobrovoľníkov; |
| --- | --- |

30.

konštatuje, že Európsky rok dobrovoľníckej práce 2011 bude príležitosťou: a) poukázať okrem iných pozitívnych aspektov aj na to, aký prínos má dobrovoľnícka práca pre mladých ľudí ako prostriedok, ktorý im pomáha rozvinúť svoju profesionálnu dráhu, a b) zaoberať sa prekážkami, ktoré stoja v ceste dobrovoľníckej práci, a potrebou primeraných právnych predpisov na ochranu práv a nárokov dobrovoľníkov;

| 31. | pochybuje o efektivite návrhu Európskej komisie zaviesť jedinú zmluvu na dobu neurčitú a požaduje objasniť otázku dĺžky skúšobnej doby a minimálnej mzdy pre mladých. Tento typ zmluvy, ktorej priaznivé dôsledky na pracovné začlenenie mladých sú veľmi neisté, môže skôr skomplikovať ich vstup do pracovného života a vytvoriť dvojaký trh práce; |
| --- | --- |

31.

pochybuje o efektivite návrhu Európskej komisie zaviesť jedinú zmluvu na dobu neurčitú a požaduje objasniť otázku dĺžky skúšobnej doby a minimálnej mzdy pre mladých. Tento typ zmluvy, ktorej priaznivé dôsledky na pracovné začlenenie mladých sú veľmi neisté, môže skôr skomplikovať ich vstup do pracovného života a vytvoriť dvojaký trh práce;

| 32. | podporuje iniciatívu Európskej komisie „Tvoje prvé pracovné miesto EURES“ ako pilotný projekt, ktorý umožní mladým nájsť si prácu v ktoromkoľvek z 27 členských štátov EÚ. Táto iniciatíva by mala spojiť združenia, ktoré sa venujú začleneniu mladých, a územné samosprávy; |
| --- | --- |

32.

podporuje iniciatívu Európskej komisie „Tvoje prvé pracovné miesto EURES“ ako pilotný projekt, ktorý umožní mladým nájsť si prácu v ktoromkoľvek z 27 členských štátov EÚ. Táto iniciatíva by mala spojiť združenia, ktoré sa venujú začleneniu mladých, a územné samosprávy;

| 33. | teší ho, že jedným z prioritných krokov je vytvorenie skupiny na vysokej úrovni pre gramotnosť. Túto skupinu by mali tvoriť odborníci pôsobiaci na miestnej a regionálnej úrovni, ktorí by sa mohli podeliť o svoje skúsenosti z praxe. Ako už Výbor regiónov uviedol v stanovisku z vlastnej iniciatívy o negramotnosti (3), výmena osvedčených postupov v európskom meradle je mimoriadne dôležitá, najmä na úrovni miestnych a regionálnych orgánov, ktoré vypracovali stratégie na odstránenie tohto negatívneho javu; |
| --- | --- |

33.

teší ho, že jedným z prioritných krokov je vytvorenie skupiny na vysokej úrovni pre gramotnosť. Túto skupinu by mali tvoriť odborníci pôsobiaci na miestnej a regionálnej úrovni, ktorí by sa mohli podeliť o svoje skúsenosti z praxe. Ako už Výbor regiónov uviedol v stanovisku z vlastnej iniciatívy o negramotnosti (3), výmena osvedčených postupov v európskom meradle je mimoriadne dôležitá, najmä na úrovni miestnych a regionálnych orgánov, ktoré vypracovali stratégie na odstránenie tohto negatívneho javu;

Využitie európskych fondov

| 34. | súhlasí s flexibilným využívaním Európskeho sociálneho fondu zo strany členských štátov a územných samospráv v snahe pomôcť mladým, najmä v rámci plnenia cieľov stratégie Európa 2020. Je potrebné čo najlepšie využiť potenciál tohto fondu a šíriť osvetu o príležitostiach, ktoré ponúka. Ďalšie európske programy, ktoré nie sú zamerané (predovšetkým) na zamestnateľnosť (napr. program celoživotného vzdelávania), by mali zostať paralelne a bez zmeny zachované, pretože vzdelávanie sa neobmedzuje len na zlepšenie zamestnateľnosti; |
| --- | --- |

34.

súhlasí s flexibilným využívaním Európskeho sociálneho fondu zo strany členských štátov a územných samospráv v snahe pomôcť mladým, najmä v rámci plnenia cieľov stratégie Európa 2020. Je potrebné čo najlepšie využiť potenciál tohto fondu a šíriť osvetu o príležitostiach, ktoré ponúka. Ďalšie európske programy, ktoré nie sú zamerané (predovšetkým) na zamestnateľnosť (napr. program celoživotného vzdelávania), by mali zostať paralelne a bez zmeny zachované, pretože vzdelávanie sa neobmedzuje len na zlepšenie zamestnateľnosti;

| 35. | konštatuje, že existujú viaceré európske programy na podporu mobility mladých (program na podporu celoživotného vzdelávania, Erasmus Mundus, Mládež v akcii, Európa pre občanov). Tieto programy by sa tiež mohli zamerať na vyučujúcich, vychovávateľov a sociálnych pracovníkov, ktorí často stimulujú mobilitu mladých, s ktorými pracujú; |
| --- | --- |

35.

konštatuje, že existujú viaceré európske programy na podporu mobility mladých (program na podporu celoživotného vzdelávania, Erasmus Mundus, Mládež v akcii, Európa pre občanov). Tieto programy by sa tiež mohli zamerať na vyučujúcich, vychovávateľov a sociálnych pracovníkov, ktorí často stimulujú mobilitu mladých, s ktorými pracujú;

| 36. | pri príležitosti vyhodnotenia všetkých programov týkajúcich sa mobility na účely vzdelávania, ktoré vyústi do legislatívnych návrhov v roku 2011 a nového finančného rámca pre obdobie po roku 2013, je kľúčové, ako už VR uviedol v stanovisku na tému „Zelená kniha – Podpora vzdelávacej mobility mladých ľudí“, zohľadniť zásadný prínos miestnych a regionálnych orgánov pri podpore vzdelávacej mobility mladých. Tieto orgány totiž často plnia informačnú a poradnú funkciu a zároveň šíria osvetu o príležitostiach mobility. Poskytujú tiež značné finančné prostriedky. Okrem toho by bolo potrebné obmedziť administratívne formality týkajúce sa týchto programov; |
| --- | --- |

36.

pri príležitosti vyhodnotenia všetkých programov týkajúcich sa mobility na účely vzdelávania, ktoré vyústi do legislatívnych návrhov v roku 2011 a nového finančného rámca pre obdobie po roku 2013, je kľúčové, ako už VR uviedol v stanovisku na tému „Zelená kniha – Podpora vzdelávacej mobility mladých ľudí“, zohľadniť zásadný prínos miestnych a regionálnych orgánov pri podpore vzdelávacej mobility mladých. Tieto orgány totiž často plnia informačnú a poradnú funkciu a zároveň šíria osvetu o príležitostiach mobility. Poskytujú tiež značné finančné prostriedky. Okrem toho by bolo potrebné obmedziť administratívne formality týkajúce sa týchto programov;

Symbolické iniciatívy tohto akčného programu a informovanie o ňom

| 37. | schvaľuje vytvorenie karty „Mládež v pohybe“. Tento typ symbolickej akcie môže pomôcť spropagovať celú iniciatívu a posilniť pocit príslušnosti k Európskej únii. Je však potrebné, aby táto karta prinášala skutočné výhody a nerobila konkurenciu jestvujúcim kartám, ako je karta ISIC (International Student Identity Card) alebo európska karta mládeže, ktorú vydáva Európska asociácia karty mládeže (EYCA) a z ktorej by mohla vychádzať. Mohlo by sa tiež podstatne znížiť cestovné a ceny ubytovania pre mladých v Európskej únii s cieľom podporiť ich mobilitu; |
| --- | --- |

37.

schvaľuje vytvorenie karty „Mládež v pohybe“. Tento typ symbolickej akcie môže pomôcť spropagovať celú iniciatívu a posilniť pocit príslušnosti k Európskej únii. Je však potrebné, aby táto karta prinášala skutočné výhody a nerobila konkurenciu jestvujúcim kartám, ako je karta ISIC (International Student Identity Card) alebo európska karta mládeže, ktorú vydáva Európska asociácia karty mládeže (EYCA) a z ktorej by mohla vychádzať. Mohlo by sa tiež podstatne znížiť cestovné a ceny ubytovania pre mladých v Európskej únii s cieľom podporiť ich mobilitu;

| 38. | zdôrazňuje, že je potrebné integrovať rozličné existujúce iniciatívy, ako je napríklad Europass (životopis v európskom formáte), do budúceho „Európskeho pasu zručností“. Rozptýlenosť týchto iniciatív je totiž v protiklade s cieľom podporovať mobilitu vďaka ľahšiemu uznávaniu zručností medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

38.

zdôrazňuje, že je potrebné integrovať rozličné existujúce iniciatívy, ako je napríklad Europass (životopis v európskom formáte), do budúceho „Európskeho pasu zručností“. Rozptýlenosť týchto iniciatív je totiž v protiklade s cieľom podporovať mobilitu vďaka ľahšiemu uznávaniu zručností medzi členskými štátmi.

V Bruseli 27. januára 2011

Predsedníčka Výboru regiónov

Mercedes BRESSO

---

(1)  Stanovisko Výboru regiónov – Zelená kniha „Podpora vzdelávacej mobility mladých ľudí“, CdR 246/2009.

1

(2)  Zelená kniha „Snaha o primerané, trvalo udržateľné a bezpečné európske dôchodkové systémy“, KOM(2010) 365 v konečnom znení.

2

(3)  Stanovisko Výboru regiónov na tému „Boj proti negramotnosti – Zvážiť ambicióznu európsku stratégiu na predchádzanie vylúčeniu a podporu osobného rozvoja“, CdR 193/2009.

3

---

| 2.4.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 104/31 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 104/31

---

Stanovisko Výboru regiónov na tému „Európske kiná v digitálnom veku“

2011/C 104/07

VÝBOR REGIÓNOV

| — | uznáva, že kultúrny priemysel výrazne prispieva k miestnemu a regionálnemu rozvoju, pretože vďaka nemu sa európske regióny stávajú atraktívnejšími, rozvíja sa udržateľný cestovný ruch a vznikajú nové pracovné príležitosti, |
| --- | --- |

—

uznáva, že kultúrny priemysel výrazne prispieva k miestnemu a regionálnemu rozvoju, pretože vďaka nemu sa európske regióny stávajú atraktívnejšími, rozvíja sa udržateľný cestovný ruch a vznikajú nové pracovné príležitosti,

| — | domnieva sa, že viacerým malým kinám hrozí zánik, keďže musia čeliť priveľkej finančnej záťaži, a vyzýva na spoluprácu v úsilí o uchovanie európskeho kultúrneho dedičstva a ochranu filmového priemyslu, |
| --- | --- |

—

domnieva sa, že viacerým malým kinám hrozí zánik, keďže musia čeliť priveľkej finančnej záťaži, a vyzýva na spoluprácu v úsilí o uchovanie európskeho kultúrneho dedičstva a ochranu filmového priemyslu,

| — | upozorňuje, že je potrebné prihliadať tak na hospodársku, ako aj kultúrnu úlohu kinematografie. Filmový priemysel má veľký význam pre rozvoj, konkurencieschopnosť a zamestnanosť. Okrem toho zohráva kľúčovú úlohu v úsilí o zachovanie a propagovanie miestnej a regionálnej kultúrnej identity a rozmanitosti. Vďaka týmto špecifickým vlastnostiam má tento sektor zároveň obrovský význam pre rozvoj európskych sociálnych hodnôt a dobré fungovanie demokratickej spoločnosti, keďže audiovizuálne diela môžu zohrávať významnú rolu pri vytváraní európskej identity, |
| --- | --- |

—

upozorňuje, že je potrebné prihliadať tak na hospodársku, ako aj kultúrnu úlohu kinematografie. Filmový priemysel má veľký význam pre rozvoj, konkurencieschopnosť a zamestnanosť. Okrem toho zohráva kľúčovú úlohu v úsilí o zachovanie a propagovanie miestnej a regionálnej kultúrnej identity a rozmanitosti. Vďaka týmto špecifickým vlastnostiam má tento sektor zároveň obrovský význam pre rozvoj európskych sociálnych hodnôt a dobré fungovanie demokratickej spoločnosti, keďže audiovizuálne diela môžu zohrávať významnú rolu pri vytváraní európskej identity,

| — | zdôrazňuje, že prechod na digitálne technológie ponúka nové príležitosti, ako prepojiť rôzne európske regióny prostredníctvom výmeny audiovizuálnych diel a objaviť nové spôsoby vytvárania väzieb a výmeny obsahov. Môže nám tiež pomôcť prilákať nových divákov, využívať alternatívne obsahy, poskytovať nové služby a viac zviditeľniť obsahy z rôznych regiónov. |
| --- | --- |

—

zdôrazňuje, že prechod na digitálne technológie ponúka nové príležitosti, ako prepojiť rôzne európske regióny prostredníctvom výmeny audiovizuálnych diel a objaviť nové spôsoby vytvárania väzieb a výmeny obsahov. Môže nám tiež pomôcť prilákať nových divákov, využívať alternatívne obsahy, poskytovať nové služby a viac zviditeľniť obsahy z rôznych regiónov.

| Spravodajca | : | Malcolm Mifsud (MT/EĽS), primátor mesta Pietá |
| --- | --- | --- |
| Referenčný dokument | : | Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o príležitostiach a výzvach pre európske kiná v digitálnom veku
  KOM(2010) 487 v konečnom znení |

Spravodajca

:

Malcolm Mifsud (MT/EĽS), primátor mesta Pietá

Referenčný dokument

:

Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o príležitostiach a výzvach pre európske kiná v digitálnom veku

KOM(2010) 487 v konečnom znení

VÝBOR REGIÓNOV

| 1. | víta skutočnosť, že Európska komisia poukazuje na významnú úlohu, ktorú zohrávajú miestne a regionálne samosprávy v procese digitalizácie európskych kín. Po prvé, kiná majú dôležitú sociálnu a kultúrnu funkciu v obciach a vo vidieckych oblastiach, pretože sú často jediným miestom, ktoré miestnej komunite poskytuje prístup ku kultúre. Po druhé, značný počet európskych kín (najmä kiná s jednou kinosálou) je vo vlastníctve obcí; |
| --- | --- |

1.

víta skutočnosť, že Európska komisia poukazuje na významnú úlohu, ktorú zohrávajú miestne a regionálne samosprávy v procese digitalizácie európskych kín. Po prvé, kiná majú dôležitú sociálnu a kultúrnu funkciu v obciach a vo vidieckych oblastiach, pretože sú často jediným miestom, ktoré miestnej komunite poskytuje prístup ku kultúre. Po druhé, značný počet európskych kín (najmä kiná s jednou kinosálou) je vo vlastníctve obcí;

| 2. | uznáva, že miestne a regionálne samosprávy zohrávajú kľúčovú úlohu pri propagovaní a podporovaní kultúry, najmä v rámci ochrany kultúrneho dedičstva a propagácie umeleckej inovácie; |
| --- | --- |

2.

uznáva, že miestne a regionálne samosprávy zohrávajú kľúčovú úlohu pri propagovaní a podporovaní kultúry, najmä v rámci ochrany kultúrneho dedičstva a propagácie umeleckej inovácie;

| 3. | uznáva, že kultúrny priemysel výrazne prispieva k miestnemu a regionálnemu rozvoju, pretože vďaka nemu sa európske regióny stávajú atraktívnejšími, rozvíja sa udržateľný cestovný ruch a vznikajú nové pracovné príležitosti; |
| --- | --- |

3.

uznáva, že kultúrny priemysel výrazne prispieva k miestnemu a regionálnemu rozvoju, pretože vďaka nemu sa európske regióny stávajú atraktívnejšími, rozvíja sa udržateľný cestovný ruch a vznikajú nové pracovné príležitosti;

| 4. | domnieva sa, že viacerým malým kinám hrozí zánik, keďže musia čeliť priveľkej finančnej záťaži, a vyzýva na spoluprácu v úsilí o uchovanie európskeho kultúrneho dedičstva a ochranu filmového priemyslu; |
| --- | --- |

4.

domnieva sa, že viacerým malým kinám hrozí zánik, keďže musia čeliť priveľkej finančnej záťaži, a vyzýva na spoluprácu v úsilí o uchovanie európskeho kultúrneho dedičstva a ochranu filmového priemyslu;

| 5. | upozorňuje, že pokiaľ sa neprijmú verejné opatrenia na úrovni EÚ, členských štátov aj miestnych a regionálnych samospráv, bude ohrozená konkurencieschopnosť a obeh európskych diel a mohlo by to obmedziť pluralizmus a jazykovú ako aj kultúrnu rôznorodosť európskych národov; |
| --- | --- |

5.

upozorňuje, že pokiaľ sa neprijmú verejné opatrenia na úrovni EÚ, členských štátov aj miestnych a regionálnych samospráv, bude ohrozená konkurencieschopnosť a obeh európskych diel a mohlo by to obmedziť pluralizmus a jazykovú ako aj kultúrnu rôznorodosť európskych národov;

| 6. | podporuje myšlienku Európskej komisie navrhnúť nový program MEDIA na podporu digitalizácie európskych kín, v ktorých sa premieta väčšina európskych filmov; |
| --- | --- |

6.

podporuje myšlienku Európskej komisie navrhnúť nový program MEDIA na podporu digitalizácie európskych kín, v ktorých sa premieta väčšina európskych filmov;

I.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

Všeobecné pripomienky

| 7. | uznáva, že opatrenia navrhnuté v oznámení nespôsobujú v súčasnom znení žiadne problémy z hľadiska dodržiavania zásad subsidiarity a proporcionality. Miestne a regionálne samosprávy sa však musia stať hlavnými partnermi v procese vypracúvania, zavádzania a riadenia opatrení, ktoré majú malým kinám pomôcť využívať výdobytky digitálnej revolúcie; |
| --- | --- |

7.

uznáva, že opatrenia navrhnuté v oznámení nespôsobujú v súčasnom znení žiadne problémy z hľadiska dodržiavania zásad subsidiarity a proporcionality. Miestne a regionálne samosprávy sa však musia stať hlavnými partnermi v procese vypracúvania, zavádzania a riadenia opatrení, ktoré majú malým kinám pomôcť využívať výdobytky digitálnej revolúcie;

| 8. | domnieva sa, že proces digitalizácie kín má dôležitý európsky rozmer, a preto by uvítal koordinovaný politický prístup v nasledujúcich otázkach, ktoré sú uvedené v oznámení:






  — | normalizácia, |
| --- | --- | --- |

8.

domnieva sa, že proces digitalizácie kín má dôležitý európsky rozmer, a preto by uvítal koordinovaný politický prístup v nasledujúcich otázkach, ktoré sú uvedené v oznámení:

—

normalizácia,

| — | zber a uchovávanie filmov v digitálnom formáte, |
| --- | --- |

—

zber a uchovávanie filmov v digitálnom formáte,

| — | podpora digitalizácie na regionálnej úrovni, |
| --- | --- |

—

podpora digitalizácie na regionálnej úrovni,

| — | zlučiteľnosť s pravidlami zmlúv, |
| --- | --- |

—

zlučiteľnosť s pravidlami zmlúv,

| — | podpora prevádzkovateľov kín premietajúcich európske filmy zameraná na stimulovanie privilegovaného vzťahu s regionálnymi a miestnymi samosprávami pri podpore umenia a kultúry, |
| --- | --- |

—

podpora prevádzkovateľov kín premietajúcich európske filmy zameraná na stimulovanie privilegovaného vzťahu s regionálnymi a miestnymi samosprávami pri podpore umenia a kultúry,

| — | prístup k financiám; |
| --- | --- |

—

prístup k financiám;

| 9. | pripomína, že kultúrny rozmer bol v zmluvách posilnený ustanovením zásady rešpektovania „bohatej kultúrnej a jazykovej rozmanitosti“ a záruky „zachovávania a zveľaďovania európskeho kultúrneho dedičstva“, ktoré boli zaradené medzi ciele EÚ (1); |
| --- | --- |

9.

pripomína, že kultúrny rozmer bol v zmluvách posilnený ustanovením zásady rešpektovania „bohatej kultúrnej a jazykovej rozmanitosti“ a záruky „zachovávania a zveľaďovania európskeho kultúrneho dedičstva“, ktoré boli zaradené medzi ciele EÚ (1);

| 10. | zdôrazňuje, že implementácia digitálnej agendy pre Európu (2) si vyžaduje v celej Európe výrazný posun v myslení, pričom by sa mali vytvoriť priame komunikačné kanály na šírenie a využívanie výsledkov jednotlivých projektov na miestnej úrovni; |
| --- | --- |

10.

zdôrazňuje, že implementácia digitálnej agendy pre Európu (2) si vyžaduje v celej Európe výrazný posun v myslení, pričom by sa mali vytvoriť priame komunikačné kanály na šírenie a využívanie výsledkov jednotlivých projektov na miestnej úrovni;

Európske kiná ako kultúrne dedičstvo

| 11. | poukazuje na to, že kinematografia má veľký kultúrny význam, pretože zachytáva kultúrne dedičstvo danej krajiny a prezentuje ho formou zábavy (3). Kinematografia nám umožňuje nazrieť do histórie, umenia, kultúry a spôsobu života mnohých generácií a národov. Kiná v Európe v podstate reflektujú jedinečnú kultúru a civilizáciu jej obyvateľov, ktorá je v každej krajine a pre každú generáciu iná; |
| --- | --- |

11.

poukazuje na to, že kinematografia má veľký kultúrny význam, pretože zachytáva kultúrne dedičstvo danej krajiny a prezentuje ho formou zábavy (3). Kinematografia nám umožňuje nazrieť do histórie, umenia, kultúry a spôsobu života mnohých generácií a národov. Kiná v Európe v podstate reflektujú jedinečnú kultúru a civilizáciu jej obyvateľov, ktorá je v každej krajine a pre každú generáciu iná;

| 12. | zdôrazňuje, že každý jednotlivec má právo zapájať sa do kultúrneho života svojho spoločenstva a vychutnať si krásy umenia. Film ako umelecký prostriedok navyše vytvára väzbu medzi umelcom a jeho divákmi. Filmové umenie pomáha ľuďom navzájom sa lepšie spoznať, umožňuje im spoločne prežívať rôzne ľudské príbehy a prispieva k formovaniu európskej identity; |
| --- | --- |

12.

zdôrazňuje, že každý jednotlivec má právo zapájať sa do kultúrneho života svojho spoločenstva a vychutnať si krásy umenia. Film ako umelecký prostriedok navyše vytvára väzbu medzi umelcom a jeho divákmi. Filmové umenie pomáha ľuďom navzájom sa lepšie spoznať, umožňuje im spoločne prežívať rôzne ľudské príbehy a prispieva k formovaniu európskej identity;

| 13. | vyzdvihuje zásadný význam kinematografie pri vytváraní európskej identity a integrácii regiónov. Vďaka svojmu umeleckému a kultúrnemu rozmeru má film stmeľujúcu silu. Oslovuje ľudí v celej Európe a tým, že im umožňuje spoločne prežívať rôzne príbehy, ich navzájom zbližuje. Kiná v odľahlých a/alebo malých obciach/mestách/regiónoch sú niekedy jedinými miestami, ktoré miestnej komunite poskytujú prístup ku kultúre. VR je preto presvedčený, že uchovanie európskej kinematografie môže výrazným spôsobom prispieť k európskej integrácii v odľahlých oblastiach Európy; |
| --- | --- |

13.

vyzdvihuje zásadný význam kinematografie pri vytváraní európskej identity a integrácii regiónov. Vďaka svojmu umeleckému a kultúrnemu rozmeru má film stmeľujúcu silu. Oslovuje ľudí v celej Európe a tým, že im umožňuje spoločne prežívať rôzne príbehy, ich navzájom zbližuje. Kiná v odľahlých a/alebo malých obciach/mestách/regiónoch sú niekedy jedinými miestami, ktoré miestnej komunite poskytujú prístup ku kultúre. VR je preto presvedčený, že uchovanie európskej kinematografie môže výrazným spôsobom prispieť k európskej integrácii v odľahlých oblastiach Európy;

| 14. | uznáva, že kiná zohrávajú dôležitú úlohu v mestách aj odľahlých regiónoch, pretože divákom poskytujú možnosť spoznať európske audiovizuálne diela; |
| --- | --- |

14.

uznáva, že kiná zohrávajú dôležitú úlohu v mestách aj odľahlých regiónoch, pretože divákom poskytujú možnosť spoznať európske audiovizuálne diela;

Európske kiná ako kultúrny priemysel

| 15. | poznamenáva, že kultúrny priemysel je veľmi dynamický z hľadiska hospodárskych aktivít a vytvárania pracovných miest v EÚ a ako taký môže v Európe zohrávať významnú úlohu pri plnení hospodárskych a sociálnych cieľov na miestnej a regionálnej úrovni; |
| --- | --- |

15.

poznamenáva, že kultúrny priemysel je veľmi dynamický z hľadiska hospodárskych aktivít a vytvárania pracovných miest v EÚ a ako taký môže v Európe zohrávať významnú úlohu pri plnení hospodárskych a sociálnych cieľov na miestnej a regionálnej úrovni;

| 16. | pripomína, že kinematografia spadá pod definíciu (4) kultúrneho priemyslu, ktorý je v zelenej knihe „Uvoľnenie potenciálu kultúrneho a kreatívneho priemyslu“ vymedzený ako priemysel zahŕňajúci „odvetvia, ktoré vyrábajú a distribuujú tovar alebo služby, ktoré sa v čase ich vývoja považujú za tovar a služby osobitnej kvality, použitia alebo účelu, ktorý stelesňuje alebo odovzdáva kultúrny prejav nezávisle od obchodnej hodnoty, ktorú môžu mať. Okrem tradičných umeleckých odvetví (divadelné umenie, výtvarné umenie, kultúrne dedičstvo – vrátane verejného sektora) zahŕňa film, DVD a video, televíziu a rádio, videohry, nové médiá, hudbu, knihy a tlač. Tento pojem sa definuje v spojení s kultúrnym prejavom v kontexte Dohovoru UNESCO o ochrane a podpore rôznorodosti kultúrneho prejavu z roku 2005“; |
| --- | --- |

16.

pripomína, že kinematografia spadá pod definíciu (4) kultúrneho priemyslu, ktorý je v zelenej knihe „Uvoľnenie potenciálu kultúrneho a kreatívneho priemyslu“ vymedzený ako priemysel zahŕňajúci „odvetvia, ktoré vyrábajú a distribuujú tovar alebo služby, ktoré sa v čase ich vývoja považujú za tovar a služby osobitnej kvality, použitia alebo účelu, ktorý stelesňuje alebo odovzdáva kultúrny prejav nezávisle od obchodnej hodnoty, ktorú môžu mať. Okrem tradičných umeleckých odvetví (divadelné umenie, výtvarné umenie, kultúrne dedičstvo – vrátane verejného sektora) zahŕňa film, DVD a video, televíziu a rádio, videohry, nové médiá, hudbu, knihy a tlač. Tento pojem sa definuje v spojení s kultúrnym prejavom v kontexte Dohovoru UNESCO o ochrane a podpore rôznorodosti kultúrneho prejavu z roku 2005“;

| 17. | zdôrazňuje, že životaschopný kultúrny priemysel môže pomôcť rozvíjať tvorivé partnerstvá medzi sektorom kultúry a ostatnými odvetviami (IKT, výskum, cestovný ruch, sociálni partneri atď.), a tak posilniť spoločenský a hospodársky vplyv investícií do kultúry a tvorivosti, najmä v súvislosti s podporou rastu a zamestnanosti a rozvojom a atraktívnosťou regiónov a miest; |
| --- | --- |

17.

zdôrazňuje, že životaschopný kultúrny priemysel môže pomôcť rozvíjať tvorivé partnerstvá medzi sektorom kultúry a ostatnými odvetviami (IKT, výskum, cestovný ruch, sociálni partneri atď.), a tak posilniť spoločenský a hospodársky vplyv investícií do kultúry a tvorivosti, najmä v súvislosti s podporou rastu a zamestnanosti a rozvojom a atraktívnosťou regiónov a miest;

| 18. | vzhľadom na výzvy súvisiace s digitálnou revolúciou a pretrvávajúcou finančnou krízou vyzýva všetky zainteresované strany, aby navzájom nepretržite spolupracovali, čo im v prípade zlyhania trhu umožní ľahšie získať podporu; |
| --- | --- |

18.

vzhľadom na výzvy súvisiace s digitálnou revolúciou a pretrvávajúcou finančnou krízou vyzýva všetky zainteresované strany, aby navzájom nepretržite spolupracovali, čo im v prípade zlyhania trhu umožní ľahšie získať podporu;

Uchovanie európskeho kultúrneho dedičstva prostredníctvom filmového priemyslu

| 19. | upozorňuje, že dôsledky digitálnej revolúcie a finančnej krízy, ktoré pocítia všetky európske kiná, môžu natrvalo zmeniť situáciu v tomto odvetví na miestnej a regionálnej úrovni. Z trhu by dokonca mohli úplne vymiznúť kiná s jednou kinosálou (5). VR vyzýva, aby sa na boj proti javom, ktoré by mohli ohroziť kultúru, sústredili prostriedky aj na vyššej úrovni ako je štátna a regionálna úroveň; |
| --- | --- |

19.

upozorňuje, že dôsledky digitálnej revolúcie a finančnej krízy, ktoré pocítia všetky európske kiná, môžu natrvalo zmeniť situáciu v tomto odvetví na miestnej a regionálnej úrovni. Z trhu by dokonca mohli úplne vymiznúť kiná s jednou kinosálou (5). VR vyzýva, aby sa na boj proti javom, ktoré by mohli ohroziť kultúru, sústredili prostriedky aj na vyššej úrovni ako je štátna a regionálna úroveň;

| 20. | podporuje kolektívne úsilie miestnych, regionálnych, štátnych a európskych orgánov a vyzýva na bezodkladnú spoluprácu aj pracovníkov spravujúcich kultúrne dedičstvo, pracovníkov zodpovedných za regionálne plánovanie a politických činiteľov; |
| --- | --- |

20.

podporuje kolektívne úsilie miestnych, regionálnych, štátnych a európskych orgánov a vyzýva na bezodkladnú spoluprácu aj pracovníkov spravujúcich kultúrne dedičstvo, pracovníkov zodpovedných za regionálne plánovanie a politických činiteľov;

Ochrana filmového priemyslu

| 21. | upozorňuje, že je potrebné prihliadať tak na hospodársku, ako aj kultúrnu úlohu kinematografie. Filmový priemysel má veľký význam pre rozvoj, konkurencieschopnosť a zamestnanosť. Okrem toho zohráva kľúčovú úlohu v úsilí o zachovanie a propagovanie miestnej a regionálnej kultúrnej identity a rozmanitosti. Vďaka týmto špecifickým vlastnostiam má tento sektor zároveň obrovský význam pre rozvoj európskych sociálnych hodnôt a dobré fungovanie demokratickej spoločnosti, keďže audiovizuálne diela môžu zohrávať významnú rolu pri vytváraní európskej identity (6); |
| --- | --- |

21.

upozorňuje, že je potrebné prihliadať tak na hospodársku, ako aj kultúrnu úlohu kinematografie. Filmový priemysel má veľký význam pre rozvoj, konkurencieschopnosť a zamestnanosť. Okrem toho zohráva kľúčovú úlohu v úsilí o zachovanie a propagovanie miestnej a regionálnej kultúrnej identity a rozmanitosti. Vďaka týmto špecifickým vlastnostiam má tento sektor zároveň obrovský význam pre rozvoj európskych sociálnych hodnôt a dobré fungovanie demokratickej spoločnosti, keďže audiovizuálne diela môžu zohrávať významnú rolu pri vytváraní európskej identity (6);

| 22. | varuje pred možným zánikom malých a nezávislých kín, filmových klubov, ako aj vidieckych kín v odľahlých regiónoch. Tieto kiná čelia v procese prebiehajúcich zmien väčším výzvam a ich existenciu ohrozujú digitálne kiná; |
| --- | --- |

22.

varuje pred možným zánikom malých a nezávislých kín, filmových klubov, ako aj vidieckych kín v odľahlých regiónoch. Tieto kiná čelia v procese prebiehajúcich zmien väčším výzvam a ich existenciu ohrozujú digitálne kiná;

| 23. | vyzýva preto, aby sa v záujme ochrany kultúrnej rozmanitosti v Európe našli riešenia, ktoré sa budú zameriavať rovnako na mestské ako aj vidiecke oblasti; |
| --- | --- |

23.

vyzýva preto, aby sa v záujme ochrany kultúrnej rozmanitosti v Európe našli riešenia, ktoré sa budú zameriavať rovnako na mestské ako aj vidiecke oblasti;

| 24. | upozorňuje na to, že je potrebné prijať verejné opatrenia, ktoré zohľadnia skutočnosť, že kreatívny priemysel poskytuje obsah pre IKT, a prispieva tak k ďalšiemu rozvoju týchto technológií (7); |
| --- | --- |

24.

upozorňuje na to, že je potrebné prijať verejné opatrenia, ktoré zohľadnia skutočnosť, že kreatívny priemysel poskytuje obsah pre IKT, a prispieva tak k ďalšiemu rozvoju týchto technológií (7);

Financovanie a realizácia prechodu kín na digitálne premietanie

| 25. | vyzýva, aby sa vypracovala integrovaná a ľahko uplatniteľná dynamická komunikačná stratégia na informovanie o dostupnej verejnej podpore, aktívnych partnerstvách a možných príspevkoch, a upozorňuje, že je nevyhnutné miestnym a regionálnym samosprávam neustále poskytovať aktuálne informácie z Európskej únie, keďže územné samosprávy zohrávajú kľúčovú úlohu pri propagácií a šírení týchto informácií na jednotlivých územiach; |
| --- | --- |

25.

vyzýva, aby sa vypracovala integrovaná a ľahko uplatniteľná dynamická komunikačná stratégia na informovanie o dostupnej verejnej podpore, aktívnych partnerstvách a možných príspevkoch, a upozorňuje, že je nevyhnutné miestnym a regionálnym samosprávam neustále poskytovať aktuálne informácie z Európskej únie, keďže územné samosprávy zohrávajú kľúčovú úlohu pri propagácií a šírení týchto informácií na jednotlivých územiach;

| 26. | upozorňuje, že je nevyhnutné rozvíjať najmä v praxi v rámci projektov aktívne a tvorivé používanie nevyhnutných technických a manuálnych zručností, dispozícií a poznatkov. Treba sa hlavne zamerať na audiovizuálnu komunikáciu a tvorbu, prezentáciu a šírenie audiovizuálnych obsahov prostredníctvom digitálnej technológie (8); |
| --- | --- |

26.

upozorňuje, že je nevyhnutné rozvíjať najmä v praxi v rámci projektov aktívne a tvorivé používanie nevyhnutných technických a manuálnych zručností, dispozícií a poznatkov. Treba sa hlavne zamerať na audiovizuálnu komunikáciu a tvorbu, prezentáciu a šírenie audiovizuálnych obsahov prostredníctvom digitálnej technológie (8);

| 27. | konštatuje, že v súčasnosti poskytovaný poplatok z virtuálnej kópie (virtual print fee, VPF) je vo všeobecnosti nevhodný pre malé nezávislé kiná a filmové kluby, z ktorých mnohé sa nachádzajú vo vidieckych alebo odľahlých oblastiach a v menších regiónoch. VR preto žiada, aby sa prijali primerané opatrenia, ktoré budú osobitne zamerané na viac ohrozené kiná; |
| --- | --- |

27.

konštatuje, že v súčasnosti poskytovaný poplatok z virtuálnej kópie (virtual print fee, VPF) je vo všeobecnosti nevhodný pre malé nezávislé kiná a filmové kluby, z ktorých mnohé sa nachádzajú vo vidieckych alebo odľahlých oblastiach a v menších regiónoch. VR preto žiada, aby sa prijali primerané opatrenia, ktoré budú osobitne zamerané na viac ohrozené kiná;

| 28. | vyzýva Európsku komisiu, aby podporovala príležitosti, ktoré ponúka normalizácia na splnenie viacerých cieľov, ako sú napríklad: 1. rýchlejšia digitalizácia, 2. nižšie výrobné a distribučné náklady, 3. uchovanie a rozvíjanie rozmanitej ponuky európskych filmov v digitalizovaných kinách, 4. investovanie do výskumu, vybavenia a odbornej prípravy v záujme efektívnejšej ochrany európskeho filmového dedičstva; |
| --- | --- |

28.

vyzýva Európsku komisiu, aby podporovala príležitosti, ktoré ponúka normalizácia na splnenie viacerých cieľov, ako sú napríklad: 1. rýchlejšia digitalizácia, 2. nižšie výrobné a distribučné náklady, 3. uchovanie a rozvíjanie rozmanitej ponuky európskych filmov v digitalizovaných kinách, 4. investovanie do výskumu, vybavenia a odbornej prípravy v záujme efektívnejšej ochrany európskeho filmového dedičstva;

| 29. | zdôrazňuje, že prechod na digitálne technológie ponúka nové príležitosti, ako prepojiť rôzne európske regióny prostredníctvom výmeny audiovizuálnych diel a objaviť nové spôsoby vytvárania väzieb a výmeny obsahov. Môže nám tiež pomôcť prilákať nových divákov, využívať alternatívne obsahy, poskytovať nové služby a viac zviditeľniť obsahy z rôznych regiónov; |
| --- | --- |

29.

zdôrazňuje, že prechod na digitálne technológie ponúka nové príležitosti, ako prepojiť rôzne európske regióny prostredníctvom výmeny audiovizuálnych diel a objaviť nové spôsoby vytvárania väzieb a výmeny obsahov. Môže nám tiež pomôcť prilákať nových divákov, využívať alternatívne obsahy, poskytovať nové služby a viac zviditeľniť obsahy z rôznych regiónov;

| 30. | podotýka, že investovanie do novej filmovej technológie a prechod na digitálne premietanie by mali umožniť postihnutým osobám ľahší prístup k filmom, a to vďaka zavedeniu zvukového prepisu a titulkov; |
| --- | --- |

30.

podotýka, že investovanie do novej filmovej technológie a prechod na digitálne premietanie by mali umožniť postihnutým osobám ľahší prístup k filmom, a to vďaka zavedeniu zvukového prepisu a titulkov;

Štrukturálne fondy Európskej únie

| 31. | víta možnosť získať prostriedky zo štrukturálnych fondov Európskej únie na spolufinancovanie projektov digitalizácie, ako aj iniciatívy v oblasti odbornej prípravy, pričom uznáva, že táto možnosť neexistuje vo všetkých krajinách, keďže prioritné oblasti financovania už boli určené a schválené; |
| --- | --- |

31.

víta možnosť získať prostriedky zo štrukturálnych fondov Európskej únie na spolufinancovanie projektov digitalizácie, ako aj iniciatívy v oblasti odbornej prípravy, pričom uznáva, že táto možnosť neexistuje vo všetkých krajinách, keďže prioritné oblasti financovania už boli určené a schválené;

| 32. | je presvedčený, že modernizácia európskeho filmového priemyslu výrazne prispeje k miestnemu a regionálnemu rozvoju zatraktívnením európskych regiónov, a najmä odľahlých regiónov, rozvíjaním udržateľného cestovného ruchu, ako aj vytváraním nových pracovných príležitostí; |
| --- | --- |

32.

je presvedčený, že modernizácia európskeho filmového priemyslu výrazne prispeje k miestnemu a regionálnemu rozvoju zatraktívnením európskych regiónov, a najmä odľahlých regiónov, rozvíjaním udržateľného cestovného ruchu, ako aj vytváraním nových pracovných príležitostí;

| 33. | víta iniciatívu Európskej komisie vypracovať nový systém MEDIA. Obzvlášť sa zasadzuje za taký program, ktorý by bol pružnejší a podporoval by kiná v modernizácii a v zmenšovaní digitálnej priepasti medzi členskými štátmi; |
| --- | --- |

33.

víta iniciatívu Európskej komisie vypracovať nový systém MEDIA. Obzvlášť sa zasadzuje za taký program, ktorý by bol pružnejší a podporoval by kiná v modernizácii a v zmenšovaní digitálnej priepasti medzi členskými štátmi;

| 34. | eviduje viaceré úspešné projekty ako aj skutočnosť, že s pomocou efektívnych podporných opatrení sú regióny pripravené túto novú digitálnu výzvu využiť. Príkladmi filmových klubov, ktoré už získali podporu z EFRR na digitalizáciu, sú Nemecká spolková republika Dolné Sasko, Malopoľské vojvodstvo a Severné a Stredné Portugalsko ako aj región Alentejo; |
| --- | --- |

34.

eviduje viaceré úspešné projekty ako aj skutočnosť, že s pomocou efektívnych podporných opatrení sú regióny pripravené túto novú digitálnu výzvu využiť. Príkladmi filmových klubov, ktoré už získali podporu z EFRR na digitalizáciu, sú Nemecká spolková republika Dolné Sasko, Malopoľské vojvodstvo a Severné a Stredné Portugalsko ako aj región Alentejo;

| 35. | vyzýva jednotlivé regióny a všetky zainteresované strany, aby si navzájom vymieňali osvedčené postupy, aby spolupracovali a rozvíjali kontakty. Európska komisia, štátna aj miestna správa, filmové komisie a agentúry, zoskupenia prevádzkovateľov kín, distribútori, producenti ako aj obchodní zástupcovia by mali byť zapojení do tohto procesu; |
| --- | --- |

35.

vyzýva jednotlivé regióny a všetky zainteresované strany, aby si navzájom vymieňali osvedčené postupy, aby spolupracovali a rozvíjali kontakty. Európska komisia, štátna aj miestna správa, filmové komisie a agentúry, zoskupenia prevádzkovateľov kín, distribútori, producenti ako aj obchodní zástupcovia by mali byť zapojení do tohto procesu;

| 36. | v prípade potreby sľubuje svoju ďalšiu podporu presadzovaniu odporúčaní uvedených v tomto stanovisku v spolupráci s Európskym parlamentom a Európskou komisiou. |
| --- | --- |

36.

v prípade potreby sľubuje svoju ďalšiu podporu presadzovaniu odporúčaní uvedených v tomto stanovisku v spolupráci s Európskym parlamentom a Európskou komisiou.

V Bruseli 27. januára 2011

Predsedníčka Výboru regiónov

Mercedes BRESSO

---

(1)  Pozri článok 3 ZEÚ.

1

(2)  Oznámenie KOM(2010) 245 z 19.5.2010, dostupné na internetovej stránke http://ec.europa.eu/information_society/digital-agenda/index_en.htm, najmä str. 31-32.

2

(3)  Európska komisia, GR pre výskum, „Preserving our heritage, Improving our Environment“, časť 1, http://ec.europa.eu/culture/key-documents/doc/20years_cultural_heritage_vol1_en.pdf.

3

(4)  Európska komisia, zelená kniha „Uvoľnenie potenciálu kultúrneho a kreatívneho priemyslu“, dostupná na stránke: http://ec.europa.eu/culture/our-policy-development/doc/GreenPaper_creative_industries_en.pdf.

4

(5)  Pozri oznámenie KOM(2010) 245 z 19.5.2010.

5

(6)  CdR 27/2009.

6

(7)  CdR 104/2010.

7

(8)  CdR 133/2009.

8

---

| 2.4.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 104/35 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 104/35

---

Stanovisko Výboru regiónov na tému „Trvalá udržateľnosť biomasy“

2011/C 104/08

VÝBOR REGIÓNOV

| — | sa domnieva, že výrobcovia a prevádzkovatelia musia mať podporu na všetkých úrovniach správy prostredníctvom progresívnych a konzistentných administratívnych a daňových politík, ktoré umožnia odvetviu strategicky a s dôverou plánovať; |
| --- | --- |

—

sa domnieva, že výrobcovia a prevádzkovatelia musia mať podporu na všetkých úrovniach správy prostredníctvom progresívnych a konzistentných administratívnych a daňových politík, ktoré umožnia odvetviu strategicky a s dôverou plánovať;

| — | navrhuje, aby protokoly o udržateľnosti biomasy boli súčasťou ustanovení dôležitých medzinárodných obchodných dohôd a konštatuje, že medzinárodné dohody o zlepšených a štandardizovaných účtovných pravidlách týkajúcich sa využívania pôdy, zmien vo využívaní pôdy a lesného hospodárstva (LULUCF) musia byť prioritou; |
| --- | --- |

—

navrhuje, aby protokoly o udržateľnosti biomasy boli súčasťou ustanovení dôležitých medzinárodných obchodných dohôd a konštatuje, že medzinárodné dohody o zlepšených a štandardizovaných účtovných pravidlách týkajúcich sa využívania pôdy, zmien vo využívaní pôdy a lesného hospodárstva (LULUCF) musia byť prioritou;

| — | vyzýva ďalšie územné samosprávy na podpísanie Dohovoru primátorov a starostov (alebo na zapojenie sa do príslušnej celoštátnej alebo regionálnej spolupráce) a okrem toho odporúča všetkým územným samosprávam, aby prijali oficiálne opatrenia a postupy, ktoré podporujú udržateľné druhy energie, vrátane odmeňovania miestnej výroby a využitia biomasy tam, kde je to vhodné; |
| --- | --- |

—

vyzýva ďalšie územné samosprávy na podpísanie Dohovoru primátorov a starostov (alebo na zapojenie sa do príslušnej celoštátnej alebo regionálnej spolupráce) a okrem toho odporúča všetkým územným samosprávam, aby prijali oficiálne opatrenia a postupy, ktoré podporujú udržateľné druhy energie, vrátane odmeňovania miestnej výroby a využitia biomasy tam, kde je to vhodné;

| — | domnieva sa, že správa Komisie o udržateľnosti biomasy, ktorá má byť predložená v roku 2011, by mala byť doplnená o návrhy záväzných minimálnych kritérií udržateľnosti pre využívanie zdrojov tuhej a plynnej biomasy pri výrobe elektriny, tepla a chladu, vrátane požiadaviek na úspory skleníkových plynov so zohľadnením prípadného nepriameho dosahu zmien vo využívaní pôdy, a obsahovať zhodnotenie dôsledkov výroby biomasy na výrobu potravín, lesné hospodárstvo a drevospracujúci priemysel a ďalšie dôsledky zmien vo využívaní pôdy. |
| --- | --- |

—

domnieva sa, že správa Komisie o udržateľnosti biomasy, ktorá má byť predložená v roku 2011, by mala byť doplnená o návrhy záväzných minimálnych kritérií udržateľnosti pre využívanie zdrojov tuhej a plynnej biomasy pri výrobe elektriny, tepla a chladu, vrátane požiadaviek na úspory skleníkových plynov so zohľadnením prípadného nepriameho dosahu zmien vo využívaní pôdy, a obsahovať zhodnotenie dôsledkov výroby biomasy na výrobu potravín, lesné hospodárstvo a drevospracujúci priemysel a ďalšie dôsledky zmien vo využívaní pôdy.

| Spravodajca | : | pán Brian Meaney (IE/EA), rada grófstva Clare a regionálne zhromaždenie oblasti Mid – West |
| --- | --- | --- |
| Referenčný dokument | : | Správa Komisie Rade a Európskemu parlamentu o požiadavkách trvalej udržateľnosti na používanie zdrojov tuhej a plynnej biomasy pri výrobe elektriny, tepla a chladu
  KOM(2010) 11 v konečnom znení |

Spravodajca

:

pán Brian Meaney (IE/EA), rada grófstva Clare a regionálne zhromaždenie oblasti Mid – West

Referenčný dokument

:

Správa Komisie Rade a Európskemu parlamentu o požiadavkách trvalej udržateľnosti na používanie zdrojov tuhej a plynnej biomasy pri výrobe elektriny, tepla a chladu

KOM(2010) 11 v konečnom znení

I.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

VÝBOR REGIÓNOV

Úvod

| 1. | sa domnieva, že udržateľná výroba a využitie biomasy môže znížiť emisie skleníkových plynov, zvýšiť bezpečnosť dodávok energie, podporiť rozvoj technológií, vytvoriť nové pracovné príležitosti a byť prínosom pre podnikanie a rozvoj na miestnej a regionálnej úrovni; |
| --- | --- |

1.

sa domnieva, že udržateľná výroba a využitie biomasy môže znížiť emisie skleníkových plynov, zvýšiť bezpečnosť dodávok energie, podporiť rozvoj technológií, vytvoriť nové pracovné príležitosti a byť prínosom pre podnikanie a rozvoj na miestnej a regionálnej úrovni;

| 2. | uznáva, že snahy o dosiahnutie cieľov pre energiu z obnoviteľných zdrojov vo všeobecnosti a pre biomasu obzvlášť, ktorých podiel má na základe Cestovnej mapy pre obnoviteľnú energiu do roku 2020 dosiahnuť 10 % z celkovej využitej energie, budú predstavovať tlak na výrobcov v EÚ i na dovozcov biomasy, zvýšia tlak na produkciu v potravinárstve a lesnom hospodárstve, na alternatívne využívanie pôdy a materiálov a dosah na biodiverzitu; |
| --- | --- |

2.

uznáva, že snahy o dosiahnutie cieľov pre energiu z obnoviteľných zdrojov vo všeobecnosti a pre biomasu obzvlášť, ktorých podiel má na základe Cestovnej mapy pre obnoviteľnú energiu do roku 2020 dosiahnuť 10 % z celkovej využitej energie, budú predstavovať tlak na výrobcov v EÚ i na dovozcov biomasy, zvýšia tlak na produkciu v potravinárstve a lesnom hospodárstve, na alternatívne využívanie pôdy a materiálov a dosah na biodiverzitu;

| 3. | zdôrazňuje význam udržateľnosti výroby a využitia biomasy a berie na vedomie iniciatívu Komisie zameranú na stanovenie nezáväzných kritérií pre využitie biomasy na výrobu elektriny, tepla a chladu, ktoré by doplnili záväzné kritériá udržateľnosti pre biopalivá. Vzhľadom na to, že odvetvie biomasy má momentálne potenciál veľkého rastu, sa však domnieva, že navrhovaný prístup treba dôkladne preskúmať; |
| --- | --- |

3.

zdôrazňuje význam udržateľnosti výroby a využitia biomasy a berie na vedomie iniciatívu Komisie zameranú na stanovenie nezáväzných kritérií pre využitie biomasy na výrobu elektriny, tepla a chladu, ktoré by doplnili záväzné kritériá udržateľnosti pre biopalivá. Vzhľadom na to, že odvetvie biomasy má momentálne potenciál veľkého rastu, sa však domnieva, že navrhovaný prístup treba dôkladne preskúmať;

| 4. | víta správu Komisie, v ktorej sa navrhujú nezáväzné kritériá ako prvý krok, považuje však za potrebné prikročiť čo najskôr k rozvoju záväzných medzinárodných kritérií udržateľnosti pre výrobu a využitie biomasy, a to v rámci EÚ a azda aj mimo nej; |
| --- | --- |

4.

víta správu Komisie, v ktorej sa navrhujú nezáväzné kritériá ako prvý krok, považuje však za potrebné prikročiť čo najskôr k rozvoju záväzných medzinárodných kritérií udržateľnosti pre výrobu a využitie biomasy, a to v rámci EÚ a azda aj mimo nej;

| 5. | súhlasí s tým, že zásady, o ktoré sa opiera každá schéma udržateľnosti, musia byť účinné, efektívne z hľadiska vynaložených prostriedkov, musia rešpektovať biodiverzitu a poľnohospodársku výrobu zameranú na potraviny určené na ľudskú spotrebu, a musia byť v súlade s existujúcou politikou; |
| --- | --- |

5.

súhlasí s tým, že zásady, o ktoré sa opiera každá schéma udržateľnosti, musia byť účinné, efektívne z hľadiska vynaložených prostriedkov, musia rešpektovať biodiverzitu a poľnohospodársku výrobu zameranú na potraviny určené na ľudskú spotrebu, a musia byť v súlade s existujúcou politikou;

| 6. | konštatuje, že iniciatíva Európskej komisie je vyhovujúca z hľadiska uplatňovania zásad udržateľnosti a proporcionality; |
| --- | --- |

6.

konštatuje, že iniciatíva Európskej komisie je vyhovujúca z hľadiska uplatňovania zásad udržateľnosti a proporcionality;

| 7. | vyjadruje znepokojenie nad tým, že mnohé prvky výroby a využitia biomasy sú inovatívne, náročné na kapitál a vyžadujú si pomerne dlhý čas na zavedenie, a predovšetkým vzhľadom na aktuálne hospodárske problémy sa domnieva, že výrobcovia a prevádzkovatelia musia mať podporu na všetkých úrovniach správy prostredníctvom progresívnych a konzistentných administratívnych a daňových politík, ktoré umožnia odvetviu strategicky a s dôverou plánovať; |
| --- | --- |

7.

vyjadruje znepokojenie nad tým, že mnohé prvky výroby a využitia biomasy sú inovatívne, náročné na kapitál a vyžadujú si pomerne dlhý čas na zavedenie, a predovšetkým vzhľadom na aktuálne hospodárske problémy sa domnieva, že výrobcovia a prevádzkovatelia musia mať podporu na všetkých úrovniach správy prostredníctvom progresívnych a konzistentných administratívnych a daňových politík, ktoré umožnia odvetviu strategicky a s dôverou plánovať;

Otázky trvalej udržateľnosti na používanie zdrojov tuhej a plynnej biomasy pri výrobe elektriny, tepla a chladu

| 8. | hoci sa odvetvie biomasy rýchlo rozvíja, výbor vyjadruje znepokojenie nad tým, že chýbajú aktuálne informácie o výrobe a využití biomasy. Predovšetkým vzhľadom na zvyšujúce sa množstvo dováženej biomasy sa výbor domnieva, že je problematické zaviesť opatrenia bez spoľahlivých, komplexných a aktuálnych podkladov, primeraných záruk pre oblasť biodiverzity, práv miestnych komunít a pôvodných obyvateľov a bez zohľadnenia celkového vplyvu na klímu, vrátane dôsledkov premiestňovania činnosti; |
| --- | --- |

8.

hoci sa odvetvie biomasy rýchlo rozvíja, výbor vyjadruje znepokojenie nad tým, že chýbajú aktuálne informácie o výrobe a využití biomasy. Predovšetkým vzhľadom na zvyšujúce sa množstvo dováženej biomasy sa výbor domnieva, že je problematické zaviesť opatrenia bez spoľahlivých, komplexných a aktuálnych podkladov, primeraných záruk pre oblasť biodiverzity, práv miestnych komunít a pôvodných obyvateľov a bez zohľadnenia celkového vplyvu na klímu, vrátane dôsledkov premiestňovania činnosti;

| 9. | konštatuje, že udržateľnosť musí byť neoddeliteľnou súčasťou rozvoja sektoru biomasy a opatrenia na úrovni EÚ by sa mali sústreďovať predovšetkým na podporu výroby a využitia biomasy na miestnej a regionálnej úrovni. Opatrenia na národnej a nižšej úrovni na podporu udržateľnej výroby a využitia biomasy musia rozpoznať a zohľadniť špecifiká a osobitné črty jednotlivých miest a regiónov; |
| --- | --- |

9.

konštatuje, že udržateľnosť musí byť neoddeliteľnou súčasťou rozvoja sektoru biomasy a opatrenia na úrovni EÚ by sa mali sústreďovať predovšetkým na podporu výroby a využitia biomasy na miestnej a regionálnej úrovni. Opatrenia na národnej a nižšej úrovni na podporu udržateľnej výroby a využitia biomasy musia rozpoznať a zohľadniť špecifiká a osobitné črty jednotlivých miest a regiónov;

| 10. | domnieva sa, že je potrebné zohľadniť pozitívny vplyv využívania lesnej biomasy na predchádzanie lesným požiarom v rámci udržateľného lesného hospodárstva, a to vrátane chránených oblastí a oblastí s bohatou biodiverzitou; |
| --- | --- |

10.

domnieva sa, že je potrebné zohľadniť pozitívny vplyv využívania lesnej biomasy na predchádzanie lesným požiarom v rámci udržateľného lesného hospodárstva, a to vrátane chránených oblastí a oblastí s bohatou biodiverzitou;

| 11. | pripomína, že kaskádové využívanie, t. j. keď sa biomasa používa najprv na výrobu hmotných výrobkov a energetický obsah sa bezpečným spôsobom spätne získava až z výrobkov s ukončenou životnosťou, je pre životné prostredie zvyčajne priaznivejšie ako primárne využívanie biomasy ako paliva; |
| --- | --- |

11.

pripomína, že kaskádové využívanie, t. j. keď sa biomasa používa najprv na výrobu hmotných výrobkov a energetický obsah sa bezpečným spôsobom spätne získava až z výrobkov s ukončenou životnosťou, je pre životné prostredie zvyčajne priaznivejšie ako primárne využívanie biomasy ako paliva;

| 12. | vyslovuje obavu, že ak bude dopyt po nepotravinovej biomase, najmä plodinách určených na výrobu palív a ich derivátoch, naďalej rásť, nevyhnutne to na celom svete povedie k rozširovaniu ornej pôdy na úkor prírodných ekosystémov, ako sú stepi a tropické dažďové pralesy, a preto hrozí nebezpečenstvo, že súčasné snahy o zvýšenie používania nepotravinovej biomasy, ktoré majú čeliť zmene klímy a znehodnocovaniu životného prostredia, problém iba presunú inam a spôsobia celosvetové zhoršenie životného prostredia; |
| --- | --- |

12.

vyslovuje obavu, že ak bude dopyt po nepotravinovej biomase, najmä plodinách určených na výrobu palív a ich derivátoch, naďalej rásť, nevyhnutne to na celom svete povedie k rozširovaniu ornej pôdy na úkor prírodných ekosystémov, ako sú stepi a tropické dažďové pralesy, a preto hrozí nebezpečenstvo, že súčasné snahy o zvýšenie používania nepotravinovej biomasy, ktoré majú čeliť zmene klímy a znehodnocovaniu životného prostredia, problém iba presunú inam a spôsobia celosvetové zhoršenie životného prostredia;

| 13. | zdôrazňuje, že hoci vzniku potenciálne veľmi významného sektora nesmie brániť zbytočná byrokracia, pre dôveru spotrebiteľov je nevyhnutné, aby udržateľné kritériá bolo možné overiť a dať certifikovať nezávislým orgánom. Je to obzvlášť dôležité pre biomasu, s ktorou sa obchoduje na medzinárodnom trhu; |
| --- | --- |

13.

zdôrazňuje, že hoci vzniku potenciálne veľmi významného sektora nesmie brániť zbytočná byrokracia, pre dôveru spotrebiteľov je nevyhnutné, aby udržateľné kritériá bolo možné overiť a dať certifikovať nezávislým orgánom. Je to obzvlášť dôležité pre biomasu, s ktorou sa obchoduje na medzinárodnom trhu;

| 14. | domnieva sa, že na biomasu vyrábanú v EÚ ako aj na biomasu dovážanú do EÚ sa musia vzťahovať rovnaké alebo podobné kritériá udržateľnosti, aby sa tak pomohlo stanoviť medzinárodné normy a zriadiť medzinárodné trhy s materiálom, ktorý sa vyrába udržateľným spôsobom; |
| --- | --- |

14.

domnieva sa, že na biomasu vyrábanú v EÚ ako aj na biomasu dovážanú do EÚ sa musia vzťahovať rovnaké alebo podobné kritériá udržateľnosti, aby sa tak pomohlo stanoviť medzinárodné normy a zriadiť medzinárodné trhy s materiálom, ktorý sa vyrába udržateľným spôsobom;

| 15. | navrhuje, aby protokoly o udržateľnosti biomasy boli súčasťou ustanovení dôležitých medzinárodných obchodných dohôd a konštatuje, že medzinárodné dohody o zlepšených a štandardizovaných účtovných pravidlách týkajúcich sa využívania pôdy, zmien vo využívaní pôdy a lesného hospodárstva (LULUCF) musia byť prioritou; |
| --- | --- |

15.

navrhuje, aby protokoly o udržateľnosti biomasy boli súčasťou ustanovení dôležitých medzinárodných obchodných dohôd a konštatuje, že medzinárodné dohody o zlepšených a štandardizovaných účtovných pravidlách týkajúcich sa využívania pôdy, zmien vo využívaní pôdy a lesného hospodárstva (LULUCF) musia byť prioritou;

| 16. | súhlasí s navrhovaným rozšírením metódy posudzovania životného cyklu (LCA) v smernici o obnoviteľných zdrojoch energie tak, aby udržateľná a certifikovaná premena paliva z biomasy na elektrinu, teplo a chlad bola zahrnutá do výpočtov emisií skleníkových plynov z biomasy; |
| --- | --- |

16.

súhlasí s navrhovaným rozšírením metódy posudzovania životného cyklu (LCA) v smernici o obnoviteľných zdrojoch energie tak, aby udržateľná a certifikovaná premena paliva z biomasy na elektrinu, teplo a chlad bola zahrnutá do výpočtov emisií skleníkových plynov z biomasy;

| 17. | podporuje zásadu spoločného prístupu politiky v oblasti energetickej účinnosti k fosílnym palivám, ako aj k palivám z biomasy, aby sa zabránilo možnému riziku prechodu na fosílne palivá, ak by sa neuplatňovali tie isté normy pre účinnosť; |
| --- | --- |

17.

podporuje zásadu spoločného prístupu politiky v oblasti energetickej účinnosti k fosílnym palivám, ako aj k palivám z biomasy, aby sa zabránilo možnému riziku prechodu na fosílne palivá, ak by sa neuplatňovali tie isté normy pre účinnosť;

| 18. | trvá na tom, že politické opatrenia v oblasti energetickej účinnosti nesmú byť diskriminačné voči bezpečnému využívaniu tokov odpadovej biomasy, ktoré nemajú iné využitie (napr. splaškové kaly), na energetické účely; |
| --- | --- |

18.

trvá na tom, že politické opatrenia v oblasti energetickej účinnosti nesmú byť diskriminačné voči bezpečnému využívaniu tokov odpadovej biomasy, ktoré nemajú iné využitie (napr. splaškové kaly), na energetické účely;

Odporúčania na vhodné opatrenia súvisiace s otázkami trvalej udržateľnosti

| 19. | domnieva sa, že vo všeobecnosti by mal existovať súlad pri uplatňovaní právnych predpisov EÚ týkajúcich sa výroby a využitia biomasy, a to tak vo využití na biopalivá ako aj vo využití na výrobu elektriny, tepla a chladu; minimalizovala by sa tak neistota a znížilo riziko zneužívania výhod vyplývajúcich z rozdielov v právnych predpisoch; |
| --- | --- |

19.

domnieva sa, že vo všeobecnosti by mal existovať súlad pri uplatňovaní právnych predpisov EÚ týkajúcich sa výroby a využitia biomasy, a to tak vo využití na biopalivá ako aj vo využití na výrobu elektriny, tepla a chladu; minimalizovala by sa tak neistota a znížilo riziko zneužívania výhod vyplývajúcich z rozdielov v právnych predpisoch;

| 20. | tam, kde sa na národnej a regionálnej úrovni už uplatňujú alebo vypracúvajú kritéria udržateľnosti biomasy, by výbor privítal kroky vedúce k zjednoteniu kritérií pri súčasnom rešpektovaní miestnych faktorov; |
| --- | --- |

20.

tam, kde sa na národnej a regionálnej úrovni už uplatňujú alebo vypracúvajú kritéria udržateľnosti biomasy, by výbor privítal kroky vedúce k zjednoteniu kritérií pri súčasnom rešpektovaní miestnych faktorov;

| 21. | rozhodne sa stavia za návrh na diferenciáciu podpory pre zariadenia na výrobu elektriny, tepla a chladu na základe ich účinnosti z hľadiska konverzie energie, požaduje však, aby existujúce zariadenia, ktoré sa prispôsobujú konverzii „nových“ druhov biomasy neboli diskriminované z hľadiska ich celkových úspor energie; |
| --- | --- |

21.

rozhodne sa stavia za návrh na diferenciáciu podpory pre zariadenia na výrobu elektriny, tepla a chladu na základe ich účinnosti z hľadiska konverzie energie, požaduje však, aby existujúce zariadenia, ktoré sa prispôsobujú konverzii „nových“ druhov biomasy neboli diskriminované z hľadiska ich celkových úspor energie;

| 22. | podporuje rozvoj priemyselnej a miestnej anaeróbnej digescie a tam, kde rozsah predstavuje problém, by sa prikláňal k podpore družstevnej formy spolupráce. Okrem toho sa domnieva, že príslušné právne predpisy týkajúce sa hnojív a odpadu by mali pri kategorizácii digestátu podporovať anaeróbnu digesciu; |
| --- | --- |

22.

podporuje rozvoj priemyselnej a miestnej anaeróbnej digescie a tam, kde rozsah predstavuje problém, by sa prikláňal k podpore družstevnej formy spolupráce. Okrem toho sa domnieva, že príslušné právne predpisy týkajúce sa hnojív a odpadu by mali pri kategorizácii digestátu podporovať anaeróbnu digesciu;

| 23. | zastáva názor, že vzhľadom na rozvíjajúci sa medzinárodný obchod s drevenými peletami by malo byť prioritou včasné zavedenie povinných kritérií udržateľnosti a kvality pre tento materiál; |
| --- | --- |

23.

zastáva názor, že vzhľadom na rozvíjajúci sa medzinárodný obchod s drevenými peletami by malo byť prioritou včasné zavedenie povinných kritérií udržateľnosti a kvality pre tento materiál;

| 24. | zastáva názor, že na zabezpečenie udržateľnosti biomasy je nevyhnutne potrebné uskutočňovať udržateľnú politiku lesného hospodárstva. Na využívanie biomasy na energetické účely sa musí pestovať zodpovedajúce množstvo energetického dreva; |
| --- | --- |

24.

zastáva názor, že na zabezpečenie udržateľnosti biomasy je nevyhnutne potrebné uskutočňovať udržateľnú politiku lesného hospodárstva. Na využívanie biomasy na energetické účely sa musí pestovať zodpovedajúce množstvo energetického dreva;

| 25. | zdôrazňuje, že národné akčné plány v oblasti energetiky by mali obsahovať alebo mať v prílohe údaje týkajúce sa biomasy: druhy a veľkosť zariadení, druhy biomasy, zdroje biomasy (domáce, dovážané), analýzy životného cyklu atď.; |
| --- | --- |

25.

zdôrazňuje, že národné akčné plány v oblasti energetiky by mali obsahovať alebo mať v prílohe údaje týkajúce sa biomasy: druhy a veľkosť zariadení, druhy biomasy, zdroje biomasy (domáce, dovážané), analýzy životného cyklu atď.;

| 26. | vzhľadom na právomoci a početné úlohy miestnych a regionálnych orgánov v oblasti energetickej politiky vo všeobecnosti a obzvlášť pri podpore udržateľnej energie zdôrazňuje, že orgány na nižšej než národnej úrovni musia byť úzko zapojené do tvorby a uplatňovania takýchto národných plánov; |
| --- | --- |

26.

vzhľadom na právomoci a početné úlohy miestnych a regionálnych orgánov v oblasti energetickej politiky vo všeobecnosti a obzvlášť pri podpore udržateľnej energie zdôrazňuje, že orgány na nižšej než národnej úrovni musia byť úzko zapojené do tvorby a uplatňovania takýchto národných plánov;

| 27. | vyzýva ďalšie územné samosprávy na podpísanie Dohovoru primátorov a starostov (alebo na zapojenie sa do príslušnej celoštátnej alebo regionálnej spolupráce) a okrem toho odporúča všetkým územným samosprávam, aby prijali oficiálne opatrenia a postupy, ktoré podporujú udržateľné druhy energie, vrátane odmeňovania miestnej výroby a využitia biomasy tam, kde je to vhodné; |
| --- | --- |

27.

vyzýva ďalšie územné samosprávy na podpísanie Dohovoru primátorov a starostov (alebo na zapojenie sa do príslušnej celoštátnej alebo regionálnej spolupráce) a okrem toho odporúča všetkým územným samosprávam, aby prijali oficiálne opatrenia a postupy, ktoré podporujú udržateľné druhy energie, vrátane odmeňovania miestnej výroby a využitia biomasy tam, kde je to vhodné;

| 28. | vzhľadom na to, že navrhované kritériá udržateľnosti sa obmedzujú na väčších výrobcov energie (nad 1 MW), odporúča, aby sa dôsledky stanovenia tohto limitu sledovali pri vzniku nových priemyselných podnikov; |
| --- | --- |

28.

vzhľadom na to, že navrhované kritériá udržateľnosti sa obmedzujú na väčších výrobcov energie (nad 1 MW), odporúča, aby sa dôsledky stanovenia tohto limitu sledovali pri vzniku nových priemyselných podnikov;

| 29. | domnieva sa, že by sa mala zvážiť požiadavka, aby sa kritéria udržateľnosti vzťahovali aj na veľkododávateľov biomasy pre menšie zariadenia na výrobu elektriny, tepla a chladu; |
| --- | --- |

29.

domnieva sa, že by sa mala zvážiť požiadavka, aby sa kritéria udržateľnosti vzťahovali aj na veľkododávateľov biomasy pre menšie zariadenia na výrobu elektriny, tepla a chladu;

| 30. | domnieva sa, že správa Komisie o udržateľnosti biomasy, ktorá má byť predložená v roku 2011, by mala:






  — | predložiť najaktuálnejšie údaje o biomase, pričom informácie o dovážanej biomase treba roztriediť podľa jej druhu, krajiny výroby a toho, či materiál pochádza z certifikovaného udržateľného zdroja, |
| --- | --- | --- |

30.

domnieva sa, že správa Komisie o udržateľnosti biomasy, ktorá má byť predložená v roku 2011, by mala:

—

predložiť najaktuálnejšie údaje o biomase, pričom informácie o dovážanej biomase treba roztriediť podľa jej druhu, krajiny výroby a toho, či materiál pochádza z certifikovaného udržateľného zdroja,

| — | zhrnúť dôsledky terajších schém udržateľnosti na biomasu z regiónov a členských štátov, |
| --- | --- |

—

zhrnúť dôsledky terajších schém udržateľnosti na biomasu z regiónov a členských štátov,

| — | byť doplnená o návrhy záväzných minimálnych kritérií udržateľnosti pre využívanie zdrojov tuhej a plynnej biomasy pri výrobe elektriny, tepla a chladu, vrátane požiadaviek na úspory skleníkových plynov so zohľadnením prípadného nepriameho dosahu zmien vo využívaní pôdy, |
| --- | --- |

—

byť doplnená o návrhy záväzných minimálnych kritérií udržateľnosti pre využívanie zdrojov tuhej a plynnej biomasy pri výrobe elektriny, tepla a chladu, vrátane požiadaviek na úspory skleníkových plynov so zohľadnením prípadného nepriameho dosahu zmien vo využívaní pôdy,

| — | skôr obsahovať zhodnotenie dôsledkov výroby biomasy na výrobu potravín, lesné hospodárstvo a drevospracujúci priemysel a ďalšie dôsledky zmien vo využívaní pôdy, než sa zameriavať na prekážky obchodu, |
| --- | --- |

—

skôr obsahovať zhodnotenie dôsledkov výroby biomasy na výrobu potravín, lesné hospodárstvo a drevospracujúci priemysel a ďalšie dôsledky zmien vo využívaní pôdy, než sa zameriavať na prekážky obchodu,

| — | zhodnotiť dôsledky akýchkoľvek odporúčaní správy pre miestne a regionálne orgány, ktoré by v konečnom dôsledku mohli mať povinnosť uplatňovať tieto odporúčania, |
| --- | --- |

—

zhodnotiť dôsledky akýchkoľvek odporúčaní správy pre miestne a regionálne orgány, ktoré by v konečnom dôsledku mohli mať povinnosť uplatňovať tieto odporúčania,

| — | začleniť odporúčania v širšej miere do osvedčených postupov vo výrobe a konverzii biomasy. |
| --- | --- |

—

začleniť odporúčania v širšej miere do osvedčených postupov vo výrobe a konverzii biomasy.

V Bruseli 27. januára 2011

Predsedníčka Výboru regiónov

Mercedes BRESSO

---

| 2.4.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 104/39 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 104/39

---

Stanovisko Výboru regiónov na tému „Snaha o primerané, trvalo udržateľné a bezpečné európske dôchodkové systémy“

2011/C 104/09

VÝBOR REGIÓNOV

| — | pripomína, že miestne a regionálne orgány sú v rámci európskeho verejného sektora najväčšími zamestnávateľmi, a preto sú často zodpovedné za poskytovanie verejných aj zamestnaneckých dôchodkových systémov (2. pilier) svojim zamestnancom po odchode do dôchodku; |
| --- | --- |

—

pripomína, že miestne a regionálne orgány sú v rámci európskeho verejného sektora najväčšími zamestnávateľmi, a preto sú často zodpovedné za poskytovanie verejných aj zamestnaneckých dôchodkových systémov (2. pilier) svojim zamestnancom po odchode do dôchodku;

| — | zdôrazňuje, že verejné dôchodky budú mať aj naďalej zásadný význam pri zabezpečovaní dôchodkových systémov, ktoré poskytujú každému dôchodcovi zodpovedajúci príjem; |
| --- | --- |

—

zdôrazňuje, že verejné dôchodky budú mať aj naďalej zásadný význam pri zabezpečovaní dôchodkových systémov, ktoré poskytujú každému dôchodcovi zodpovedajúci príjem;

| — | zdôrazňuje, že konsolidácia verejných financií by mala zohľadňovať trvalú zodpovednosť členských štátov, ktoré majú v primeranej miere zabezpečiť životnú úroveň svojich občanov po odchode do dôchodku, ako sa uvádza v Charte základných práv Európskej únie; |
| --- | --- |

—

zdôrazňuje, že konsolidácia verejných financií by mala zohľadňovať trvalú zodpovednosť členských štátov, ktoré majú v primeranej miere zabezpečiť životnú úroveň svojich občanov po odchode do dôchodku, ako sa uvádza v Charte základných práv Európskej únie;

| — | žiada Komisiu, aby zabezpečila, že jej ďalšie kroky v tejto oblasti bude sprevádzať náležité hodnotenie vplyvu, venované hlavne vplyvu na miestne a regionálne orgány; |
| --- | --- |

—

žiada Komisiu, aby zabezpečila, že jej ďalšie kroky v tejto oblasti bude sprevádzať náležité hodnotenie vplyvu, venované hlavne vplyvu na miestne a regionálne orgány;

| — | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby považovali koordináciu EÚ v oblasti dôchodkov, najmä v rámci otvorenej metódy koordinácie, za ústredný prvok realizácie stratégie Európa 2020 smerom k inteligentnému, ekologickému a inkluzívnemu rastu; |
| --- | --- |

—

vyzýva Komisiu a členské štáty, aby považovali koordináciu EÚ v oblasti dôchodkov, najmä v rámci otvorenej metódy koordinácie, za ústredný prvok realizácie stratégie Európa 2020 smerom k inteligentnému, ekologickému a inkluzívnemu rastu;

| — | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby do makroekonomického dohľadu začlenili sociálny, ako aj miestny a regionálny rozmer. Je potrebné zohľadniť vplyv rozpočtových opatrení a reforiem na dôchodky, ako aj ich sociálny dosah na dôchodcov, a schopnosť územných samospráv vyvážiť sociálnou pomocou a sociálnymi službami zníženie príjmov dôchodcov a osôb v preddôchodkovom veku, ktoré je spôsobené týmito opatreniami a reformami; |
| --- | --- |

—

vyzýva Komisiu a členské štáty, aby do makroekonomického dohľadu začlenili sociálny, ako aj miestny a regionálny rozmer. Je potrebné zohľadniť vplyv rozpočtových opatrení a reforiem na dôchodky, ako aj ich sociálny dosah na dôchodcov, a schopnosť územných samospráv vyvážiť sociálnou pomocou a sociálnymi službami zníženie príjmov dôchodcov a osôb v preddôchodkovom veku, ktoré je spôsobené týmito opatreniami a reformami;

| — | domnieva sa, že EÚ by mala vypracovať kódexy osvedčených postupov v oblasti koncepcie a správy systémov s definovanými príspevkami. |
| --- | --- |

—

domnieva sa, že EÚ by mala vypracovať kódexy osvedčených postupov v oblasti koncepcie a správy systémov s definovanými príspevkami.

| Spravodajkyňa | : | Mia De Vits (BE/SES), poslankyňa Flámskeho parlamentu |
| --- | --- | --- |
| Referenčný dokument | : | Zelená kniha – Snaha o primerané, trvalo udržateľné a bezpečné európske dôchodkové systémy
  KOM(2010) 365 v konečnom znení |

Spravodajkyňa

:

Mia De Vits (BE/SES), poslankyňa Flámskeho parlamentu

Referenčný dokument

:

Zelená kniha – Snaha o primerané, trvalo udržateľné a bezpečné európske dôchodkové systémy

KOM(2010) 365 v konečnom znení

I.   ÚVOD

VÝBOR REGIÓNOV

| 1. | víta iniciatívu Komisie, ktorá vydala zelenú knihu a začala rozsiahle konzultácie venované dôležitej téme primeraných, trvalo udržateľných a bezpečných európskych dôchodkových systémov; |
| --- | --- |

1.

víta iniciatívu Komisie, ktorá vydala zelenú knihu a začala rozsiahle konzultácie venované dôležitej téme primeraných, trvalo udržateľných a bezpečných európskych dôchodkových systémov;

| 2. | odvoláva sa na článok 9 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), ktorý uvádza, že „pri vymedzovaní a uskutočňovaní svojich politík a činností Únia prihliada na požiadavky spojené s podporou vysokej úrovne zamestnanosti, zárukou primeranej sociálnej ochrany, bojom proti sociálnemu vylúčeniu a s vysokou úrovňou vzdelávania, odbornej prípravy a ochrany ľudského zdravia“; |
| --- | --- |

2.

odvoláva sa na článok 9 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), ktorý uvádza, že „pri vymedzovaní a uskutočňovaní svojich politík a činností Únia prihliada na požiadavky spojené s podporou vysokej úrovne zamestnanosti, zárukou primeranej sociálnej ochrany, bojom proti sociálnemu vylúčeniu a s vysokou úrovňou vzdelávania, odbornej prípravy a ochrany ľudského zdravia“;

| 3. | uznáva, že zelená kniha spĺňa požiadavky stanovené v článku 9 ZFEÚ, ako aj v konkrétnejšie zameranom článku 153 ZFEÚ a zdá sa, že svojím konzultačným založením nespôsobuje žiadne problémy z hľadiska dodržiavania zásad subsidiarity a proporcionality; |
| --- | --- |

3.

uznáva, že zelená kniha spĺňa požiadavky stanovené v článku 9 ZFEÚ, ako aj v konkrétnejšie zameranom článku 153 ZFEÚ a zdá sa, že svojím konzultačným založením nespôsobuje žiadne problémy z hľadiska dodržiavania zásad subsidiarity a proporcionality;

| 4. | oceňuje, že v záujme podpory dobrých životných podmienok starších ľudí vo všetkých aspektoch ich života prevezme každá politická úroveň, vrátane úrovne miestnych a regionálnych orgánov, úlohy, ktoré vyplývajú z jej právomocí, pričom bude v plnom rozsahu dodržiavať zásadu subsidiarity; |
| --- | --- |

4.

oceňuje, že v záujme podpory dobrých životných podmienok starších ľudí vo všetkých aspektoch ich života prevezme každá politická úroveň, vrátane úrovne miestnych a regionálnych orgánov, úlohy, ktoré vyplývajú z jej právomocí, pričom bude v plnom rozsahu dodržiavať zásadu subsidiarity;

| 5. | zdôrazňuje, že primerané a trvalo udržateľné dôchodkové systémy, ktoré jednotlivcom umožňujú, aby si po odchode do dôchodku do náležitej miery zachovali svoju životnú úroveň, sú pre občanov a pre sociálnu súdržnosť rozhodujúce; |
| --- | --- |

5.

zdôrazňuje, že primerané a trvalo udržateľné dôchodkové systémy, ktoré jednotlivcom umožňujú, aby si po odchode do dôchodku do náležitej miery zachovali svoju životnú úroveň, sú pre občanov a pre sociálnu súdržnosť rozhodujúce;

| 6. | zdôrazňuje, že dôchodkové systémy zohrávajú dôležitú úlohu automatických stabilizátorov; |
| --- | --- |

6.

zdôrazňuje, že dôchodkové systémy zohrávajú dôležitú úlohu automatických stabilizátorov;

| 7. | uznáva, že členské štáty riešia viacero podobných zmien týkajúcich sa ich dôchodkových systémov, predovšetkým v reakcii na starnutie obyvateľstva a dosah nedávnej finančnej a hospodárskej krízy; |
| --- | --- |

7.

uznáva, že členské štáty riešia viacero podobných zmien týkajúcich sa ich dôchodkových systémov, predovšetkým v reakcii na starnutie obyvateľstva a dosah nedávnej finančnej a hospodárskej krízy;

| 8. | hlási sa k trom spoločným cieľom stanoveným na poskytovanie primeraných a udržateľných dôchodkov v novom rámci sociálnej ochrany a procesu sociálneho začlenenia, ktoré prijala Európska rada v marci 2006 a ktoré majú zabezpečiť:






  — | primerané príjmy a dôchodky v dôchodkovom veku, |
| --- | --- | --- |

8.

hlási sa k trom spoločným cieľom stanoveným na poskytovanie primeraných a udržateľných dôchodkov v novom rámci sociálnej ochrany a procesu sociálneho začlenenia, ktoré prijala Európska rada v marci 2006 a ktoré majú zabezpečiť:

—

primerané príjmy a dôchodky v dôchodkovom veku,

| — | finančnú udržateľnosť verejných a súkromných dôchodkových systémov, |
| --- | --- |

—

finančnú udržateľnosť verejných a súkromných dôchodkových systémov,

| — | transparentné informácie o dôchodkových systémoch; |
| --- | --- |

—

transparentné informácie o dôchodkových systémoch;

| 9. | oceňuje trojbodovú stratégiu na riešenie vplyvu na verejné rozpočty, na ktorej sa dohodla Európska rada na zasadnutí v Štokholme. Táto stratégia zahŕňa:






  — | rýchle znižovanie dlhu, |
| --- | --- | --- |

9.

oceňuje trojbodovú stratégiu na riešenie vplyvu na verejné rozpočty, na ktorej sa dohodla Európska rada na zasadnutí v Štokholme. Táto stratégia zahŕňa:

—

rýchle znižovanie dlhu,

| — | zvýšenie miery zamestnanosti a produktivity, |
| --- | --- |

—

zvýšenie miery zamestnanosti a produktivity,

| — | reformu dôchodkových systémov, systémov zdravotnej starostlivosti a systémov dlhodobej starostlivosti; |
| --- | --- |

—

reformu dôchodkových systémov, systémov zdravotnej starostlivosti a systémov dlhodobej starostlivosti;

| 10. | zdôrazňuje, že niektoré aspekty politík EÚ v oblasti dôchodkov a stratégie Európa 2020 sa navzájom posilňujú. Dosiahnutie vyššej miery zamestnanosti v súlade so stratégiou Európa 2020 prispieva k zvýšeniu dôchodkových dávok pre jednotlivcov a zároveň vedie k celkovej udržateľnosti sociálnej ochrany a dôchodkových systémov. Primerané dôchodkové dávky sú však na druhej strane hlavným predpokladom na dosiahnutie cieľa stratégie Európa 2020 znížiť chudobu, pretože starší Európania sú aj naďalej zraniteľnou sociálno-ekonomickou skupinou; |
| --- | --- |

10.

zdôrazňuje, že niektoré aspekty politík EÚ v oblasti dôchodkov a stratégie Európa 2020 sa navzájom posilňujú. Dosiahnutie vyššej miery zamestnanosti v súlade so stratégiou Európa 2020 prispieva k zvýšeniu dôchodkových dávok pre jednotlivcov a zároveň vedie k celkovej udržateľnosti sociálnej ochrany a dôchodkových systémov. Primerané dôchodkové dávky sú však na druhej strane hlavným predpokladom na dosiahnutie cieľa stratégie Európa 2020 znížiť chudobu, pretože starší Európania sú aj naďalej zraniteľnou sociálno-ekonomickou skupinou;

| 11. | zdôrazňuje, že diskusia o dôchodkoch súvisí s inými politickými oblasťami, ako je napríklad zamestnanosť, zdravotníctvo, dlhodobá starostlivosť, vzdelávanie, bývanie, verejné služby, infraštruktúra, sociálna pomoc a zabezpečenie, ktoré sú do veľkej miery spoločnou zodpovednosťou štátu a územných samospráv; |
| --- | --- |

11.

zdôrazňuje, že diskusia o dôchodkoch súvisí s inými politickými oblasťami, ako je napríklad zamestnanosť, zdravotníctvo, dlhodobá starostlivosť, vzdelávanie, bývanie, verejné služby, infraštruktúra, sociálna pomoc a zabezpečenie, ktoré sú do veľkej miery spoločnou zodpovednosťou štátu a územných samospráv;

| 12. | podporuje prechod od systému založeného vo veľkej miere na jednom dôchodku na systém s viacerými dôchodkami (alebo piliermi); |
| --- | --- |

12.

podporuje prechod od systému založeného vo veľkej miere na jednom dôchodku na systém s viacerými dôchodkami (alebo piliermi);

| 13. | pripomína, že miestne a regionálne orgány sú v rámci európskeho verejného sektora najväčšími zamestnávateľmi, a preto sú často zodpovedné za poskytovanie verejných aj zamestnaneckých dôchodkových systémov (2. pilier) svojim zamestnancom po odchode do dôchodku; |
| --- | --- |

13.

pripomína, že miestne a regionálne orgány sú v rámci európskeho verejného sektora najväčšími zamestnávateľmi, a preto sú často zodpovedné za poskytovanie verejných aj zamestnaneckých dôchodkových systémov (2. pilier) svojim zamestnancom po odchode do dôchodku;

| 14. | zdôrazňuje, že zásadný význam primeraných dôchodkových systémov spočíva v tom, že majú zabrániť preťaženiu miestnych a regionálnych orgánov, ktoré poskytujú doplnkové záchranné opatrenia, ako je sociálna pomoc a dlhodobá starostlivosť; |
| --- | --- |

14.

zdôrazňuje, že zásadný význam primeraných dôchodkových systémov spočíva v tom, že majú zabrániť preťaženiu miestnych a regionálnych orgánov, ktoré poskytujú doplnkové záchranné opatrenia, ako je sociálna pomoc a dlhodobá starostlivosť;

| 15. | pripomína, že niektoré regionálne orgány presadzujú a podnecujú registráciu do doplnkových dôchodkových systémov tým, že prispievajú do určitých regionálnych dôchodkových fondov alebo dokonca vytvárajú svoje vlastné dôchodkové fondy na regionálnej úrovni; |
| --- | --- |

15.

pripomína, že niektoré regionálne orgány presadzujú a podnecujú registráciu do doplnkových dôchodkových systémov tým, že prispievajú do určitých regionálnych dôchodkových fondov alebo dokonca vytvárajú svoje vlastné dôchodkové fondy na regionálnej úrovni;

| 16. | zdôrazňuje, že verejné dôchodky budú mať aj naďalej zásadný význam v rámci zabezpečovania dôchodkových systémov, ktoré poskytujú každému dôchodcovi zodpovedajúci príjem, a to v súlade s Dohovorom č. 102 Medzinárodnej organizácie práce. Verejné dôchodky sú prejavom solidarity medzi generáciami pracujúcich a dôchodcov; |
| --- | --- |

16.

zdôrazňuje, že verejné dôchodky budú mať aj naďalej zásadný význam v rámci zabezpečovania dôchodkových systémov, ktoré poskytujú každému dôchodcovi zodpovedajúci príjem, a to v súlade s Dohovorom č. 102 Medzinárodnej organizácie práce. Verejné dôchodky sú prejavom solidarity medzi generáciami pracujúcich a dôchodcov;

| 17. | uznáva, že zamestnanecké dôchodky môžu byť dôležitým doplnkom verejných dôchodkov, najmä ak sa vyvodia potrebné závery zo skúseností z nedávnej finančnej a hospodárskej krízy. EÚ by mala podniknúť väčšie úsilie na podporu a šírenie osvedčených postupov a modelov. Vyzývame tiež Výbor pre sociálnu ochranu, aby prehodnotil úlohu, formu a výkonnosť pilierov súkromného dôchodkového zabezpečenia, napríklad tým, že zabezpečí výmenu osvedčených postupov, pokiaľ ide o zlepšenie istoty a účinnosti získavania dôchodkových nárokov lepším zmierňovaním rizík, zvýšením kapacity na absorbovanie prudkých výkyvov, jasnejším informovaním o rizikách a návratnosti rôznych investičných možností, ako aj účinnejším spravovaním týchto systémov; |
| --- | --- |

17.

uznáva, že zamestnanecké dôchodky môžu byť dôležitým doplnkom verejných dôchodkov, najmä ak sa vyvodia potrebné závery zo skúseností z nedávnej finančnej a hospodárskej krízy. EÚ by mala podniknúť väčšie úsilie na podporu a šírenie osvedčených postupov a modelov. Vyzývame tiež Výbor pre sociálnu ochranu, aby prehodnotil úlohu, formu a výkonnosť pilierov súkromného dôchodkového zabezpečenia, napríklad tým, že zabezpečí výmenu osvedčených postupov, pokiaľ ide o zlepšenie istoty a účinnosti získavania dôchodkových nárokov lepším zmierňovaním rizík, zvýšením kapacity na absorbovanie prudkých výkyvov, jasnejším informovaním o rizikách a návratnosti rôznych investičných možností, ako aj účinnejším spravovaním týchto systémov;

| 18. | zdôrazňuje, že všeobecné zavedenie zamestnaneckých dôchodkových systémov je v mnohých členských štátoch dôležitou výzvou, pretože zamestnanecké dôchodky sa menej často poskytujú pracovníkom s nízkou kvalifikáciou a neštandardným pracovníkom a sú menej časté v MSP a slabších hospodárskych odvetviach; |
| --- | --- |

18.

zdôrazňuje, že všeobecné zavedenie zamestnaneckých dôchodkových systémov je v mnohých členských štátoch dôležitou výzvou, pretože zamestnanecké dôchodky sa menej často poskytujú pracovníkom s nízkou kvalifikáciou a neštandardným pracovníkom a sú menej časté v MSP a slabších hospodárskych odvetviach;

| 19. | zdôrazňuje, že zamestnanecké dôchodkové systémy by mali mať vhodný bezpečnostný rámec, ktorý by zohľadňoval, že tieto systémy sú dlhodobé nástroje, a poskytoval osobitné bezpečnostné a vyvažovacie opatrenia; |
| --- | --- |

19.

zdôrazňuje, že zamestnanecké dôchodkové systémy by mali mať vhodný bezpečnostný rámec, ktorý by zohľadňoval, že tieto systémy sú dlhodobé nástroje, a poskytoval osobitné bezpečnostné a vyvažovacie opatrenia;

| 20. | uznáva, že primeranosť dôchodkov vo verejných, ako aj zamestnaneckých dôchodkových systémoch je v mnohých členských štátoch problémom, ktorý je okrem iného možné riešiť podporou vytvárania práv, zvýšením finančnej pomoci chudobnejším dôchodcom, snahou o rozšírenie poistenia, vrátane uľahčenia prístupnosti dôchodkov počas materskej a rodičovskej dovolenky, ako aj pre rôzne iné kategórie opatrovateľov a zraniteľné skupiny, ako sú pracovníci s nízkou kvalifikáciou a neštandardní pracovníci; |
| --- | --- |

20.

uznáva, že primeranosť dôchodkov vo verejných, ako aj zamestnaneckých dôchodkových systémoch je v mnohých členských štátoch problémom, ktorý je okrem iného možné riešiť podporou vytvárania práv, zvýšením finančnej pomoci chudobnejším dôchodcom, snahou o rozšírenie poistenia, vrátane uľahčenia prístupnosti dôchodkov počas materskej a rodičovskej dovolenky, ako aj pre rôzne iné kategórie opatrovateľov a zraniteľné skupiny, ako sú pracovníci s nízkou kvalifikáciou a neštandardní pracovníci;

| 21. | uznáva, že primeranosť a fiškálnu udržateľnosť dôchodkov možno výrazne zlepšiť tým, že sa na štátnej, regionálnej a miestnej úrovni bude podporovať a uľahčovať zapájanie a zamestnanosť všetkých osôb v produktívnom veku, pričom by sa v prípade potreby venovala osobitná pozornosť otázke nízkej zamestnanosti žien, ako aj mladých, starších a migrujúcich pracovníkov; |
| --- | --- |

21.

uznáva, že primeranosť a fiškálnu udržateľnosť dôchodkov možno výrazne zlepšiť tým, že sa na štátnej, regionálnej a miestnej úrovni bude podporovať a uľahčovať zapájanie a zamestnanosť všetkých osôb v produktívnom veku, pričom by sa v prípade potreby venovala osobitná pozornosť otázke nízkej zamestnanosti žien, ako aj mladých, starších a migrujúcich pracovníkov;

| 22. | vyzýva členské štáty prehodnotiť znižovanie stimulov na predčasný odchod do dôchodku a zvýšiť stimuly, ktoré podporujú zvýšenie reálneho veku odchodu do dôchodku, aby zabezpečili primerané a udržateľné dôchodkové systémy; |
| --- | --- |

22.

vyzýva členské štáty prehodnotiť znižovanie stimulov na predčasný odchod do dôchodku a zvýšiť stimuly, ktoré podporujú zvýšenie reálneho veku odchodu do dôchodku, aby zabezpečili primerané a udržateľné dôchodkové systémy;

| 23. | zdôrazňuje, že konsolidácia verejných financií by mala zohľadňovať trvalú zodpovednosť členských štátov, ktoré majú v primeranej miere zabezpečiť životnú úroveň svojich občanov po odchode do dôchodku, ako sa uvádza v Charte základných práv Európskej únie; |
| --- | --- |

23.

zdôrazňuje, že konsolidácia verejných financií by mala zohľadňovať trvalú zodpovednosť členských štátov, ktoré majú v primeranej miere zabezpečiť životnú úroveň svojich občanov po odchode do dôchodku, ako sa uvádza v Charte základných práv Európskej únie;

| 24. | zdôrazňuje, že konsolidácia verejných financií by nemala obmedziť podporu rastu a súdržnosti, napríklad zavedením balíkov podporných opatrení, pretože pre finančnú udržateľnosť starobných dôchodkov by bola tiež prospešná úprava daňovej základne; |
| --- | --- |

24.

zdôrazňuje, že konsolidácia verejných financií by nemala obmedziť podporu rastu a súdržnosti, napríklad zavedením balíkov podporných opatrení, pretože pre finančnú udržateľnosť starobných dôchodkov by bola tiež prospešná úprava daňovej základne;

| 25. | upozorňuje, že verejné orgány a sociálni partneri by mali navrhovať a zavádzať ďalšie opatrenia na podporu a zvýhodňovanie zotrvania starších pracovníkov v pracovnom pomere, vďaka čomu by sa zmenšili rozdiely medzi skutočným vekom odchodu z trhu práce a zákonným dôchodkovým vekom; |
| --- | --- |

25.

upozorňuje, že verejné orgány a sociálni partneri by mali navrhovať a zavádzať ďalšie opatrenia na podporu a zvýhodňovanie zotrvania starších pracovníkov v pracovnom pomere, vďaka čomu by sa zmenšili rozdiely medzi skutočným vekom odchodu z trhu práce a zákonným dôchodkovým vekom;

| 26. | zdôrazňuje, že problematika zákonného veku odchodu do dôchodku súvisí s ďalšími otázkami spojenými s trhom práce, ako je skrátenie profesionálnej dráhy kvôli neskorému nástupu do zamestnania alebo skorému odchodu z trhu práce, potreba vypracovať politické opatrenia v tejto oblasti, ktoré by uľahčili pokračovanie pracovného pomeru starších pracovníkov a ich odbornú prípravu, otázka pružných a postupných odchodov do dôchodku, podpora inkluzívnych trhov práce a potreba riešiť zložité situácie, pričom je potrebné rozlišovať medzi rôznymi kategóriami pracovníkov pri diskusiách o predčasnom odchode do dôchodku a odchode z trhu práce; |
| --- | --- |

26.

zdôrazňuje, že problematika zákonného veku odchodu do dôchodku súvisí s ďalšími otázkami spojenými s trhom práce, ako je skrátenie profesionálnej dráhy kvôli neskorému nástupu do zamestnania alebo skorému odchodu z trhu práce, potreba vypracovať politické opatrenia v tejto oblasti, ktoré by uľahčili pokračovanie pracovného pomeru starších pracovníkov a ich odbornú prípravu, otázka pružných a postupných odchodov do dôchodku, podpora inkluzívnych trhov práce a potreba riešiť zložité situácie, pričom je potrebné rozlišovať medzi rôznymi kategóriami pracovníkov pri diskusiách o predčasnom odchode do dôchodku a odchode z trhu práce;

| 27. | domnieva sa, že budúcim dôchodcom by mali byť poskytnuté náležité informácie, aby mohli byť v plnom rozsahu a správne informovaní o svojich budúcich dôchodkových nárokoch v súlade s tým, čo stanovuje cieľ 11 otvorenej metódy koordinácie; podporuje ďalšie iniciatívy v oblasti finančného vzdelávania a gramotnosti; |
| --- | --- |

27.

domnieva sa, že budúcim dôchodcom by mali byť poskytnuté náležité informácie, aby mohli byť v plnom rozsahu a správne informovaní o svojich budúcich dôchodkových nárokoch v súlade s tým, čo stanovuje cieľ 11 otvorenej metódy koordinácie; podporuje ďalšie iniciatívy v oblasti finančného vzdelávania a gramotnosti;

| 28. | víta spoločnú analýzu dôchodkových systémov v Európskej únii a ich súčasných výziev, ktorú vypracoval Výbor pre hospodársku politiku a Výbor pre sociálnu ochranu Rady Európskej únie; |
| --- | --- |

28.

víta spoločnú analýzu dôchodkových systémov v Európskej únii a ich súčasných výziev, ktorú vypracoval Výbor pre hospodársku politiku a Výbor pre sociálnu ochranu Rady Európskej únie;

| 29. | zdôrazňuje význam vyváženého prístupu, ktorý venuje rovnakú pozornosť hospodárskym, finančným a sociálnym cieľom dôchodkových systémov; |
| --- | --- |

29.

zdôrazňuje význam vyváženého prístupu, ktorý venuje rovnakú pozornosť hospodárskym, finančným a sociálnym cieľom dôchodkových systémov;

| 30. | považuje diskusiu o dôchodkoch za súčasť stratégie Európa 2020 a zdôrazňuje, že udržateľnosť a primeranosť našich dôchodkových systémov možno dosiahnuť uplatňovaním integrovaného sociálno-ekonomického prístupu, vrátane hospodárskych, sociálnych a finančných politických opatrení; |
| --- | --- |

30.

považuje diskusiu o dôchodkoch za súčasť stratégie Európa 2020 a zdôrazňuje, že udržateľnosť a primeranosť našich dôchodkových systémov možno dosiahnuť uplatňovaním integrovaného sociálno-ekonomického prístupu, vrátane hospodárskych, sociálnych a finančných politických opatrení;

| 31. | podporuje integrovaný prístup, ktorý navrhuje Európska komisia, a konštatuje, že miestne a regionálne orgány sú pripravené naďalej sa zapájať do plánov reforiem v rámci otvorenej metódy koordinácie; |
| --- | --- |

31.

podporuje integrovaný prístup, ktorý navrhuje Európska komisia, a konštatuje, že miestne a regionálne orgány sú pripravené naďalej sa zapájať do plánov reforiem v rámci otvorenej metódy koordinácie;

| 32. | považuje otvorenú metódu koordinácie za kľúčový nástroj na podporu sociálneho rozvoja v EÚ a členských štátoch a za nevyhnutný doplnok právnych predpisov a finančných nástrojov súvisiacich s posilnením sociálnej súdržnosti v EÚ v rámci stratégie Európa 2020; |
| --- | --- |

32.

považuje otvorenú metódu koordinácie za kľúčový nástroj na podporu sociálneho rozvoja v EÚ a členských štátoch a za nevyhnutný doplnok právnych predpisov a finančných nástrojov súvisiacich s posilnením sociálnej súdržnosti v EÚ v rámci stratégie Európa 2020;

| 33. | uznáva významnú úlohu sociálnych partnerov v diskusii o primeraných, trvalo udržateľných a bezpečných dôchodkových systémoch v Európe a vyzdvihuje ich zodpovednosť pri presadzovaní vyvážených riešení prostredníctvom sociálneho dialógu na európskej, štátnej, regionálnej, miestnej a odvetvovej úrovni. |
| --- | --- |

33.

uznáva významnú úlohu sociálnych partnerov v diskusii o primeraných, trvalo udržateľných a bezpečných dôchodkových systémoch v Európe a vyzdvihuje ich zodpovednosť pri presadzovaní vyvážených riešení prostredníctvom sociálneho dialógu na európskej, štátnej, regionálnej, miestnej a odvetvovej úrovni.

II.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

VÝBOR REGIÓNOV

| 34. | víta záväzok Európskej komisie nadviazať na zelenú knihu s názvom „Snaha o primerané, trvalo udržateľné a bezpečné európske dôchodkové systémy“ v roku 2011 bielou knihou; |
| --- | --- |

34.

víta záväzok Európskej komisie nadviazať na zelenú knihu s názvom „Snaha o primerané, trvalo udržateľné a bezpečné európske dôchodkové systémy“ v roku 2011 bielou knihou;

| 35. | žiada Komisiu, aby zabezpečila, že jej ďalšie kroky v tejto oblasti bude sprevádzať náležité hodnotenie vplyvu, venované hlavne vplyvu na miestne a regionálne orgány; |
| --- | --- |

35.

žiada Komisiu, aby zabezpečila, že jej ďalšie kroky v tejto oblasti bude sprevádzať náležité hodnotenie vplyvu, venované hlavne vplyvu na miestne a regionálne orgány;

| 36. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby považovali koordináciu EÚ v oblasti dôchodkov, najmä v rámci otvorenej metódy koordinácie, za ústredný prvok realizácie stratégie Európa 2020 smerom k inteligentnému, ekologickému a inkluzívnemu rastu; |
| --- | --- |

36.

vyzýva Komisiu a členské štáty, aby považovali koordináciu EÚ v oblasti dôchodkov, najmä v rámci otvorenej metódy koordinácie, za ústredný prvok realizácie stratégie Európa 2020 smerom k inteligentnému, ekologickému a inkluzívnemu rastu;

| 37. | vyzýva Európsku komisiu a členské štáty, aby v medziach existujúceho rámca na koordináciu politiky na úrovni EÚ spolupracovali na vytvorení metodológie, ktorá by členským štátom umožnila spoločne a konzistentne zhodnotiť vplyv opatrení v dôchodkovej oblasti na udržateľnosť a primeranosť; |
| --- | --- |

37.

vyzýva Európsku komisiu a členské štáty, aby v medziach existujúceho rámca na koordináciu politiky na úrovni EÚ spolupracovali na vytvorení metodológie, ktorá by členským štátom umožnila spoločne a konzistentne zhodnotiť vplyv opatrení v dôchodkovej oblasti na udržateľnosť a primeranosť;

| 38. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby do makroekonomického dohľadu začlenili sociálny, ako aj miestny a regionálny rozmer. Je potrebné zohľadniť vplyv rozpočtových opatrení a reforiem na dôchodky, ako aj ich sociálny dosah na dôchodcov, a schopnosť územných samospráv vyvážiť sociálnou pomocou a sociálnymi službami zníženie príjmov dôchodcov a osôb v preddôchodkovom veku, ktoré je spôsobené týmito opatreniami a reformami; |
| --- | --- |

38.

vyzýva Komisiu a členské štáty, aby do makroekonomického dohľadu začlenili sociálny, ako aj miestny a regionálny rozmer. Je potrebné zohľadniť vplyv rozpočtových opatrení a reforiem na dôchodky, ako aj ich sociálny dosah na dôchodcov, a schopnosť územných samospráv vyvážiť sociálnou pomocou a sociálnymi službami zníženie príjmov dôchodcov a osôb v preddôchodkovom veku, ktoré je spôsobené týmito opatreniami a reformami;

| 39. | žiada Komisiu a členské štáty, aby pri posudzovaní primeranosti dôchodkov zohľadnili otázku pohlavia a vzali do úvahy, že časový interval medzi priemernou očakávanou dĺžkou života a zákonným dôchodkovým vekom je u žien dlhší a že ženy sú medzi dôchodcami zastúpené najviac, tvoria drvivú väčšinu starších dôchodcov, často aj osôb s prerušovanou profesionálnou kariérou, neštandardným zamestnaním a pracovným zaradením osobnej opatrovateľky. Súčasné rozširovanie systémov s definovanými príspevkami túto situáciu zhoršuje; |
| --- | --- |

39.

žiada Komisiu a členské štáty, aby pri posudzovaní primeranosti dôchodkov zohľadnili otázku pohlavia a vzali do úvahy, že časový interval medzi priemernou očakávanou dĺžkou života a zákonným dôchodkovým vekom je u žien dlhší a že ženy sú medzi dôchodcami zastúpené najviac, tvoria drvivú väčšinu starších dôchodcov, často aj osôb s prerušovanou profesionálnou kariérou, neštandardným zamestnaním a pracovným zaradením osobnej opatrovateľky. Súčasné rozširovanie systémov s definovanými príspevkami túto situáciu zhoršuje;

| 40. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby vypracovali podrobné definície rôznych dôchodkových koncepcií, čím by sa sprehľadnila diskusia, najmä pokiaľ ide o nejasné hranice medzi systémami sociálneho zabezpečenia a súkromnými systémami, zamestnaneckými a individuálnymi systémami a dobrovoľnými a povinnými systémami; |
| --- | --- |

40.

vyzýva Komisiu a členské štáty, aby vypracovali podrobné definície rôznych dôchodkových koncepcií, čím by sa sprehľadnila diskusia, najmä pokiaľ ide o nejasné hranice medzi systémami sociálneho zabezpečenia a súkromnými systémami, zamestnaneckými a individuálnymi systémami a dobrovoľnými a povinnými systémami;

| 41. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby si vymieňali informácie v súvislosti s koncepciou „primeraného“ dôchodkového príjmu, ako ju uplatňujú jednotlivé štáty vo svojich dôchodkových systémoch, a to s ohľadom na predchádzanie chudobe a ako záruku kúpnej sily po odchode do dôchodku; |
| --- | --- |

41.

vyzýva Komisiu a členské štáty, aby si vymieňali informácie v súvislosti s koncepciou „primeraného“ dôchodkového príjmu, ako ju uplatňujú jednotlivé štáty vo svojich dôchodkových systémoch, a to s ohľadom na predchádzanie chudobe a ako záruku kúpnej sily po odchode do dôchodku;

| 42. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby monitorovali kvalitu verejných a zamestnaneckých dôchodkových systémov z hľadiska poskytovania primeraných, dostupných, bezpečných a trvalo udržateľných dôchodkov (vrátane ich sociálneho prínosu) a zvážili možnosť zavedenia porovnávacích kritérií (napríklad v rámci otvorenej metódy koordinácie) na zlepšenie kvality dôchodkových systémov; |
| --- | --- |

42.

vyzýva Komisiu a členské štáty, aby monitorovali kvalitu verejných a zamestnaneckých dôchodkových systémov z hľadiska poskytovania primeraných, dostupných, bezpečných a trvalo udržateľných dôchodkov (vrátane ich sociálneho prínosu) a zvážili možnosť zavedenia porovnávacích kritérií (napríklad v rámci otvorenej metódy koordinácie) na zlepšenie kvality dôchodkových systémov;

| 43. | domnievame sa, že EÚ by mala vypracovať kódexy osvedčených postupov v oblasti koncepcie a správy systémov s definovanými príspevkami; |
| --- | --- |

43.

domnievame sa, že EÚ by mala vypracovať kódexy osvedčených postupov v oblasti koncepcie a správy systémov s definovanými príspevkami;

| 44. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby rozpracovali a zdokonalili svoje štatistické a analytické nástroje a zlepšili tak svoju schopnosť hodnotiť dosah opatrení politiky dôchodkového zabezpečenia na primeranosť a trvalú udržateľnosť dôchodkových príjmov; |
| --- | --- |

44.

vyzýva Komisiu a členské štáty, aby rozpracovali a zdokonalili svoje štatistické a analytické nástroje a zlepšili tak svoju schopnosť hodnotiť dosah opatrení politiky dôchodkového zabezpečenia na primeranosť a trvalú udržateľnosť dôchodkových príjmov;

| 45. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby vypracovali metodický rámec na hodnotenie skutočného vplyvu opatrení politiky dôchodkového zabezpečenia na vyváženosť medzi trvalou udržateľnosťou a primeranosťou. To si vyžaduje, aby Výbor pre sociálnu ochranu a Výbor pre hospodársku politiku spolupracovali na rozpracovaní kombinácie súčasných makroekonomických prístupov na hodnotenie budúcich výdavkov na dôchodky a mikroekonomických prístupov vychádzajúcich z mikrosimulácií primeranosti príjmov; |
| --- | --- |

45.

vyzýva Komisiu a členské štáty, aby vypracovali metodický rámec na hodnotenie skutočného vplyvu opatrení politiky dôchodkového zabezpečenia na vyváženosť medzi trvalou udržateľnosťou a primeranosťou. To si vyžaduje, aby Výbor pre sociálnu ochranu a Výbor pre hospodársku politiku spolupracovali na rozpracovaní kombinácie súčasných makroekonomických prístupov na hodnotenie budúcich výdavkov na dôchodky a mikroekonomických prístupov vychádzajúcich z mikrosimulácií primeranosti príjmov;

| 46. | žiada Komisiu, aby posúdila, či je v tejto oblasti potrebná zintenzívnená otvorená koordinácia, tak na podporu slobodného pohybu, ako aj na podporu únosnosti systémov dôchodkového zabezpečenia. |
| --- | --- |

46.

žiada Komisiu, aby posúdila, či je v tejto oblasti potrebná zintenzívnená otvorená koordinácia, tak na podporu slobodného pohybu, ako aj na podporu únosnosti systémov dôchodkového zabezpečenia.

V Bruseli 28. januára 2011

Predsedníčka Výboru regiónov

Mercedes BRESSO

---

III Prípravné akty

Výbor regiónov

88. plenárne zasadnutie v dňoch 27. a 28. januára 2011

| 2.4.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 104/44 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 104/44

---

Stanovisko Výboru regiónov na tému „Zmenený a doplnený návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia Rady (ES) č. 1290/2005 a (ES) č. 1234/2007, pokiaľ ide o rozdeľovanie potravín najodkázanejším osobám v Únii“

2011/C 104/10

VÝBOR REGIÓNOV

| — | vyjadruje poľutovanie nad tým, že nový program rozdeľovania potravín osobám, ktoré sú na to najviac odkázané, sa nemohol začať skôr; |
| --- | --- |

—

vyjadruje poľutovanie nad tým, že nový program rozdeľovania potravín osobám, ktoré sú na to najviac odkázané, sa nemohol začať skôr;

| — | domnieva sa, že neistá ekonomická situácia a pokles miery zamestnanosti, ktoré v dôsledku hospodárskej krízy nastali v mnohých členských štátoch, a najmä v regiónoch najviac postihnutých štrukturálnymi zmenami, si vyžadujú od inštitúcií EÚ rýchle rozhodnutia, ktoré posunú právny základ upravujúci rozdeľovanie potravín a ich zdrojov na úroveň, ktorá bude zodpovedať súčasným potrebám; |
| --- | --- |

—

domnieva sa, že neistá ekonomická situácia a pokles miery zamestnanosti, ktoré v dôsledku hospodárskej krízy nastali v mnohých členských štátoch, a najmä v regiónoch najviac postihnutých štrukturálnymi zmenami, si vyžadujú od inštitúcií EÚ rýchle rozhodnutia, ktoré posunú právny základ upravujúci rozdeľovanie potravín a ich zdrojov na úroveň, ktorá bude zodpovedať súčasným potrebám;

| — | domnieva sa, že potravinová pomoc osobám, ktoré sú na ňu najviac odkázané, by mala naďalej patriť do Spoločnej poľnohospodárskej politiky a prispievať k dosahovaniu cieľov SPP, pokiaľ ide o zabezpečovanie potravín obyvateľom; |
| --- | --- |

—

domnieva sa, že potravinová pomoc osobám, ktoré sú na ňu najviac odkázané, by mala naďalej patriť do Spoločnej poľnohospodárskej politiky a prispievať k dosahovaniu cieľov SPP, pokiaľ ide o zabezpečovanie potravín obyvateľom;

| — | verí, že je dôležité, aby finančný príspevok Spoločenstva k financovaniu potravinovej pomoci bol aj naďalej vysoký, keďže ide o politiku Spoločenstva na vyrovnanie sociálnych a regionálnych rozdielov, ktorá sa zameriava priamo na občanov EÚ; |
| --- | --- |

—

verí, že je dôležité, aby finančný príspevok Spoločenstva k financovaniu potravinovej pomoci bol aj naďalej vysoký, keďže ide o politiku Spoločenstva na vyrovnanie sociálnych a regionálnych rozdielov, ktorá sa zameriava priamo na občanov EÚ;

| — | zdôrazňuje, že miestne a regionálne orgány a organizácie tretieho sektora zohrávajú dôležitú úlohu, pretože pomáhajú zabezpečiť, aby pomoc dostali ľudia, ktorí ju potrebujú, a zároveň organizujú rozdeľovanie pomoci v praxi a poskytujú o nej informácie. |
| --- | --- |

—

zdôrazňuje, že miestne a regionálne orgány a organizácie tretieho sektora zohrávajú dôležitú úlohu, pretože pomáhajú zabezpečiť, aby pomoc dostali ľudia, ktorí ju potrebujú, a zároveň organizujú rozdeľovanie pomoci v praxi a poskytujú o nej informácie.

| Spravodajca | : | pán Ossi Martikainen (FI/ALDE), predseda mestskej rady mesta Lapinlahti |
| --- | --- | --- |
| Referenčný dokument | : | Zmenený a doplnený návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia Rady (ES) č. 1290/2005 a (ES) č. 1234/2007, pokiaľ ide o rozdeľovanie potravín najodkázanejším osobám v Únii
  KOM(2010) 486 v konečnom znení |

Spravodajca

:

pán Ossi Martikainen (FI/ALDE), predseda mestskej rady mesta Lapinlahti

Referenčný dokument

:

Zmenený a doplnený návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia Rady (ES) č. 1290/2005 a (ES) č. 1234/2007, pokiaľ ide o rozdeľovanie potravín najodkázanejším osobám v Únii

KOM(2010) 486 v konečnom znení

I.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

VÝBOR REGIÓNOV

| 1. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že nový program rozdeľovania potravín osobám, ktoré sú na to najviac odkázané, sa nemohol začať skôr; |
| --- | --- |

1.

vyjadruje poľutovanie nad tým, že nový program rozdeľovania potravín osobám, ktoré sú na to najviac odkázané, sa nemohol začať skôr;

| 2. | by rád upriamil pozornosť inštitúcií EÚ na závery, ktoré vypracoval vo svojich predchádzajúcich stanoviskách o budúcnosti SPP po roku 2013 (CdR 127/2010), sociálnom vylúčení a chudobe (CdR 57/2008) a nerovnostiach v oblasti zdravia v EÚ (CdR 47/2010); |
| --- | --- |

2.

by rád upriamil pozornosť inštitúcií EÚ na závery, ktoré vypracoval vo svojich predchádzajúcich stanoviskách o budúcnosti SPP po roku 2013 (CdR 127/2010), sociálnom vylúčení a chudobe (CdR 57/2008) a nerovnostiach v oblasti zdravia v EÚ (CdR 47/2010);

| 3. | domnieva sa, že prístup k potrave a primeraná a pestrá strava sú základné práva, ktoré sa musia zaručiť všetkým ľuďom bez ohľadu na ich sociálnu situáciu; |
| --- | --- |

3.

domnieva sa, že prístup k potrave a primeraná a pestrá strava sú základné práva, ktoré sa musia zaručiť všetkým ľuďom bez ohľadu na ich sociálnu situáciu;

| 4. | konštatuje, že napríklad nezamestnanosť, sociálne vylúčenie, nízka úroveň príjmov alebo vylúčenie z dôvodu zdravotných problémov môžu spôsobiť, že sa ľudia nestravujú dostatočne pestro a zdravo. Tieto skutočnosti spolu s článkom 168 Lisabonskej zmluvy (ochrana zdravia vo všetkých činnostiach EÚ) sa musia starostlivo zvážiť pri príprave budúcej potravinovej pomoci EÚ a musí sa tiež zabezpečiť vysoká kvalita pomoci poskytovanej v rámci tohto programu; |
| --- | --- |

4.

konštatuje, že napríklad nezamestnanosť, sociálne vylúčenie, nízka úroveň príjmov alebo vylúčenie z dôvodu zdravotných problémov môžu spôsobiť, že sa ľudia nestravujú dostatočne pestro a zdravo. Tieto skutočnosti spolu s článkom 168 Lisabonskej zmluvy (ochrana zdravia vo všetkých činnostiach EÚ) sa musia starostlivo zvážiť pri príprave budúcej potravinovej pomoci EÚ a musí sa tiež zabezpečiť vysoká kvalita pomoci poskytovanej v rámci tohto programu;

| 5. | konštatuje, že v roku 2008 využilo program rozdeľovania potravín viac ako 13 miliónov ľudí, a verí, že program zostane aj v budúcnosti jedným z kľúčových prvkov základnej ochrany osôb, ktoré sú na to najviac odkázané; |
| --- | --- |

5.

konštatuje, že v roku 2008 využilo program rozdeľovania potravín viac ako 13 miliónov ľudí, a verí, že program zostane aj v budúcnosti jedným z kľúčových prvkov základnej ochrany osôb, ktoré sú na to najviac odkázané;

| 6. | domnieva sa, že neistá ekonomická situácia a pokles miery zamestnanosti, ktoré v dôsledku hospodárskej krízy nastali v mnohých členských štátoch, a najmä v regiónoch najviac postihnutých štrukturálnymi zmenami, si vyžadujú od inštitúcií EÚ rýchle rozhodnutia, ktoré posunú právny základ upravujúci rozdeľovanie potravín a ich zdrojov na úroveň, ktorá bude zodpovedať súčasným potrebám; |
| --- | --- |

6.

domnieva sa, že neistá ekonomická situácia a pokles miery zamestnanosti, ktoré v dôsledku hospodárskej krízy nastali v mnohých členských štátoch, a najmä v regiónoch najviac postihnutých štrukturálnymi zmenami, si vyžadujú od inštitúcií EÚ rýchle rozhodnutia, ktoré posunú právny základ upravujúci rozdeľovanie potravín a ich zdrojov na úroveň, ktorá bude zodpovedať súčasným potrebám;

| 7. | zastáva názor, že v dôsledku hospodárskej krízy je nevyhnutné zaviesť opatrenia na vyrovnanie verejných financií v členských štátoch a ich miestnych a regionálnych hospodárstvach. V niektorých prípadoch by však tieto opatrenia mohli viesť k zvýšeniu sociálnej neistoty u osôb, ktoré sú najviac odkázané na pomoc, a tým aj k zvýšenej potrebe potravinovej pomoci. Tento nástroj sociálnej súdržnosti by sa preto mal ďalej rozvíjať a malo by sa vynaložiť úsilie na to, aby sa zvýšila jeho efektívnosť a aby bol známejší a prijateľnejší; |
| --- | --- |

7.

zastáva názor, že v dôsledku hospodárskej krízy je nevyhnutné zaviesť opatrenia na vyrovnanie verejných financií v členských štátoch a ich miestnych a regionálnych hospodárstvach. V niektorých prípadoch by však tieto opatrenia mohli viesť k zvýšeniu sociálnej neistoty u osôb, ktoré sú najviac odkázané na pomoc, a tým aj k zvýšenej potrebe potravinovej pomoci. Tento nástroj sociálnej súdržnosti by sa preto mal ďalej rozvíjať a malo by sa vynaložiť úsilie na to, aby sa zvýšila jeho efektívnosť a aby bol známejší a prijateľnejší;

| 8. | domnieva sa, že potravinová pomoc osobám, ktoré sú na ňu najviac odkázané, by mala naďalej patriť do Spoločnej poľnohospodárskej politiky a prispievať k dosahovaniu cieľov SPP, pokiaľ ide o zabezpečovanie potravín obyvateľom; |
| --- | --- |

8.

domnieva sa, že potravinová pomoc osobám, ktoré sú na ňu najviac odkázané, by mala naďalej patriť do Spoločnej poľnohospodárskej politiky a prispievať k dosahovaniu cieľov SPP, pokiaľ ide o zabezpečovanie potravín obyvateľom;

| 9. | nazdáva sa, že význam rozdeľovania potravinovej pomoci vo viacerých členských štátoch rastie v dôsledku zvyšovania spotrebiteľských cien potravín, spôsobeného narušením poľnohospodárskych trhov, zvýšenými výrobnými nákladmi a koncentráciou distribučných kanálov. Obchod a distribúcia dnes zohrávajú väčšiu úlohu pri vytváraní cien potravín, čo sa znepokojivo odráža tak v znižovaní príjmov poľnohospodárov, ako aj vo zvyšovaní spotrebiteľských cien; |
| --- | --- |

9.

nazdáva sa, že význam rozdeľovania potravinovej pomoci vo viacerých členských štátoch rastie v dôsledku zvyšovania spotrebiteľských cien potravín, spôsobeného narušením poľnohospodárskych trhov, zvýšenými výrobnými nákladmi a koncentráciou distribučných kanálov. Obchod a distribúcia dnes zohrávajú väčšiu úlohu pri vytváraní cien potravín, čo sa znepokojivo odráža tak v znižovaní príjmov poľnohospodárov, ako aj vo zvyšovaní spotrebiteľských cien;

| 10. | domnieva sa, že pri revízii Spoločnej poľnohospodárskej politiky by sa mal uplatňovať dôsledný a dlhodobý prístup, aby jej zmeny neviedli k príliš rýchlym štrukturálnym zmenách, a najmä k situáciám, keď sa malé poľnohospodárske podniky ocitnú na pokraji bankrotu a z ich majiteľov, výrobcov potravín, sa stanú potenciálni príjemcovia potravinovej pomoci; |
| --- | --- |

10.

domnieva sa, že pri revízii Spoločnej poľnohospodárskej politiky by sa mal uplatňovať dôsledný a dlhodobý prístup, aby jej zmeny neviedli k príliš rýchlym štrukturálnym zmenách, a najmä k situáciám, keď sa malé poľnohospodárske podniky ocitnú na pokraji bankrotu a z ich majiteľov, výrobcov potravín, sa stanú potenciálni príjemcovia potravinovej pomoci;

| 11. | domnieva sa, že potravinová pomoc môže tiež prispieť k zmierneniu narušenia trhov s poľnohospodárskymi výrobkami a k vyrovnaniu výkyvov cien. Potravinová pomoc musí byť vnímaná ako súčasť celku, ktorý obsahuje Spoločnú poľnohospodársku politiku a trhovú politiku, nesmieme však v nej vidieť iba nástroj intervenčného systému. Potreba pomoci pre osoby, ktoré sú na ňu najviac odkázané, nezávisí od budúcnosti intervenčného systému; Výbor regiónov víta plány stanovené v zmenenom a doplnenom nariadení, aby sa potraviny čoraz častejšie získavali na trhu ako doplnok k dodávkam z intervenčných zásob a aby sa nákupy na trhu už neobmedzovali len na situácie, keď sú intervenčné zásoby dočasne nedostupné; |
| --- | --- |

11.

domnieva sa, že potravinová pomoc môže tiež prispieť k zmierneniu narušenia trhov s poľnohospodárskymi výrobkami a k vyrovnaniu výkyvov cien. Potravinová pomoc musí byť vnímaná ako súčasť celku, ktorý obsahuje Spoločnú poľnohospodársku politiku a trhovú politiku, nesmieme však v nej vidieť iba nástroj intervenčného systému. Potreba pomoci pre osoby, ktoré sú na ňu najviac odkázané, nezávisí od budúcnosti intervenčného systému; Výbor regiónov víta plány stanovené v zmenenom a doplnenom nariadení, aby sa potraviny čoraz častejšie získavali na trhu ako doplnok k dodávkam z intervenčných zásob a aby sa nákupy na trhu už neobmedzovali len na situácie, keď sú intervenčné zásoby dočasne nedostupné;

| 12. | domnieva sa, že zabezpečiť rôznorodosť potravín poskytovaných prostredníctvom programu potravinovej pomoci je výzvou na niekoľko rokov: škála poskytovaných potravín by mala pokryť všetky kategórie základných potravín vyrobených v EÚ; |
| --- | --- |

12.

domnieva sa, že zabezpečiť rôznorodosť potravín poskytovaných prostredníctvom programu potravinovej pomoci je výzvou na niekoľko rokov: škála poskytovaných potravín by mala pokryť všetky kategórie základných potravín vyrobených v EÚ;

| 13. | zdôrazňuje tiež, že z klimatických a environmentálnych dôvodov majú pri poskytovaní potravinovej pomoci veľký význam miestne potravinové reťazce. Reťazec od výroby po distribúciu by mal byť čo najkratší a efektívne organizovaný; |
| --- | --- |

13.

zdôrazňuje tiež, že z klimatických a environmentálnych dôvodov majú pri poskytovaní potravinovej pomoci veľký význam miestne potravinové reťazce. Reťazec od výroby po distribúciu by mal byť čo najkratší a efektívne organizovaný;

| 14. | verí, že zohľadňovanie miestnych a regionálnych potravinových kultúr pri výbere potravinových výrobkov poskytovaných v rámci potravinovej pomoci by tiež pomohlo zvýšiť zmysluplnosť a prijateľnosť poskytovanej pomoci; |
| --- | --- |

14.

verí, že zohľadňovanie miestnych a regionálnych potravinových kultúr pri výbere potravinových výrobkov poskytovaných v rámci potravinovej pomoci by tiež pomohlo zvýšiť zmysluplnosť a prijateľnosť poskytovanej pomoci;

| 15. | domnieva sa, že užšia spolupráca v budúcnosti medzi miestnymi a regionálnymi správnymi orgánmi, regionálnymi výrobcami a orgánmi pomoci pri organizovaní potravinovej pomoci by mohla pomôcť zvýšiť efektívnosť tohto nástroja a jeho prijateľnosť a umožniť lepšie dosiahnuť cieľ správneho rozdelenia pomoci; |
| --- | --- |

15.

domnieva sa, že užšia spolupráca v budúcnosti medzi miestnymi a regionálnymi správnymi orgánmi, regionálnymi výrobcami a orgánmi pomoci pri organizovaní potravinovej pomoci by mohla pomôcť zvýšiť efektívnosť tohto nástroja a jeho prijateľnosť a umožniť lepšie dosiahnuť cieľ správneho rozdelenia pomoci;

| 16. | víta skutočnosť, že výber potravinových výrobkov, ktoré sa rozdelia v rámci programu pomoci, bude aj naďalej úlohou členských štátov a že tretí sektor bude mať stále dôležitú úlohu pri rozdeľovaní pomoci; |
| --- | --- |

16.

víta skutočnosť, že výber potravinových výrobkov, ktoré sa rozdelia v rámci programu pomoci, bude aj naďalej úlohou členských štátov a že tretí sektor bude mať stále dôležitú úlohu pri rozdeľovaní pomoci;

| 17. | odporúča, aby sa zabránilo zbytočnej byrokratickej záťaži pri miestnej organizácii pomoci a aby sa administratívne náklady zachovali na minimálnej úrovni; |
| --- | --- |

17.

odporúča, aby sa zabránilo zbytočnej byrokratickej záťaži pri miestnej organizácii pomoci a aby sa administratívne náklady zachovali na minimálnej úrovni;

| 18. | nabáda miestne a regionálne správne orgány, aby vnútroštátne nástroje sociálnej politiky spadajúce do ich právomoci zosúladili s programom potravinovej pomoci EÚ tak, aby sa pomoc poskytovala tým, ktorí ju potrebujú, spravodlivo a ako logická súčasť celkového živobytia osôb, ktoré sú na ňu odkázané; |
| --- | --- |

18.

nabáda miestne a regionálne správne orgány, aby vnútroštátne nástroje sociálnej politiky spadajúce do ich právomoci zosúladili s programom potravinovej pomoci EÚ tak, aby sa pomoc poskytovala tým, ktorí ju potrebujú, spravodlivo a ako logická súčasť celkového živobytia osôb, ktoré sú na ňu odkázané;

Na základe zásad subsidiarity a blízkosti k občanom Výbor regiónov

| 19. | verí, že je dôležité, aby finančný príspevok Spoločenstva k financovaniu potravinovej pomoci bol aj naďalej vysoký, keďže ide o politiku Spoločenstva na vyrovnanie sociálnych a regionálnych rozdielov, ktorá sa zameriava priamo na občanov EÚ; |
| --- | --- |

19.

verí, že je dôležité, aby finančný príspevok Spoločenstva k financovaniu potravinovej pomoci bol aj naďalej vysoký, keďže ide o politiku Spoločenstva na vyrovnanie sociálnych a regionálnych rozdielov, ktorá sa zameriava priamo na občanov EÚ;

| 20. | zastáva názor, že je potrebné posilniť právomoci delegované Komisii v oblasti potravinovej pomoci, napríklad pokiaľ ide o postupy uplatňované pri výzvach na predkladanie ponúk a všeobecne o prideľovanie zdrojov a vykonávacie, monitorovacie a kontrolné mechanizmy, hoci dôjde k posunu od financovania činností výlučne z rozpočtu EÚ k spolufinancovaniu. Cieľom zjednodušenia právomocí musí byť transparentnosť, efektívnosť a lepšia účinnosť; |
| --- | --- |

20.

zastáva názor, že je potrebné posilniť právomoci delegované Komisii v oblasti potravinovej pomoci, napríklad pokiaľ ide o postupy uplatňované pri výzvach na predkladanie ponúk a všeobecne o prideľovanie zdrojov a vykonávacie, monitorovacie a kontrolné mechanizmy, hoci dôjde k posunu od financovania činností výlučne z rozpočtu EÚ k spolufinancovaniu. Cieľom zjednodušenia právomocí musí byť transparentnosť, efektívnosť a lepšia účinnosť;

| 21. | uznáva, že finančný príspevok Spoločenstva na náklady na potravinovú pomoc môže byť vyšší v regiónoch, ktoré pokrýva Kohézny fond, než v iných regiónoch, ale nemalo by sa umožniť, aby bol rozdiel vo finančných zdrojoch medzi regiónmi príliš veľký, keďže ide o iniciatívu Spoločenstva zameranú priamo na občanov, ktorej legitímnosť a prijateľnosť hodnotia občania. V prosperujúcich regiónoch môžu byť tiež veľké sociálne rozdiely; |
| --- | --- |

21.

uznáva, že finančný príspevok Spoločenstva na náklady na potravinovú pomoc môže byť vyšší v regiónoch, ktoré pokrýva Kohézny fond, než v iných regiónoch, ale nemalo by sa umožniť, aby bol rozdiel vo finančných zdrojoch medzi regiónmi príliš veľký, keďže ide o iniciatívu Spoločenstva zameranú priamo na občanov, ktorej legitímnosť a prijateľnosť hodnotia občania. V prosperujúcich regiónoch môžu byť tiež veľké sociálne rozdiely;

| 22. | odporúča Komisii, aby neustále hodnotila, či je ročný strop finančných prostriedkov vo výške 500 miliónov EUR stanovený pre programovacie obdobie dostatočný vzhľadom na to, že hospodárska kríza môže zvýšiť tlak na verejné výdavky a obmedziť ich, a že hospodárska neistota vedie v mnohých krajinách k vyššej nezamestnanosti; |
| --- | --- |

22.

odporúča Komisii, aby neustále hodnotila, či je ročný strop finančných prostriedkov vo výške 500 miliónov EUR stanovený pre programovacie obdobie dostatočný vzhľadom na to, že hospodárska kríza môže zvýšiť tlak na verejné výdavky a obmedziť ich, a že hospodárska neistota vedie v mnohých krajinách k vyššej nezamestnanosti;

| 23. | nabáda Komisiu a všetky zúčastnené strany, aby sledovali, ako limity finančného príspevku EÚ k programu stanovené v zmenenom a doplnenom nariadení ovplyvňujú ochotu využívať pomoc, a možné dôsledky tejto situácie na životné podmienky osôb, ktoré sú na pomoc najviac odkázané; |
| --- | --- |

23.

nabáda Komisiu a všetky zúčastnené strany, aby sledovali, ako limity finančného príspevku EÚ k programu stanovené v zmenenom a doplnenom nariadení ovplyvňujú ochotu využívať pomoc, a možné dôsledky tejto situácie na životné podmienky osôb, ktoré sú na pomoc najviac odkázané;

| 24. | domnieva sa, že účasť na prijímaní a rozdeľovaní potravinovej pomoci EÚ musí aj naďalej vychádzať z dobrovoľného rozhodnutia členských štátov a ich ochoty zúčastniť sa na programe; |
| --- | --- |

24.

domnieva sa, že účasť na prijímaní a rozdeľovaní potravinovej pomoci EÚ musí aj naďalej vychádzať z dobrovoľného rozhodnutia členských štátov a ich ochoty zúčastniť sa na programe;

| 25. | zdôrazňuje, že miestne a regionálne orgány a organizácie tretieho sektora zohrávajú dôležitú úlohu, pretože pomáhajú zabezpečiť, aby pomoc dostali ľudia, ktorí ju potrebujú, a zároveň organizujú rozdeľovanie pomoci v praxi a poskytujú o nej informácie. |
| --- | --- |

25.

zdôrazňuje, že miestne a regionálne orgány a organizácie tretieho sektora zohrávajú dôležitú úlohu, pretože pomáhajú zabezpečiť, aby pomoc dostali ľudia, ktorí ju potrebujú, a zároveň organizujú rozdeľovanie pomoci v praxi a poskytujú o nej informácie.

V Bruseli 27. januára 2011

Predsedníčka Výboru regiónov

Mercedes BRESSO

---

| 2.4.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 104/47 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 104/47

---

Stanovisko Výboru regiónov na tému „Rozvoj integrovanej námornej politiky a poznatky o mori 2020“

2011/C 104/11

VÝBOR REGIÓNOV

| — | dôrazne nalieha, aby sa vyčlenili dostatočné finančné prostriedky na ďalší rozvoj integrovanej námornej politiky (INP) EÚ do konca súčasného finančného výhľadu v roku 2013. Domnieva sa tiež, že na rozvoj a ďalšie posilnenie INP je na nasledujúce rozpočtové obdobie začínajúce v roku 2014 potrebné vyčleniť osobitné a primerané finančné prostriedky a vyzýva všetky strany zapojené do prípravy rozpočtu EÚ, aby tejto otázke venovali primeranú pozornosť. Tieto prostriedky sú nevyhnutné na dosiahnutie stanovených cieľov a na to, aby celý doterajší dosiahnutý pokrok a vynaložené investície neboli zbytočné; |
| --- | --- |

—

dôrazne nalieha, aby sa vyčlenili dostatočné finančné prostriedky na ďalší rozvoj integrovanej námornej politiky (INP) EÚ do konca súčasného finančného výhľadu v roku 2013. Domnieva sa tiež, že na rozvoj a ďalšie posilnenie INP je na nasledujúce rozpočtové obdobie začínajúce v roku 2014 potrebné vyčleniť osobitné a primerané finančné prostriedky a vyzýva všetky strany zapojené do prípravy rozpočtu EÚ, aby tejto otázke venovali primeranú pozornosť. Tieto prostriedky sú nevyhnutné na dosiahnutie stanovených cieľov a na to, aby celý doterajší dosiahnutý pokrok a vynaložené investície neboli zbytočné;

| — | zdôrazňuje, že väčší dôraz treba klásť na prioritu „udržateľný hospodársky rast, zamestnanosť a zavádzanie inovácií“. Keďže Európa sa ešte stále snaží prekonať najvážnejšiu hospodársku krízu v dejinách, opatrenia zamerané na tento cieľ si určite zasluhujú väčšiu pozornosť, nehovoriac o tom, že by mohli významne prispieť k dosiahnutiu cieľov stratégie Európa 2020; |
| --- | --- |

—

zdôrazňuje, že väčší dôraz treba klásť na prioritu „udržateľný hospodársky rast, zamestnanosť a zavádzanie inovácií“. Keďže Európa sa ešte stále snaží prekonať najvážnejšiu hospodársku krízu v dejinách, opatrenia zamerané na tento cieľ si určite zasluhujú väčšiu pozornosť, nehovoriac o tom, že by mohli významne prispieť k dosiahnutiu cieľov stratégie Európa 2020;

| — | poukazuje na to, že je nevyhnutné, aby sa aj po roku 2014 poskytovali európske finančné prostriedky na integrovanú európsku námornú politiku, aby tak tento politický prístup získal kontinuitu a väčšiu politickú váhu, a to s výhradou diskusie o viacročnom finančnom rámci na obdobie po roku 2013. Fond pre pobrežné regióny, o ktorom sa už rokovalo vo Výbore regiónov a v Európskom parlamente, by tu mohol byť príkladom; |
| --- | --- |

—

poukazuje na to, že je nevyhnutné, aby sa aj po roku 2014 poskytovali európske finančné prostriedky na integrovanú európsku námornú politiku, aby tak tento politický prístup získal kontinuitu a väčšiu politickú váhu, a to s výhradou diskusie o viacročnom finančnom rámci na obdobie po roku 2013. Fond pre pobrežné regióny, o ktorom sa už rokovalo vo Výbore regiónov a v Európskom parlamente, by tu mohol byť príkladom;

| — | žiada, aby boli miestne a regionálne samosprávy konzultované pri vytváraní a implementácii opatrení na dosiahnutie zlepšenia kvality verejného rozhodovania na všetkých úrovniach. Výbor regiónov už žiadal, aby riadenie v tejto oblasti prebiehalo v duchu viacúrovňového riadenia a v súlade so zásadou subsidiarity, a žiada tiež o väčšie zapojenie krajín mimo EÚ a vzájomnú spoluprácu týkajúcu sa poznatkov o mori. Význam zlepšenia koordinácie s týmito partnermi pri iných aspektoch námornej politiky už bol vo všeobecnosti uznaný a prínos väčšieho počtu spoločných opatrení v tejto oblasti je dosť zjavný. |
| --- | --- |

—

žiada, aby boli miestne a regionálne samosprávy konzultované pri vytváraní a implementácii opatrení na dosiahnutie zlepšenia kvality verejného rozhodovania na všetkých úrovniach. Výbor regiónov už žiadal, aby riadenie v tejto oblasti prebiehalo v duchu viacúrovňového riadenia a v súlade so zásadou subsidiarity, a žiada tiež o väčšie zapojenie krajín mimo EÚ a vzájomnú spoluprácu týkajúcu sa poznatkov o mori. Význam zlepšenia koordinácie s týmito partnermi pri iných aspektoch námornej politiky už bol vo všeobecnosti uznaný a prínos väčšieho počtu spoločných opatrení v tejto oblasti je dosť zjavný.

| Spravodajca | : | pán Noel Formosa (MT/EĽS), starosta obce San Lawrenz, Gozo |
| --- | --- | --- |
| Referenčné dokumenty | : | Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje program na podporu budúceho rozvoja integrovanej námornej politiky
  KOM(2010) 494 v konečnom znení – 2010/0257 (COD)
  Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu – Poznatky o mori 2020 – námorné dáta a monitorovanie mora na účely rozumného a udržateľného rastu
  KOM(2010) 461 v konečnom znení |

Spravodajca

:

pán Noel Formosa (MT/EĽS), starosta obce San Lawrenz, Gozo

Referenčné dokumenty

:

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje program na podporu budúceho rozvoja integrovanej námornej politiky

KOM(2010) 494 v konečnom znení – 2010/0257 (COD)

Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu – Poznatky o mori 2020 – námorné dáta a monitorovanie mora na účely rozumného a udržateľného rastu

KOM(2010) 461 v konečnom znení

I.   VŠEOBECNÉ PRIPOMIENKY

VÝBOR REGIÓNOV

| 1. | dôrazne nalieha, aby sa vyčlenili dostatočné finančné prostriedky na ďalší rozvoj integrovanej námornej politiky (INP) EÚ do konca súčasného finančného výhľadu v roku 2013. Domnieva sa tiež, že na rozvoj a ďalšie posilnenie INP je na nasledujúce rozpočtové obdobie začínajúce v roku 2014 potrebné vyčleniť osobitné a primerané finančné prostriedky a vyzýva všetky strany zapojené do prípravy rozpočtu EÚ, aby tejto otázke venovali primeranú pozornosť. Tieto prostriedky sú nevyhnutné na dosiahnutie stanovených cieľov a na to, aby celý doterajší dosiahnutý pokrok a vynaložené investície neboli zbytočné; |
| --- | --- |

1.

dôrazne nalieha, aby sa vyčlenili dostatočné finančné prostriedky na ďalší rozvoj integrovanej námornej politiky (INP) EÚ do konca súčasného finančného výhľadu v roku 2013. Domnieva sa tiež, že na rozvoj a ďalšie posilnenie INP je na nasledujúce rozpočtové obdobie začínajúce v roku 2014 potrebné vyčleniť osobitné a primerané finančné prostriedky a vyzýva všetky strany zapojené do prípravy rozpočtu EÚ, aby tejto otázke venovali primeranú pozornosť. Tieto prostriedky sú nevyhnutné na dosiahnutie stanovených cieľov a na to, aby celý doterajší dosiahnutý pokrok a vynaložené investície neboli zbytočné;

| 2. | zdôrazňuje, že je veľmi dôležité zaručiť úspech integrovanej námornej politiky vzhľadom na to, že opak by mal negatívny dosah na životné prostredie, ako aj z hospodárskeho a sociálneho hľadiska. Regiónov prosperujúcich vďaka moru je až príliš veľa na to, aby sa táto oblasť zanedbávala; |
| --- | --- |

2.

zdôrazňuje, že je veľmi dôležité zaručiť úspech integrovanej námornej politiky vzhľadom na to, že opak by mal negatívny dosah na životné prostredie, ako aj z hospodárskeho a sociálneho hľadiska. Regiónov prosperujúcich vďaka moru je až príliš veľa na to, aby sa táto oblasť zanedbávala;

| 3. | víta zámer Európskej komisie, poskytnúť finančné prostriedky vo výške 50 mil. EUR na ďalší rozvoj a presadzovanie integrovanej európskej námornej politiky v rokoch 2011 až 2013, a tým podporiť ďalší rozvoj európskej námornej politiky, a to predovšetkým „modrý rast“, t. j. udržateľné využívanie našich morí, oceánov a pobreží, ochranu morského prostredia, ako aj stimulovať zamestnanosť v námorných sektoroch; |
| --- | --- |

3.

víta zámer Európskej komisie, poskytnúť finančné prostriedky vo výške 50 mil. EUR na ďalší rozvoj a presadzovanie integrovanej európskej námornej politiky v rokoch 2011 až 2013, a tým podporiť ďalší rozvoj európskej námornej politiky, a to predovšetkým „modrý rast“, t. j. udržateľné využívanie našich morí, oceánov a pobreží, ochranu morského prostredia, ako aj stimulovať zamestnanosť v námorných sektoroch;

| 4. | zdôrazňuje, že väčší dôraz treba klásť na prioritu „udržateľný hospodársky rast, zamestnanosť a zavádzanie inovácií“. Keďže Európa sa ešte stále snaží prekonať najvážnejšiu hospodársku krízu v dejinách, opatrenia zamerané na tento cieľ si určite zasluhujú väčšiu pozornosť, nehovoriac o tom, že by mohli významne prispieť k dosiahnutiu cieľov stratégie Európa 2020; |
| --- | --- |

4.

zdôrazňuje, že väčší dôraz treba klásť na prioritu „udržateľný hospodársky rast, zamestnanosť a zavádzanie inovácií“. Keďže Európa sa ešte stále snaží prekonať najvážnejšiu hospodársku krízu v dejinách, opatrenia zamerané na tento cieľ si určite zasluhujú väčšiu pozornosť, nehovoriac o tom, že by mohli významne prispieť k dosiahnutiu cieľov stratégie Európa 2020;

| 5. | víta, že Európska komisia chce svojím podporným programom prispieť k presadzovaniu stratégií prispôsobených jednotlivým morským regiónom. Regionálne námorné stratégie umožňujú nachádzať pomocou cieleného nasadenia prostriedkov špecifické riešenia jednotlivých regionálnych výziev; |
| --- | --- |

5.

víta, že Európska komisia chce svojím podporným programom prispieť k presadzovaniu stratégií prispôsobených jednotlivým morským regiónom. Regionálne námorné stratégie umožňujú nachádzať pomocou cieleného nasadenia prostriedkov špecifické riešenia jednotlivých regionálnych výziev;

| 6. | pripomína, že oznámenie o poznatkoch o mori 2020 sa v značnej miere zaoberá zberom údajov a ich spracovaním – v oboch týchto oblastiach zohrávajú miestne a regionálne samosprávy významnú úlohu ako financujúce orgány. Preto treba dosiahnuť lepšiu koordináciu činnosti, aby sa predišlo prekrývaniu; |
| --- | --- |

6.

pripomína, že oznámenie o poznatkoch o mori 2020 sa v značnej miere zaoberá zberom údajov a ich spracovaním – v oboch týchto oblastiach zohrávajú miestne a regionálne samosprávy významnú úlohu ako financujúce orgány. Preto treba dosiahnuť lepšiu koordináciu činnosti, aby sa predišlo prekrývaniu;

| 7. | poukazuje na to, že námorné priestorové plánovanie predstavuje dôležitý nástroj integrovanej európskej námornej politiky a malo by sa uplatniť všade, kde to bude vhodné; |
| --- | --- |

7.

poukazuje na to, že námorné priestorové plánovanie predstavuje dôležitý nástroj integrovanej európskej námornej politiky a malo by sa uplatniť všade, kde to bude vhodné;

| 8. | pozitívne prijíma skutočnosť, že Komisia zaradila spoluprácu s krajinami mimo EÚ medzi priority. Výbor už dlhodobo zastáva názor, že EÚ nemôže sama úspešne čeliť širokému spektru problémov, ktoré postihujú naše moria, a preto je nevyhnutné, aby sa v čo najväčšej miere zapojili aj naši medzinárodní partneri. Iniciatívy, ako je Európsko-stredomorské zhromaždenie regionálnych a miestnych samospráv (ARLEM), ktoré je v súčasnosti vo svojej počiatočnej fáze, sa môžu stať účinným nástrojom na presadzovanie spoločných záujmov v rámci spolupráce na regionálnej úrovni; |
| --- | --- |

8.

pozitívne prijíma skutočnosť, že Komisia zaradila spoluprácu s krajinami mimo EÚ medzi priority. Výbor už dlhodobo zastáva názor, že EÚ nemôže sama úspešne čeliť širokému spektru problémov, ktoré postihujú naše moria, a preto je nevyhnutné, aby sa v čo najväčšej miere zapojili aj naši medzinárodní partneri. Iniciatívy, ako je Európsko-stredomorské zhromaždenie regionálnych a miestnych samospráv (ARLEM), ktoré je v súčasnosti vo svojej počiatočnej fáze, sa môžu stať účinným nástrojom na presadzovanie spoločných záujmov v rámci spolupráce na regionálnej úrovni;

| 9. | považuje za potrebné podporovať konkrétne kľúčové projekty na rozvoj a názorné predvedenie európskych námorných právomocí, napr. rozvoj projektov „európsky ekologický prístav“ alebo „európska ekologická loď“. Takéto kľúčové projekty by mohli ukázať technické možnosti, ktoré by – na základe stanovených politických cieľov – boli zo strednodobého hľadiska vhodné na zvýšenie právne stanovených noriem a ich zakotvenie na európskej a medzinárodnej úrovni, čo by viedlo ku konkurenčnému náskoku európskeho námorného hospodárstva (napr. v oblasti energetickej účinnosti, zníženia emisií, alternatívneho lodného pohonu alebo bezpečnosti lodí). Uvedené hlavné projekty sa však dlhodobo môžu uskutočňovať len vtedy, ak sa do budúcnosti zabezpečí finančný rámec; |
| --- | --- |

9.

považuje za potrebné podporovať konkrétne kľúčové projekty na rozvoj a názorné predvedenie európskych námorných právomocí, napr. rozvoj projektov „európsky ekologický prístav“ alebo „európska ekologická loď“. Takéto kľúčové projekty by mohli ukázať technické možnosti, ktoré by – na základe stanovených politických cieľov – boli zo strednodobého hľadiska vhodné na zvýšenie právne stanovených noriem a ich zakotvenie na európskej a medzinárodnej úrovni, čo by viedlo ku konkurenčnému náskoku európskeho námorného hospodárstva (napr. v oblasti energetickej účinnosti, zníženia emisií, alternatívneho lodného pohonu alebo bezpečnosti lodí). Uvedené hlavné projekty sa však dlhodobo môžu uskutočňovať len vtedy, ak sa do budúcnosti zabezpečí finančný rámec;

II.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

| 10. | víta iniciatívu na vytvorenie integrovanejšej siete pre európske poznatky o mori. Vzhľadom na stupeň vývoja, ktorý dosiahli informačné a komunikačné technológie a na čoraz rozsiahlejšiu spoluprácu vedeckých obcí v jednotlivých štátoch sa súčasná fragmentovaná štruktúra javí zastaraná a výrazne nákladovo neefektívna; |
| --- | --- |

10.

víta iniciatívu na vytvorenie integrovanejšej siete pre európske poznatky o mori. Vzhľadom na stupeň vývoja, ktorý dosiahli informačné a komunikačné technológie a na čoraz rozsiahlejšiu spoluprácu vedeckých obcí v jednotlivých štátoch sa súčasná fragmentovaná štruktúra javí zastaraná a výrazne nákladovo neefektívna;

| 11. | poukazuje na to, že je nevyhnutné, aby sa aj po roku 2014 poskytovali európske finančné prostriedky na integrovanú európsku námornú politiku, aby tak tento politický prístup získal kontinuitu a väčšiu politickú váhu, a to s výhradou diskusie o viacročnom finančnom rámci na obdobie po roku 2013. Fond pre pobrežné regióny, o ktorom sa už rokovalo vo Výbore regiónov a v Európskom parlamente, by tu mohol byť príkladom; |
| --- | --- |

11.

poukazuje na to, že je nevyhnutné, aby sa aj po roku 2014 poskytovali európske finančné prostriedky na integrovanú európsku námornú politiku, aby tak tento politický prístup získal kontinuitu a väčšiu politickú váhu, a to s výhradou diskusie o viacročnom finančnom rámci na obdobie po roku 2013. Fond pre pobrežné regióny, o ktorom sa už rokovalo vo Výbore regiónov a v Európskom parlamente, by tu mohol byť príkladom;

| 12. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že sa nevenuje väčšia pozornosť miestnym a regionálnym samosprávam, a to napriek tomu, že oznámenie sa do značnej miery zaoberá otázkami, ktoré spadajú do ich právomocí a pre ktoré často zohrávajú úlohu financujúceho a/alebo uplatňujúceho orgánu. Zber údajov je síce v právomoci členských štátov, ale v skutočnosti ho často vykonávajú orgány na miestnej a regionálnej úrovni; |
| --- | --- |

12.

vyjadruje poľutovanie nad tým, že sa nevenuje väčšia pozornosť miestnym a regionálnym samosprávam, a to napriek tomu, že oznámenie sa do značnej miery zaoberá otázkami, ktoré spadajú do ich právomocí a pre ktoré často zohrávajú úlohu financujúceho a/alebo uplatňujúceho orgánu. Zber údajov je síce v právomoci členských štátov, ale v skutočnosti ho často vykonávajú orgány na miestnej a regionálnej úrovni;

| 13. | žiada, aby boli miestne a regionálne samosprávy konzultované pri vytváraní a implementácii opatrení na dosiahnutie zlepšenia kvality verejného rozhodovania na všetkých úrovniach. Výbor regiónov už žiadal, aby riadenie v tejto oblasti prebiehalo v duchu viacúrovňového riadenia a v súlade so zásadou subsidiarity, a žiada tiež o väčšie zapojenie krajín mimo EÚ a vzájomnú spoluprácu týkajúcu sa poznatkov o mori. Význam zlepšenia koordinácie s týmito partnermi pri iných aspektoch námornej politiky už bol vo všeobecnosti uznaný a prínos väčšieho počtu spoločných opatrení v tejto oblasti je dosť zjavný; |
| --- | --- |

13.

žiada, aby boli miestne a regionálne samosprávy konzultované pri vytváraní a implementácii opatrení na dosiahnutie zlepšenia kvality verejného rozhodovania na všetkých úrovniach. Výbor regiónov už žiadal, aby riadenie v tejto oblasti prebiehalo v duchu viacúrovňového riadenia a v súlade so zásadou subsidiarity, a žiada tiež o väčšie zapojenie krajín mimo EÚ a vzájomnú spoluprácu týkajúcu sa poznatkov o mori. Význam zlepšenia koordinácie s týmito partnermi pri iných aspektoch námornej politiky už bol vo všeobecnosti uznaný a prínos väčšieho počtu spoločných opatrení v tejto oblasti je dosť zjavný;

| 14. | odporúča, aby Komisia pri preskúmaní ďalších opatrení na podporu pobrežných informačných systémov v nadväznosti na odporúčanie o integrovanom riadení pobrežných zón (ICZM) zohľadnila osvedčené postupy z európskych regiónov. Niektoré z týchto regiónov (napr. Bretónsko, Šlezvicko-Holštajnsko, Južné Holandsko) sú priekopníkmi v tejto oblasti a mnohé z ich postupov sa môžu použiť aj v iných regiónoch; |
| --- | --- |

14.

odporúča, aby Komisia pri preskúmaní ďalších opatrení na podporu pobrežných informačných systémov v nadväznosti na odporúčanie o integrovanom riadení pobrežných zón (ICZM) zohľadnila osvedčené postupy z európskych regiónov. Niektoré z týchto regiónov (napr. Bretónsko, Šlezvicko-Holštajnsko, Južné Holandsko) sú priekopníkmi v tejto oblasti a mnohé z ich postupov sa môžu použiť aj v iných regiónoch;

| 15. | víta myšlienku uplatnenia prístupu na úrovni mora, pokiaľ ide o systémy pozorovania mora a zisťovanie závažných nedostatkov. Stojí za to preskúmať možnosť, či by mohli mať regionálne dohovory o moriach a regionálne poradné rady pre rybné hospodárstvo viac právomocí, vrátane prípadných koordinačných právomocí. V každom prípade však treba zabezpečiť interoperabilitu údajov a dodržanie prísnych noriem kvality; |
| --- | --- |

15.

víta myšlienku uplatnenia prístupu na úrovni mora, pokiaľ ide o systémy pozorovania mora a zisťovanie závažných nedostatkov. Stojí za to preskúmať možnosť, či by mohli mať regionálne dohovory o moriach a regionálne poradné rady pre rybné hospodárstvo viac právomocí, vrátane prípadných koordinačných právomocí. V každom prípade však treba zabezpečiť interoperabilitu údajov a dodržanie prísnych noriem kvality;

| 16. | navrhuje, aby Komisia podporila vytvorenie regionálnych ukazovateľov, ktoré by mohli pomôcť lepšie stanoviť priority regionálnych námorných stratégií, keďže regióny patria medzi hlavných zberateľov a užívateľov dát; |
| --- | --- |

16.

navrhuje, aby Komisia podporila vytvorenie regionálnych ukazovateľov, ktoré by mohli pomôcť lepšie stanoviť priority regionálnych námorných stratégií, keďže regióny patria medzi hlavných zberateľov a užívateľov dát;

| 17. | konštatuje, že lepšie výsledky možno pravdepodobne dosiahnuť, ak sa prijme ucelenejší prístup a bude sa klásť väčší dôraz na možnú úlohu súkromných subjektov v rozvoji INP. Majúc na zreteli sociálny rozmer Európskej únie je tiež dôležité, aby sa všetky zúčastnené subjekty zapojili do každej fázy procesu. Okrem toho treba všetky zúčastnené subjekty vyzvať, aby sa nielen podieľali na výdavkoch súvisiacich so zberom údajov a ich uchovávaním, ale aby tiež prichádzali s návrhmi a informovali o osvedčených postupoch s cieľom využiť ich, a tak ďalej stimulovať hospodársky rast a tvorbu pracovných miest v Európe; |
| --- | --- |

17.

konštatuje, že lepšie výsledky možno pravdepodobne dosiahnuť, ak sa prijme ucelenejší prístup a bude sa klásť väčší dôraz na možnú úlohu súkromných subjektov v rozvoji INP. Majúc na zreteli sociálny rozmer Európskej únie je tiež dôležité, aby sa všetky zúčastnené subjekty zapojili do každej fázy procesu. Okrem toho treba všetky zúčastnené subjekty vyzvať, aby sa nielen podieľali na výdavkoch súvisiacich so zberom údajov a ich uchovávaním, ale aby tiež prichádzali s návrhmi a informovali o osvedčených postupoch s cieľom využiť ich, a tak ďalej stimulovať hospodársky rast a tvorbu pracovných miest v Európe;

| 18. | uznáva, že zlepšenie poznatkov o moriach je nevyhnutné nielen na lepšie pochopenie procesov, ktoré prebiehajú v našich moriach, ale aj na posilnenie ďalších dvoch nástrojov INP, a to lepšieho priestorového plánovania a integrovaného námorného dohľadu; |
| --- | --- |

18.

uznáva, že zlepšenie poznatkov o moriach je nevyhnutné nielen na lepšie pochopenie procesov, ktoré prebiehajú v našich moriach, ale aj na posilnenie ďalších dvoch nástrojov INP, a to lepšieho priestorového plánovania a integrovaného námorného dohľadu;

| 19. | poukazuje na to, že predkladané oznámenie sa zameriava na zber údajov a ich spracovanie, ktoré predstavujú prvé dva kroky v procese vytvárania poznatkov. Zároveň ide o fázy, v ktorých sú miestne a regionálne samosprávy obzvlášť aktívne; |
| --- | --- |

19.

poukazuje na to, že predkladané oznámenie sa zameriava na zber údajov a ich spracovanie, ktoré predstavujú prvé dva kroky v procese vytvárania poznatkov. Zároveň ide o fázy, v ktorých sú miestne a regionálne samosprávy obzvlášť aktívne;

| 20. | tiež sa nazdáva, že spomínaná iniciatíva je založená na požiadavkách viacerých smerníc, ktorých cieľom je vytvorenie koordinovaných monitorovacích programov morských vôd, zjednodušenie výmeny informácií medzi orgánmi verejnej moci, poskytovanie verejných údajov, ako aj vytvorenie určitých spoločných noriem; |
| --- | --- |

20.

tiež sa nazdáva, že spomínaná iniciatíva je založená na požiadavkách viacerých smerníc, ktorých cieľom je vytvorenie koordinovaných monitorovacích programov morských vôd, zjednodušenie výmeny informácií medzi orgánmi verejnej moci, poskytovanie verejných údajov, ako aj vytvorenie určitých spoločných noriem;

| 21. | zdôrazňuje, že oznámenie sa špecificky vyjadruje o význame údajov týkajúcich sa pobrežia a skutočnosť, že mnohé regionálne orgány vytvorili systémy pobrežných informácií. Zdá sa byť jasné, že na maximalizáciu prínosu týchto opatrení treba dosiahnuť určitý stupeň interoperability. Preto by mala Komisia zistiť, ako možno zlepšiť spoluprácu a koordináciu na regionálnej úrovni; |
| --- | --- |

21.

zdôrazňuje, že oznámenie sa špecificky vyjadruje o význame údajov týkajúcich sa pobrežia a skutočnosť, že mnohé regionálne orgány vytvorili systémy pobrežných informácií. Zdá sa byť jasné, že na maximalizáciu prínosu týchto opatrení treba dosiahnuť určitý stupeň interoperability. Preto by mala Komisia zistiť, ako možno zlepšiť spoluprácu a koordináciu na regionálnej úrovni;

| 22. | tiež uznáva význam koncepcie, na základe ktorej by sa mali údaje spravovať čo možno najbližšie k zdroju. Hoci návrh je určite rozumný, treba zabezpečiť, aby nekládol dodatočnú záťaž na miestne a regionálne samosprávy. V tejto súvislosti si zasluhuje väčšiu pozornosť názor Komisie, že všetky zúčastnené subjekty by tiež mali primerane prispieť k zabezpečeniu ochrany údajov, a to aj keď už nemajú sociálnu a komerčnú hodnotu; |
| --- | --- |

22.

tiež uznáva význam koncepcie, na základe ktorej by sa mali údaje spravovať čo možno najbližšie k zdroju. Hoci návrh je určite rozumný, treba zabezpečiť, aby nekládol dodatočnú záťaž na miestne a regionálne samosprávy. V tejto súvislosti si zasluhuje väčšiu pozornosť názor Komisie, že všetky zúčastnené subjekty by tiež mali primerane prispieť k zabezpečeniu ochrany údajov, a to aj keď už nemajú sociálnu a komerčnú hodnotu;

| 23. | poukazuje na to, že oznámenie sleduje tri hlavné ciele:






  — | znížiť prevádzkové náklady a obmedziť oneskorenia pre užívateľov námorných dát, |
| --- | --- | --- |

23.

poukazuje na to, že oznámenie sleduje tri hlavné ciele:

—

znížiť prevádzkové náklady a obmedziť oneskorenia pre užívateľov námorných dát,

| — | zvýšiť konkurenciu a inováciu medzi užívateľmi a pravidelnými užívateľmi námorných dát, |
| --- | --- |

—

zvýšiť konkurenciu a inováciu medzi užívateľmi a pravidelnými užívateľmi námorných dát,

| — | obmedziť neistotu v poznatkoch o moriach. |
| --- | --- |

—

obmedziť neistotu v poznatkoch o moriach.

Dosiahnutím týchto cieľov a prechodom od súčasného fragmentovaného prístupu k integrovanej sieti by sa zároveň ušetrilo 300 mil. EUR ročne, pričom by z veľkej časti z nich mali prospech miestne a regionálne orgány.

| 24. | odporúča, aby sa vyššie spomenuté ciele dosiahli prostredníctvom ďalšieho rozvoja a zlepšovania existujúcich nástrojov EÚ, ako sú iniciatíva Globálne monitorovanie životného prostredia a bezpečnosti (GMES) a sieť ur-EMODnet (Európska námorná monitorovacia a dátová sieť). Okrem toho sa výrazne zasadzuje za to, aby Komisia preskúmala, ako zabezpečiť lepšiu dostupnosť údajov z programov podporovaných EÚ v oblasti regionálneho rozvoja a morského a námorného výskumu na ich opakované použitie, a najmä zaručiť, aby členské štáty v plnej miere zaviedli pravidlá prístupu k údajom o rybnom hospodárstve, a zaistiť, že zozbierané údaje budú spĺňať spoločné normy a umožniť ich viacúčelové využitie; |
| --- | --- |

24.

odporúča, aby sa vyššie spomenuté ciele dosiahli prostredníctvom ďalšieho rozvoja a zlepšovania existujúcich nástrojov EÚ, ako sú iniciatíva Globálne monitorovanie životného prostredia a bezpečnosti (GMES) a sieť ur-EMODnet (Európska námorná monitorovacia a dátová sieť). Okrem toho sa výrazne zasadzuje za to, aby Komisia preskúmala, ako zabezpečiť lepšiu dostupnosť údajov z programov podporovaných EÚ v oblasti regionálneho rozvoja a morského a námorného výskumu na ich opakované použitie, a najmä zaručiť, aby členské štáty v plnej miere zaviedli pravidlá prístupu k údajom o rybnom hospodárstve, a zaistiť, že zozbierané údaje budú spĺňať spoločné normy a umožniť ich viacúčelové využitie;

| 25. | súhlasí so zámerom Komisie ďalej vyvíjať úsilie v snahe dokončiť operačnú štruktúru námorných dát. V záujme splnenia tohto cieľa by mala Komisia zapojiť všetky zúčastnené subjekty a podporiť komunikáciu medzi národnými dátovými centrami, ako aj vytvoriť sekretariát na správu siete ur-EMODnet. |
| --- | --- |

25.

súhlasí so zámerom Komisie ďalej vyvíjať úsilie v snahe dokončiť operačnú štruktúru námorných dát. V záujme splnenia tohto cieľa by mala Komisia zapojiť všetky zúčastnené subjekty a podporiť komunikáciu medzi národnými dátovými centrami, ako aj vytvoriť sekretariát na správu siete ur-EMODnet.

| 26. | navrhuje námornej komunite, aby sa u Európskeho inštitútu inovácií a technológií zasadila za rýchle vytvorenie vedomostného a inovačného spoločenstva pre oblasť „ochrany a udržateľného využívania morských zdrojov“. Takéto spoločenstvo by sa mohlo venovať širokému spektru vedeckých, technologických, hospodárskych a vzdelávacích aktivít súvisiacich s biologickými a minerálnymi zdrojmi, ako aj s energetikou, pričom by bralo do úvahy ochranu životného prostredia; |
| --- | --- |

26.

navrhuje námornej komunite, aby sa u Európskeho inštitútu inovácií a technológií zasadila za rýchle vytvorenie vedomostného a inovačného spoločenstva pre oblasť „ochrany a udržateľného využívania morských zdrojov“. Takéto spoločenstvo by sa mohlo venovať širokému spektru vedeckých, technologických, hospodárskych a vzdelávacích aktivít súvisiacich s biologickými a minerálnymi zdrojmi, ako aj s energetikou, pričom by bralo do úvahy ochranu životného prostredia;

III.   ODPORÚČANÉ ZMENY A DOPLNENIA

Pozmeňovací návrh 1

článok 4

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Program môže poskytovať finančnú pomoc pre opatrenia v súlade s cieľmi stanovenými v článkoch 2 a 3, ako napríklad:






  (a) | štúdie a kooperačné programy, |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Program môže poskytovať finančnú pomoc pre opatrenia v súlade s cieľmi stanovenými v článkoch 2 a 3, ako napríklad:

(a)

štúdie a kooperačné programy,

| (b) | zdieľanie verejne prístupných informácií a najlepších postupov, zvyšovanie povedomia a súvisiaca komunikácia a šírenie, vrátane propagačných kampaní a udalostí a vytvorenie a správa internetových stránok, |
| --- | --- |

(b)

zdieľanie verejne prístupných informácií a najlepších postupov, zvyšovanie povedomia a súvisiaca komunikácia a šírenie, vrátane propagačných kampaní a udalostí a vytvorenie a správa internetových stránok,

| (c) | konferencie, semináre, pracovné semináre a fórum zúčastnených strán, |
| --- | --- |

(c)

konferencie, semináre, pracovné semináre a fórum zúčastnených strán,

| (d) | zhromažďovanie, monitorovanie, vizuálne znázornenie a zabezpečenie verejného prístupu k významnému objemu dát, najlepších postupov a databáz s informáciami o regionálnych projektoch financovaných Úniou, a to aj prostredníctvom sekretariátu vytvoreného podľa okolností na jeden alebo niekoľko účelov, |
| --- | --- |

(d)

zhromažďovanie, monitorovanie, vizuálne znázornenie a zabezpečenie verejného prístupu k významnému objemu dát, najlepších postupov a databáz s informáciami o regionálnych projektoch financovaných Úniou, a to aj prostredníctvom sekretariátu vytvoreného podľa okolností na jeden alebo niekoľko účelov,

| (e) | opatrenia súvisiace s prierezovými nástrojmi, vrátane skúšobných projektov. |
| --- | --- |

(e)

opatrenia súvisiace s prierezovými nástrojmi, vrátane skúšobných projektov.

Program finančnú pomoc pre opatrenia v súlade s cieľmi stanovenými v článkoch 2 a 3, ako napríklad:

| (a) | štúdie a kooperačné programy, |
| --- | --- |

(a)

štúdie a kooperačné programy,

| (b) | zdieľanie verejne prístupných informácií a najlepších postupov, zvyšovanie povedomia a súvisiaca komunikácia a šírenie, vrátane propagačných kampaní a udalostí a vytvorenie a správa internetových stránok, |
| --- | --- |

(b)

zdieľanie verejne prístupných informácií a najlepších postupov, zvyšovanie povedomia a súvisiaca komunikácia a šírenie, vrátane propagačných kampaní a udalostí a vytvorenie a správa internetových stránok,

| (c) | konferencie, semináre, pracovné semináre a fórum zúčastnených strán, |
| --- | --- |

(c)

konferencie, semináre, pracovné semináre a fórum zúčastnených strán,

| (d) | zhromažďovanie, monitorovanie, vizuálne znázornenie a zabezpečenie verejného prístupu k významnému objemu dát, najlepších postupov a databáz s informáciami o regionálnych projektoch financovaných Úniou, a to aj prostredníctvom sekretariátu vytvoreného podľa okolností na jeden alebo niekoľko účelov, |
| --- | --- |

(d)

zhromažďovanie, monitorovanie, vizuálne znázornenie a zabezpečenie verejného prístupu k významnému objemu dát, najlepších postupov a databáz s informáciami o regionálnych projektoch financovaných Úniou, a to aj prostredníctvom sekretariátu vytvoreného podľa okolností na jeden alebo niekoľko účelov,

| (e) | opatrenia súvisiace s prierezovými nástrojmi, vrátane skúšobných projektov. |
| --- | --- |

(e)

opatrenia súvisiace s prierezovými nástrojmi, vrátane skúšobných projektov.

Zdôvodnenie

Na dosiahnutie cieľov stanovených v návrhu treba poskytnúť finančné prostriedky a použitím výrazu „poskytne“ namiesto „môže poskytnúť“ bude toto poskytovanie prostriedkov povinné. Vloženie výrazu „nie však výlučne“ umožní financovanie ďalších opatrení, ktoré nie sú vymenované v texte.

Pozmeňovací návrh 2

článok 6

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Program môžu využívať tretie krajiny, zúčastnené strany v tretích krajinách a medzinárodné organizácie alebo orgány, ktoré plnia jeden alebo niekoľko všeobecných alebo osobitných cieľov stanovených v článkoch 2 a 3. | Program využívať tretie krajiny, zúčastnené strany v tretích krajinách a medzinárodné organizácie alebo orgány, ktoré plnia jeden alebo niekoľko všeobecných alebo osobitných cieľov stanovených v článkoch 2 a 3. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Program môžu využívať tretie krajiny, zúčastnené strany v tretích krajinách a medzinárodné organizácie alebo orgány, ktoré plnia jeden alebo niekoľko všeobecných alebo osobitných cieľov stanovených v článkoch 2 a 3.

Program využívať tretie krajiny, zúčastnené strany v tretích krajinách a medzinárodné organizácie alebo orgány, ktoré plnia jeden alebo niekoľko všeobecných alebo osobitných cieľov stanovených v článkoch 2 a 3.

Zdôvodnenie

Výbor regiónov sa nazdáva, že je nevyhnutné zapojiť medzinárodných partnerov.

Pozmeňovací návrh 3

článok 7

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Komisia implementuje program v súlade s finančným nariadením. | Komisia implementuje program v súlade s finančným nariadením. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Komisia implementuje program v súlade s finančným nariadením.

Komisia implementuje program v súlade s finančným nariadením.

Zdôvodnenie

Netýka sa slovenskej verzie (pozn. prekl.)

Pozmeňovací návrh 4

článok 10

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Príjemca finančnej pomoci predloží Komisii technické a finančné správy o priebehu prác financovaných programom. Záverečná správa sa predloží do troch mesiacov od skončenia každého projektu. | Príjemca finančnej pomoci predloží Komisii technické a finančné správy o priebehu prác financovaných programom. Záverečná správa sa predloží do mesiacov od skončenia každého projektu. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Príjemca finančnej pomoci predloží Komisii technické a finančné správy o priebehu prác financovaných programom. Záverečná správa sa predloží do troch mesiacov od skončenia každého projektu.

Príjemca finančnej pomoci predloží Komisii technické a finančné správy o priebehu prác financovaných programom. Záverečná správa sa predloží do mesiacov od skončenia každého projektu.

Zdôvodnenie

Na dokončenie správy by sa malo vyhradiť viac času.

Pozmeňovací návrh 5

článok 11

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Komisia zabezpečí, aby pri implementácii opatrení financovaných v rámci tohto programu boli finančné záujmy Únie chránené:






  (a) | uplatnením preventívnych opatrení pred podvodom, korupciou a inými nezákonnými aktivitami, |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

1.   Komisia zabezpečí, aby pri implementácii opatrení financovaných v rámci tohto programu boli finančné záujmy Únie chránené:

(a)

uplatnením preventívnych opatrení pred podvodom, korupciou a inými nezákonnými aktivitami,

| (b) | účinnými kontrolami, |
| --- | --- |

(b)

účinnými kontrolami,

| (c) | vymožením súm, ktoré boli poskytnuté neoprávnene a |
| --- | --- |

(c)

vymožením súm, ktoré boli poskytnuté neoprávnene a

| (d) | uplatnením účinných, proporcionálnych a odrádzajúcich pokút v súvislosti so zistenými nezrovnalosťami. |
| --- | --- |

(d)

uplatnením účinných, proporcionálnych a odrádzajúcich pokút v súvislosti so zistenými nezrovnalosťami.

2.   Na účely odseku 1 bude Komisia konať v súlade s nariadením (ES, Euratom) č. 2988/95, nariadením (Euratom, ES) č. 2185/96 a nariadením (ES) č. 1073/1999.

3.   Komisia zníži, pozastaví alebo bude vymáhať finančný príspevok poskytnutý na opatrenie, ak zistí nezrovnalosti, vrátane nesúladu s ustanoveniami tohto nariadenia, individuálneho rozhodnutia, zmluvy alebo dohody, na základe ktorých bol poskytnutý predmetný finančný príspevok, alebo ak sa zistí, že bez predchádzajúceho súhlasu Komisie sa vyskytla zmena opatrenia, ktorá nie je zlučiteľná s jeho charakterom alebo podmienkam implementácie.

4.   Ak sa nedodržia lehoty, alebo ak je vzhľadom na dosiahnutý pokrok pri implementácii opatrenia oprávnená iba časť pridelených finančných prostriedkov, potom bude Komisia požadovať od príjemcu vysvetlenie v stanovenej lehote. V prípade, že príjemca neposkytne uspokojivú odpoveď, potom môže Komisia zastaviť poskytovanie zvyšnej finančnej pomoci a požadovať vrátenie vyplatených súm.

5.   Každá neoprávnená platba sa musí vrátiť Komisii. K sumám, ktoré sa nevrátia včas, sa pripočíta úrok podľa podmienok ustanovených vo finančnom nariadení.

6.   Na účely tohto článku sa za „nezrovnalosť“ považuje porušenie ustanovenia právnych predpisov Únie, alebo akékoľvek porušenie zmluvného záväzku vyplývajúceho z konania alebo opomenutia hospodárskym subjektom, ktorý má, alebo by mohol mať, negatívny vplyv na všeobecný rozpočet Únie alebo rozpočty spravované Úniou v podobe neoprávnenej výdavkovej položky.

1.   Komisia zabezpečí, aby pri implementácii opatrení financovaných v rámci tohto programu boli finančné záujmy Únie chránené:

| (a) | uplatnením preventívnych opatrení pred podvodom, korupciou a inými nezákonnými aktivitami, |
| --- | --- |

(a)

uplatnením preventívnych opatrení pred podvodom, korupciou a inými nezákonnými aktivitami,

| (b) | účinnými kontrolami, |
| --- | --- |

(b)

účinnými kontrolami,

| (c) | vymožením súm, ktoré boli poskytnuté neoprávnene a |
| --- | --- |

(c)

vymožením súm, ktoré boli poskytnuté neoprávnene a

| (d) | uplatnením účinných, proporcionálnych a odrádzajúcich pokút v súvislosti so zistenými nezrovnalosťami. |
| --- | --- |

(d)

uplatnením účinných, proporcionálnych a odrádzajúcich pokút v súvislosti so zistenými nezrovnalosťami.

2.   Na účely odseku 1 bude Komisia konať v súlade s nariadením (ES, Euratom) č. 2988/95, nariadením (Euratom, ES) č. 2185/96 a nariadením (ES) č. 1073/1999.

.   Komisia zníži, pozastaví alebo bude vymáhať finančný príspevok poskytnutý na opatrenie, ak zistí nezrovnalosti, vrátane nesúladu s ustanoveniami tohto nariadenia, individuálneho rozhodnutia, zmluvy alebo dohody, na základe ktorých bol poskytnutý predmetný finančný príspevok, alebo ak sa zistí, že bez predchádzajúceho súhlasu Komisie sa vyskytla zmena opatrenia, ktorá nie je zlučiteľná s jeho charakterom alebo podmienkam implementácie.

.   Ak sa nedodržia lehoty, alebo ak je vzhľadom na dosiahnutý pokrok pri implementácii opatrenia oprávnená iba časť pridelených finančných prostriedkov, potom bude Komisia požadovať od príjemcu vysvetlenie v stanovenej lehote. V prípade, že príjemca neposkytne uspokojivú odpoveď, potom môže Komisia zastaviť poskytovanie zvyšnej finančnej pomoci a požadovať vrátenie vyplatených súm.

.   Každá neoprávnená platba sa musí vrátiť Komisii. K , ktoré sa nevrátia včas, sa pripočíta úrok podľa podmienok ustanovených vo finančnom nariadení.

Zdôvodnenie

Definícia „nezrovnalosti“ by mala byť na začiatku tohto článku.

V Bruseli 27. januára 2011

Predsedníčka Výboru regiónov

Mercedes BRESSO

---

| 2.4.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 104/53 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 104/53

---

Stanovisko Výboru regiónov na tému „Jednotný európsky železničný priestor“

2011/C 104/12

VÝBOR REGIÓNOV

| — | podporuje prístup Európskej komisie, pokiaľ ide o otvorenie železničných trhov, a zároveň zdôrazňuje, že cieľom nie je bezuzdné súťaženie, ale hospodárska súťaž, ktorá sa bude usilovať zvýšiť produktívnosť odvetvia železničnej dopravy a zlepšiť služby zákazníkom. Hospodárska súťaž však predstavuje len prostriedok, a nie konečný cieľ, a musí prebiehať v podmienkach, ktoré budú pre všetkých železničných prevádzkovateľov rovnaké, |
| --- | --- |

—

podporuje prístup Európskej komisie, pokiaľ ide o otvorenie železničných trhov, a zároveň zdôrazňuje, že cieľom nie je bezuzdné súťaženie, ale hospodárska súťaž, ktorá sa bude usilovať zvýšiť produktívnosť odvetvia železničnej dopravy a zlepšiť služby zákazníkom. Hospodárska súťaž však predstavuje len prostriedok, a nie konečný cieľ, a musí prebiehať v podmienkach, ktoré budú pre všetkých železničných prevádzkovateľov rovnaké,

| — | podporuje rozvoj špecializovaných sietí (vysokorýchlostné siete, siete pre nákladnú dopravu), vyzdvihuje však ciele európskej súdržnosti a zdôrazňuje, že sa treba vyhnúť tomu, aby sa Európa rozvíjala nerovnomerne, |
| --- | --- |

—

podporuje rozvoj špecializovaných sietí (vysokorýchlostné siete, siete pre nákladnú dopravu), vyzdvihuje však ciele európskej súdržnosti a zdôrazňuje, že sa treba vyhnúť tomu, aby sa Európa rozvíjala nerovnomerne,

| — | domnieva sa, že budúci návrh spoločného rámca financovania bude treba spresniť, najmä pokiaľ ide o rozdiely v súvislosti s „jediným fondom“, ktorý Výbor regiónov odmieta. Zlatou strednou cestou by bolo zaviesť v nových predpisoch týkajúcich sa štrukturálnych fondov mechanizmus vyčleňovania prostriedkov na udržateľnú dopravu, pričom by sa uprednostňovalo najmä financovanie častí prioritných projektov TEN-T a tiež akčných plánov v oblasti mestskej mobility, |
| --- | --- |

—

domnieva sa, že budúci návrh spoločného rámca financovania bude treba spresniť, najmä pokiaľ ide o rozdiely v súvislosti s „jediným fondom“, ktorý Výbor regiónov odmieta. Zlatou strednou cestou by bolo zaviesť v nových predpisoch týkajúcich sa štrukturálnych fondov mechanizmus vyčleňovania prostriedkov na udržateľnú dopravu, pričom by sa uprednostňovalo najmä financovanie častí prioritných projektov TEN-T a tiež akčných plánov v oblasti mestskej mobility,

| — | v zásade oceňuje, že Komisia dáva prispôsobenie poplatkov za prístup k infraštruktúre v závislosti od hlučnosti vlakov do súvisu s prijatím smernice Eurovignette o internalizácii externých nákladov v oblasti cestnej nákladnej dopravy, |
| --- | --- |

—

v zásade oceňuje, že Komisia dáva prispôsobenie poplatkov za prístup k infraštruktúre v závislosti od hlučnosti vlakov do súvisu s prijatím smernice Eurovignette o internalizácii externých nákladov v oblasti cestnej nákladnej dopravy,

| — | pokiaľ ide o financovanie infraštruktúry, ľutuje, že členské štáty nie sú povinné pri vypracúvaní národnej stratégie týkajúcej sa železničnej infraštruktúry radiť sa s územnými samosprávami, |
| --- | --- |

—

pokiaľ ide o financovanie infraštruktúry, ľutuje, že členské štáty nie sú povinné pri vypracúvaní národnej stratégie týkajúcej sa železničnej infraštruktúry radiť sa s územnými samosprávami,

| — | ľutuje, že v súvislosti so snahou úplne oddeliť prevádzkovateľov infraštruktúry a prevádzkovateľov železničnej dopravy Komisia nezvolila záväzné legislatívne opatrenie. |
| --- | --- |

—

ľutuje, že v súvislosti so snahou úplne oddeliť prevádzkovateľov infraštruktúry a prevádzkovateľov železničnej dopravy Komisia nezvolila záväzné legislatívne opatrenie.

| Spravodajca | : | pán Michel DELEBARRE (FR/SES), primátor mesta Dunkerque |
| --- | --- | --- |
| Referenčné dokumenty | : | Oznámenie Komisie o rozvoji jednotného európskeho železničného priestoru
  KOM(2010) 474 v konečnom znení
  Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa zriaďuje jednotný európsky železničný priestor
  KOM(2010) 475 v konečnom znení |

Spravodajca

:

pán Michel DELEBARRE (FR/SES), primátor mesta Dunkerque

Referenčné dokumenty

:

Oznámenie Komisie o rozvoji jednotného európskeho železničného priestoru

KOM(2010) 474 v konečnom znení

Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa zriaďuje jednotný európsky železničný priestor

KOM(2010) 475 v konečnom znení

I.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

VÝBOR REGIÓNOV

Oznámenie o jednotnom európskom železničnom priestore

| 1. | podporuje prístup Európskej komisie, pokiaľ ide o otvorenie železničných trhov, a zároveň zdôrazňuje, že cieľom nie je bezuzdné súťaženie, ale hospodárska súťaž, ktorá sa bude usilovať zvýšiť produktívnosť odvetvia železničnej dopravy a zlepšiť služby zákazníkom. Hospodárska súťaž však predstavuje len prostriedok, a nie konečný cieľ, a musí prebiehať v podmienkach, ktoré budú pre všetkých železničných prevádzkovateľov rovnaké; |
| --- | --- |

1.

podporuje prístup Európskej komisie, pokiaľ ide o otvorenie železničných trhov, a zároveň zdôrazňuje, že cieľom nie je bezuzdné súťaženie, ale hospodárska súťaž, ktorá sa bude usilovať zvýšiť produktívnosť odvetvia železničnej dopravy a zlepšiť služby zákazníkom. Hospodárska súťaž však predstavuje len prostriedok, a nie konečný cieľ, a musí prebiehať v podmienkach, ktoré budú pre všetkých železničných prevádzkovateľov rovnaké;

| 2. | opätovne potvrdzuje, že podporuje snahu posilniť interoperabilitu a bezpečnosť železničných systémov v Európskej únii ako aj odstrániť akékoľvek právne prekážky a/alebo prekážky v infraštruktúre, ktoré sťažujú alebo znemožňujú železničnú dopravu medzi členskými štátmi. Tieto snahy musia byť hlavnou prioritou politiky Spoločenstva v oblasti železničnej dopravy s cieľom podporiť nadnárodnú dopravu medzi členskými štátmi a prispieť k zefektívneniu jednotného trhu. Úlohu Európskej železničnej agentúry bude treba prispôsobiť týmto prioritám. Okrem toho by Európska železničná agentúra mala mať právomoc rozhodovať a prípadne zastupovať bezpečnostné orgány členských štátov v prípade sporov v súvislosti s certifikáciou; |
| --- | --- |

2.

opätovne potvrdzuje, že podporuje snahu posilniť interoperabilitu a bezpečnosť železničných systémov v Európskej únii ako aj odstrániť akékoľvek právne prekážky a/alebo prekážky v infraštruktúre, ktoré sťažujú alebo znemožňujú železničnú dopravu medzi členskými štátmi. Tieto snahy musia byť hlavnou prioritou politiky Spoločenstva v oblasti železničnej dopravy s cieľom podporiť nadnárodnú dopravu medzi členskými štátmi a prispieť k zefektívneniu jednotného trhu. Úlohu Európskej železničnej agentúry bude treba prispôsobiť týmto prioritám. Okrem toho by Európska železničná agentúra mala mať právomoc rozhodovať a prípadne zastupovať bezpečnostné orgány členských štátov v prípade sporov v súvislosti s certifikáciou;

| 3. | je priaznivo naklonený myšlienke zaviesť zásadu „znečisťovateľ platí“ a internalizovať externé náklady všetkých druhov dopravy, aby sa mohli vytvoriť skutočne rovnaké podmienky pre spravodlivú hospodársku súťaž (level playing field); |
| --- | --- |

3.

je priaznivo naklonený myšlienke zaviesť zásadu „znečisťovateľ platí“ a internalizovať externé náklady všetkých druhov dopravy, aby sa mohli vytvoriť skutočne rovnaké podmienky pre spravodlivú hospodársku súťaž (level playing field);

| 4. | podporuje rozvoj špecializovaných sietí (vysokorýchlostné siete, siete pre nákladnú dopravu), vyzdvihuje však ciele európskej súdržnosti a zdôrazňuje, že sa treba vyhnúť tomu, aby sa Európa rozvíjala nerovnomerne. Inštitúcie Spoločenstva by mali preto dohliadať na to, aby sa železničné koridory regiónov, ktoré sú voči hlavným európskym ťahom viac na periférii, neodsúvali do úzadia, ale ďalej rozvíjali, a tým vytvoriť rovnaké podmienky hospodárskej súťaže a skutočnú a efektívnu súdržnosť jednotného trhu; |
| --- | --- |

4.

podporuje rozvoj špecializovaných sietí (vysokorýchlostné siete, siete pre nákladnú dopravu), vyzdvihuje však ciele európskej súdržnosti a zdôrazňuje, že sa treba vyhnúť tomu, aby sa Európa rozvíjala nerovnomerne. Inštitúcie Spoločenstva by mali preto dohliadať na to, aby sa železničné koridory regiónov, ktoré sú voči hlavným európskym ťahom viac na periférii, neodsúvali do úzadia, ale ďalej rozvíjali, a tým vytvoriť rovnaké podmienky hospodárskej súťaže a skutočnú a efektívnu súdržnosť jednotného trhu;

| 5. | podporuje mobilizáciu primeraných prostriedkov na rozvoj železničnej infraštruktúry; |
| --- | --- |

5.

podporuje mobilizáciu primeraných prostriedkov na rozvoj železničnej infraštruktúry;

| 6. | domnieva sa, že budúci návrh spoločného rámca financovania bude treba spresniť, najmä pokiaľ ide o rozdiely v súvislosti s „jediným fondom“, ktorý Výbor regiónov odmieta. Výbor totiž nesúhlasí s vytvorením jediného fondu, ktorý by najmä vďaka prostriedkom vyčleneným v rámci politiky súdržnosti zoskupoval viacero európskych finančných nástrojov osožných pre dopravnú infraštruktúru. Takýto „prevod“ z fondov by sa totiž mohol skončiť čistou stratou prostriedkov vyčlenených na politiku dopravy, ba čo viac, mohlo by to spochybniť začlenenie projektov v oblasti dopravy do stratégií rozvoja zameraných na jednotlivé regióny. Zlatou strednou cestou by bolo zaviesť v nových predpisoch týkajúcich sa štrukturálnych fondov mechanizmus vyčleňovania prostriedkov na udržateľnú dopravu, pričom by sa uprednostňovalo najmä financovanie častí prioritných projektov TEN-T a tiež akčných plánov v oblasti mestskej mobility; |
| --- | --- |

6.

domnieva sa, že budúci návrh spoločného rámca financovania bude treba spresniť, najmä pokiaľ ide o rozdiely v súvislosti s „jediným fondom“, ktorý Výbor regiónov odmieta. Výbor totiž nesúhlasí s vytvorením jediného fondu, ktorý by najmä vďaka prostriedkom vyčleneným v rámci politiky súdržnosti zoskupoval viacero európskych finančných nástrojov osožných pre dopravnú infraštruktúru. Takýto „prevod“ z fondov by sa totiž mohol skončiť čistou stratou prostriedkov vyčlenených na politiku dopravy, ba čo viac, mohlo by to spochybniť začlenenie projektov v oblasti dopravy do stratégií rozvoja zameraných na jednotlivé regióny. Zlatou strednou cestou by bolo zaviesť v nových predpisoch týkajúcich sa štrukturálnych fondov mechanizmus vyčleňovania prostriedkov na udržateľnú dopravu, pričom by sa uprednostňovalo najmä financovanie častí prioritných projektov TEN-T a tiež akčných plánov v oblasti mestskej mobility;

Návrh prepracovaného znenia prvého železničného balíka – výzvy pre regióny

| 7. | pokiaľ ide o vyňatia z rozsahu pôsobnosti legislatívy (článok 2), poukazuje na to, že Komisia naďalej zachováva vyňatie železničných podnikov, ktoré prevádzkujú len mestskú dopravu, prímestskú dopravu alebo regionálnu dopravu (článok 2), a že toto vyňatie je v súlade s nariadením o povinnosti služby vo verejnom záujme v oblasti železničnej osobnej dopravy v jeho súčasnej podobe; |
| --- | --- |

7.

pokiaľ ide o vyňatia z rozsahu pôsobnosti legislatívy (článok 2), poukazuje na to, že Komisia naďalej zachováva vyňatie železničných podnikov, ktoré prevádzkujú len mestskú dopravu, prímestskú dopravu alebo regionálnu dopravu (článok 2), a že toto vyňatie je v súlade s nariadením o povinnosti služby vo verejnom záujme v oblasti železničnej osobnej dopravy v jeho súčasnej podobe;

| 8. | uznáva, že regionálne železnice majú značný prínos pre miestny a regionálny rozvoj. Vďaka nim sa európske regióny stávajú atraktívnejšími, posilňuje sa udržateľná nákladná doprava, podporuje sa cestovný ruch šetrný voči životnému prostrediu a vytvárajú sa nové pracovné príležitosti; |
| --- | --- |

8.

uznáva, že regionálne železnice majú značný prínos pre miestny a regionálny rozvoj. Vďaka nim sa európske regióny stávajú atraktívnejšími, posilňuje sa udržateľná nákladná doprava, podporuje sa cestovný ruch šetrný voči životnému prostrediu a vytvárajú sa nové pracovné príležitosti;

| 9. | pokiaľ ide o služby týkajúce sa železničnej dopravy (článok 13, príloha III), víta skutočnosť, že používanie elektrického napájacieho zariadenia trakčného prúdu a zariadenia na doplnenie paliva boli začlenené do minimálneho prístupového balíka s cieľom zabezpečiť nediskriminačný prístup k týmto základným službám. Prevádzkovatelia infraštruktúry sa musia postarať o to, aby zásobovanie elektrinou postačovalo na zabezpečenie pravidelnej premávky, a musia podporovať používanie trakčných energií, ktoré nemajú veľký dosah na životné prostredie; |
| --- | --- |

9.

pokiaľ ide o služby týkajúce sa železničnej dopravy (článok 13, príloha III), víta skutočnosť, že používanie elektrického napájacieho zariadenia trakčného prúdu a zariadenia na doplnenie paliva boli začlenené do minimálneho prístupového balíka s cieľom zabezpečiť nediskriminačný prístup k týmto základným službám. Prevádzkovatelia infraštruktúry sa musia postarať o to, aby zásobovanie elektrinou postačovalo na zabezpečenie pravidelnej premávky, a musia podporovať používanie trakčných energií, ktoré nemajú veľký dosah na životné prostredie;

| 10. | oceňuje povinnosť rozlišovať medzi prevádzkovateľom dopravy, ktorý má dominantné postavenie, a prevádzkovateľom servisných zariadení uvedených v prílohe III. Toto rozdelenie umožní lepšie rozvinúť miestne či dokonca medzinárodné trhy so službami v oblasti železničnej dopravy; |
| --- | --- |

10.

oceňuje povinnosť rozlišovať medzi prevádzkovateľom dopravy, ktorý má dominantné postavenie, a prevádzkovateľom servisných zariadení uvedených v prílohe III. Toto rozdelenie umožní lepšie rozvinúť miestne či dokonca medzinárodné trhy so službami v oblasti železničnej dopravy;

| 11. | víta skutočnosť, že medzi servisné zariadenia, ku ktorým je nevyhnutný transparentnejší a otvorenejší prístup, boli začlenené aj zariadenia v prístavoch spojené so železničnými činnosťami; |
| --- | --- |

11.

víta skutočnosť, že medzi servisné zariadenia, ku ktorým je nevyhnutný transparentnejší a otvorenejší prístup, boli začlenené aj zariadenia v prístavoch spojené so železničnými činnosťami;

| 12. | prikláňa sa k tomu, aby sa presnejšie definovali „reálne alternatívy“, ktoré umožňujú prevádzkovateľom servisných zariadení odmietnuť železničným podnikom prístup ak už „na tej istej trase v hospodársky prijateľných podmienkach“ existuje podobná služba; |
| --- | --- |

12.

prikláňa sa k tomu, aby sa presnejšie definovali „reálne alternatívy“, ktoré umožňujú prevádzkovateľom servisných zariadení odmietnuť železničným podnikom prístup ak už „na tej istej trase v hospodársky prijateľných podmienkach“ existuje podobná služba;

| 13. | domnieva sa, že regulačný orgán musí byť schopný rozhodnúť o vyčlenení primeraných kapacít pre služby železničnej dopravy; |
| --- | --- |

13.

domnieva sa, že regulačný orgán musí byť schopný rozhodnúť o vyčlenení primeraných kapacít pre služby železničnej dopravy;

| 14. | žiada, aby sa do článku 47 ods. 5 doplnilo ustanovenie, na základe ktorého by malo železničné prepojenie prístavov a vnútrozemia v zásade rovnaké postavenie ako medzinárodná nákladná doprava; |
| --- | --- |

14.

žiada, aby sa do článku 47 ods. 5 doplnilo ustanovenie, na základe ktorého by malo železničné prepojenie prístavov a vnútrozemia v zásade rovnaké postavenie ako medzinárodná nákladná doprava;

| 15. | domnieva sa, že hneď ako sa začne uvažovať o zastavení prevádzky, na servisné zariadenia by sa mala vzťahovať zásada „use it or lose it“ (t. j. povinnosť vyhlásiť verejné obstarávanie s cieľom nájsť nového prevádzkovateľa tohto zariadenia). Takisto by novovybudované zariadenia na údržbu určitých koľajových vozidiel a technické zariadenia nemali byť 5 rokov vyhradené pre jedného konkrétneho užívateľa; |
| --- | --- |

15.

domnieva sa, že hneď ako sa začne uvažovať o zastavení prevádzky, na servisné zariadenia by sa mala vzťahovať zásada „use it or lose it“ (t. j. povinnosť vyhlásiť verejné obstarávanie s cieľom nájsť nového prevádzkovateľa tohto zariadenia). Takisto by novovybudované zariadenia na údržbu určitých koľajových vozidiel a technické zariadenia nemali byť 5 rokov vyhradené pre jedného konkrétneho užívateľa;

| 16. | pokiaľ ide o hlučnosť nákladných vlakov (článok 31 ods. 5 a príloha VIII), konštatuje, že hluk je environmentálnou „Achilovou pätou“ železničnej dopravy. Sťažuje sa naň množstvo obyvateľov, ktorí bývajú v blízkosti železničných tratí; |
| --- | --- |

16.

pokiaľ ide o hlučnosť nákladných vlakov (článok 31 ods. 5 a príloha VIII), konštatuje, že hluk je environmentálnou „Achilovou pätou“ železničnej dopravy. Sťažuje sa naň množstvo obyvateľov, ktorí bývajú v blízkosti železničných tratí;

| 17. | potvrdzuje, že vybaviť vagóny „tichými“ brzdovými klátikmi je najúčinnejším opatrením, ako bojovať proti hlučnosti vlakov. Financovanie a technické parametre tohto vybavenia však predstavujú problém; |
| --- | --- |

17.

potvrdzuje, že vybaviť vagóny „tichými“ brzdovými klátikmi je najúčinnejším opatrením, ako bojovať proti hlučnosti vlakov. Financovanie a technické parametre tohto vybavenia však predstavujú problém;

| 18. | v zásade oceňuje, že Komisia dáva prispôsobenie poplatkov za prístup k infraštruktúre v závislosti od hlučnosti vlakov do súvisu s prijatím smernice Eurovignette o internalizácii externých nákladov v oblasti cestnej nákladnej dopravy. Podotýka však, že na základe súčasného znenia návrhu je zohľadňovanie externých nákladov súvisiacich s hlučnosťou v železničnej doprave povinné a v cestnej doprave len fakultatívne, čím môže dôjsť k narušeniu hospodárskej súťaže; |
| --- | --- |

18.

v zásade oceňuje, že Komisia dáva prispôsobenie poplatkov za prístup k infraštruktúre v závislosti od hlučnosti vlakov do súvisu s prijatím smernice Eurovignette o internalizácii externých nákladov v oblasti cestnej nákladnej dopravy. Podotýka však, že na základe súčasného znenia návrhu je zohľadňovanie externých nákladov súvisiacich s hlučnosťou v železničnej doprave povinné a v cestnej doprave len fakultatívne, čím môže dôjsť k narušeniu hospodárskej súťaže;

| 19. | víta návrh Komisie zaviesť povinné poplatky v záujme zníženia hlučnosti železníc, ľutuje však, že Komisia vo svojom návrhu neuvádza, že táto povinnosť spoplatnenia, ktorá má stimulovať snahy znížiť hlučnosť železničnej dopravy, by mala ísť ruka v ruke s podobnou povinnosťou v cestnej nákladnej doprave. Okrem toho sa domnieva, že treba zabezpečiť, aby menej hlučné vozidlá neboli sústavne predmetom administratívne náročných postupov. Keď sa dosiahne cieľ znížiť hlučnosť a je zrejmé, že pokračovanie úsilia v tejto oblasti neprinesie primeraný osoh spoločnosti, musí existovať možnosť, ako systém poplatkov za trasy v závislosti od hluku prispôsobiť situácii alebo dokonca celkom odstrániť; |
| --- | --- |

19.

víta návrh Komisie zaviesť povinné poplatky v záujme zníženia hlučnosti železníc, ľutuje však, že Komisia vo svojom návrhu neuvádza, že táto povinnosť spoplatnenia, ktorá má stimulovať snahy znížiť hlučnosť železničnej dopravy, by mala ísť ruka v ruke s podobnou povinnosťou v cestnej nákladnej doprave. Okrem toho sa domnieva, že treba zabezpečiť, aby menej hlučné vozidlá neboli sústavne predmetom administratívne náročných postupov. Keď sa dosiahne cieľ znížiť hlučnosť a je zrejmé, že pokračovanie úsilia v tejto oblasti neprinesie primeraný osoh spoločnosti, musí existovať možnosť, ako systém poplatkov za trasy v závislosti od hluku prispôsobiť situácii alebo dokonca celkom odstrániť;

| 20. | pokiaľ ide o financovanie infraštruktúry (článok 8, článok 30, príloha VII), ľutuje, že členské štáty nie sú povinné pri vypracúvaní národnej stratégie týkajúcej sa železničnej infraštruktúry radiť sa s územnými samosprávami. Tieto orgány by mohli okrem iného vytvoriť miestnu stratégiu pre železničnú infraštruktúru minimálne na 5-ročné obdobie; |
| --- | --- |

20.

pokiaľ ide o financovanie infraštruktúry (článok 8, článok 30, príloha VII), ľutuje, že členské štáty nie sú povinné pri vypracúvaní národnej stratégie týkajúcej sa železničnej infraštruktúry radiť sa s územnými samosprávami. Tieto orgány by mohli okrem iného vytvoriť miestnu stratégiu pre železničnú infraštruktúru minimálne na 5-ročné obdobie;

| 21. | podporuje myšlienku povinného uzatvárania viacročných zmlúv medzi štátmi a prevádzkovateľmi infraštruktúry na financovanie údržby a obnovy tratí. Treba však zabezpečiť, že o otázke verejného záujmu, pokiaľ ide o infraštruktúru, a o potrebných vlastnostiach infraštruktúry bude rozhodovať príslušný členský štát; |
| --- | --- |

21.

podporuje myšlienku povinného uzatvárania viacročných zmlúv medzi štátmi a prevádzkovateľmi infraštruktúry na financovanie údržby a obnovy tratí. Treba však zabezpečiť, že o otázke verejného záujmu, pokiaľ ide o infraštruktúru, a o potrebných vlastnostiach infraštruktúry bude rozhodovať príslušný členský štát;

| 22. | ľutuje však, že sa nikde explicitne neuvádza, že územné samosprávy by sa mali zúčastňovať na rokovaniach o týchto dohodách, ktoré budú mať značný vplyv na ich železničné siete; |
| --- | --- |

22.

ľutuje však, že sa nikde explicitne neuvádza, že územné samosprávy by sa mali zúčastňovať na rokovaniach o týchto dohodách, ktoré budú mať značný vplyv na ich železničné siete;

| 23. | pokiaľ ide o oprávnených žiadateľov (článok 3 ods. 12, článok 44), oceňuje, že pojem oprávnených žiadateľov bol rozšírený. Štruktúry, ktoré nemajú licenciu na prevádzkovanie železníc, ako napríklad nakladacie stanice alebo prístavy, si tak budú môcť jednoduchšie rezervovať vlakovú trasu. Okrem toho by to malo umožniť rozvoj podnikov zabezpečujúcich nákladnú dopravu na krátke vzdialenosti (shortliners); |
| --- | --- |

23.

pokiaľ ide o oprávnených žiadateľov (článok 3 ods. 12, článok 44), oceňuje, že pojem oprávnených žiadateľov bol rozšírený. Štruktúry, ktoré nemajú licenciu na prevádzkovanie železníc, ako napríklad nakladacie stanice alebo prístavy, si tak budú môcť jednoduchšie rezervovať vlakovú trasu. Okrem toho by to malo umožniť rozvoj podnikov zabezpečujúcich nákladnú dopravu na krátke vzdialenosti (shortliners);

Návrh prepracovaného znenia prvého železničného balíka – ďalšie politické výzvy

| 24. | pokiaľ ide o otvorenie trhov a reguláciu, vo všeobecnosti je priaznivo naklonený opatreniam, ktorých cieľom je posilniť právomoci regulačného orgánu, a tak mu umožniť lepšie kontrolovať nediskriminačný prístup na trh v oblasti železničnej dopravy a vytvoriť stimuly na účinné poskytovanie služieb zo strany prevádzkovateľov infraštruktúry. K tomu patrí aj zachovanie doterajších možností členských štátov, zaviesť tieto stimuly prostredníctvom dozorno-právnych opatrení. Vzhľadom na to, že problematika železničnej dopravy má čoraz viac multinárodný charakter, je nevyhnutné uvažovať o vytvorení európskeho regulačného orgánu, pričom pokiaľ ide o otázky týkajúce sa viacerých členských štátov, treba rešpektovať zásadu subsidiarity a právomoci národných regulačných orgánov. Komisia by najprv mohla vytvoriť Európsky výbor regulátorov železničnej dopravy, ktorý by mal ako odvolací orgán rozhodnúť v prípade sporov týkajúcich sa riadenia sietí a disponoval by opravnými prostriedkami, ktoré by mohol členským štátom nariadiť. Komisia by sa v záujme zefektívnenia dopravy mala aktívnejšie usilovať zaviesť jednotnú terminológiu, spoločné prevádzkové predpisy a jednotný systém riadenia dopravy; |
| --- | --- |

24.

pokiaľ ide o otvorenie trhov a reguláciu, vo všeobecnosti je priaznivo naklonený opatreniam, ktorých cieľom je posilniť právomoci regulačného orgánu, a tak mu umožniť lepšie kontrolovať nediskriminačný prístup na trh v oblasti železničnej dopravy a vytvoriť stimuly na účinné poskytovanie služieb zo strany prevádzkovateľov infraštruktúry. K tomu patrí aj zachovanie doterajších možností členských štátov, zaviesť tieto stimuly prostredníctvom dozorno-právnych opatrení. Vzhľadom na to, že problematika železničnej dopravy má čoraz viac multinárodný charakter, je nevyhnutné uvažovať o vytvorení európskeho regulačného orgánu, pričom pokiaľ ide o otázky týkajúce sa viacerých členských štátov, treba rešpektovať zásadu subsidiarity a právomoci národných regulačných orgánov. Komisia by najprv mohla vytvoriť Európsky výbor regulátorov železničnej dopravy, ktorý by mal ako odvolací orgán rozhodnúť v prípade sporov týkajúcich sa riadenia sietí a disponoval by opravnými prostriedkami, ktoré by mohol členským štátom nariadiť. Komisia by sa v záujme zefektívnenia dopravy mala aktívnejšie usilovať zaviesť jednotnú terminológiu, spoločné prevádzkové predpisy a jednotný systém riadenia dopravy;

| 25. | ľutuje, že v súvislosti so snahou úplne oddeliť prevádzkovateľov infraštruktúry a prevádzkovateľov železničnej dopravy Komisia nezvolila záväzné legislatívne opatrenie. Toto rozdelenie umožní totiž lepšie zaručiť nediskriminačný prístup k infraštruktúre a zamedzí konfliktom záujmov, ktoré by mohli vzniknúť medzi prevádzkovateľom prirodzeného monopolu a jedným z jeho užívateľov. Je potrebné jednoznačne stanoviť, kto nesie zodpovednosť za prístup k sieti, nástupištiam, terminálom a ostatnej infraštruktúre; |
| --- | --- |

25.

ľutuje, že v súvislosti so snahou úplne oddeliť prevádzkovateľov infraštruktúry a prevádzkovateľov železničnej dopravy Komisia nezvolila záväzné legislatívne opatrenie. Toto rozdelenie umožní totiž lepšie zaručiť nediskriminačný prístup k infraštruktúre a zamedzí konfliktom záujmov, ktoré by mohli vzniknúť medzi prevádzkovateľom prirodzeného monopolu a jedným z jeho užívateľov. Je potrebné jednoznačne stanoviť, kto nesie zodpovednosť za prístup k sieti, nástupištiam, terminálom a ostatnej infraštruktúre;

| 26. | zdôrazňuje, že úplné oddelenie prevádzkovateľov infraštruktúry od prevádzkovateľov železničnej dopravy nemôže v žiadnom prípade spochybniť zásadu uvedenú v článku 345 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, ktorý stanovuje, že „zmluvy sa nedotýkajú úpravy vlastníckych vzťahov uplatňovanej v členských štátoch“; |
| --- | --- |

26.

zdôrazňuje, že úplné oddelenie prevádzkovateľov infraštruktúry od prevádzkovateľov železničnej dopravy nemôže v žiadnom prípade spochybniť zásadu uvedenú v článku 345 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, ktorý stanovuje, že „zmluvy sa nedotýkajú úpravy vlastníckych vzťahov uplatňovanej v členských štátoch“;

| 27. | pokiaľ ide o transparentnosť a spoplatňovanie, teší ho, že sa posilnilo oddelenie výkazov medzi nákladnou a osobnou dopravou a medzi prevádzkovaním infraštruktúry a službami v oblasti dopravy (článok 6); |
| --- | --- |

27.

pokiaľ ide o transparentnosť a spoplatňovanie, teší ho, že sa posilnilo oddelenie výkazov medzi nákladnou a osobnou dopravou a medzi prevádzkovaním infraštruktúry a službami v oblasti dopravy (článok 6);

| 28. | konštatuje, že systémy výkonnosti a systémy zvyšovania výkonnosti (hoci sú už povinné), ktoré slúžia na určenie zodpovednosti v prípade meškania vlaku, ešte nie sú v Európskej únii dobre rozbehnuté; |
| --- | --- |

28.

konštatuje, že systémy výkonnosti a systémy zvyšovania výkonnosti (hoci sú už povinné), ktoré slúžia na určenie zodpovednosti v prípade meškania vlaku, ešte nie sú v Európskej únii dobre rozbehnuté;

| 29. | kladie si otázku, či príčiny oneskorení uvedené v prílohe VIII sú v primeranej miere podrobné. Odporúča, aby sa začalo s povinným zavádzaním systémov zvyšovania výkonnosti, ktoré by boli primerané potrebám a prostriedkom každého prevádzkovateľa infraštruktúry; |
| --- | --- |

29.

kladie si otázku, či príčiny oneskorení uvedené v prílohe VIII sú v primeranej miere podrobné. Odporúča, aby sa začalo s povinným zavádzaním systémov zvyšovania výkonnosti, ktoré by boli primerané potrebám a prostriedkom každého prevádzkovateľa infraštruktúry;

| 30. | oceňuje doplnenia podmienok používania siete, najmä pokiaľ ide o služby železničnej dopravy (článok 27, článok 56 ods. 2); |
| --- | --- |

30.

oceňuje doplnenia podmienok používania siete, najmä pokiaľ ide o služby železničnej dopravy (článok 27, článok 56 ods. 2);

| 31. | pokiaľ ide o delegované akty, konštatuje, že Európska komisia navrhuje, aby jej boli udelené veľmi dôležité právomoci, keď sa domnieva, že väčšina príloh obsiahnutých v jej návrhu bude môcť byť pozmenená delegovanými aktmi (článok 60). Tieto prílohy však obsahujú „základné“ prvky regulačného rámca pre železničnú dopravu. |
| --- | --- |

31.

pokiaľ ide o delegované akty, konštatuje, že Európska komisia navrhuje, aby jej boli udelené veľmi dôležité právomoci, keď sa domnieva, že väčšina príloh obsiahnutých v jej návrhu bude môcť byť pozmenená delegovanými aktmi (článok 60). Tieto prílohy však obsahujú „základné“ prvky regulačného rámca pre železničnú dopravu.

II.   ODPORÚČANÉ ZMENY A DOPLNENIA

Pozmeňovací návrh 1

Článok 6 ods. 3

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Členské štáty zabezpečia, aby boli výkazy ziskov a strát a súvaha vedené a zverejňované na jednej strane za obchodné činnosti týkajúce sa poskytovania služieb železničnej nákladnej dopravy a na druhej strane za činnosti týkajúce sa poskytovania služieb osobnej dopravy. Verejné finančné prostriedky vynaložené na činnosti týkajúce sa zabezpečovania dopravných služieb poskytovaných ako verejné služby sa vykazujú samostatne v prípade každej verejnej zákazky na poskytnutie služby v príslušných výkazoch a nesmú sa prevádzať na činnosti súvisiace s poskytovaním iných dopravných služieb alebo akúkoľvek inú obchodnú činnosť. | Členské štáty zabezpečia, aby boli výkazy ziskov a strát a súvaha vedené a zverejňované na jednej strane za obchodné činnosti týkajúce sa poskytovania služieb železničnej nákladnej dopravy a na druhej strane za činnosti týkajúce sa poskytovania služieb osobnej dopravy. Verejné finančné prostriedky vynaložené na činnosti týkajúce sa zabezpečovania dopravných služieb poskytovaných ako verejné služby sa vykazujú samostatne v prípade každej verejnej zákazky na poskytnutie služby v príslušných výkazoch a nesmú sa prevádzať na činnosti súvisiace s poskytovaním iných dopravných služieb alebo akúkoľvek inú obchodnú činnosť. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Členské štáty zabezpečia, aby boli výkazy ziskov a strát a súvaha vedené a zverejňované na jednej strane za obchodné činnosti týkajúce sa poskytovania služieb železničnej nákladnej dopravy a na druhej strane za činnosti týkajúce sa poskytovania služieb osobnej dopravy. Verejné finančné prostriedky vynaložené na činnosti týkajúce sa zabezpečovania dopravných služieb poskytovaných ako verejné služby sa vykazujú samostatne v prípade každej verejnej zákazky na poskytnutie služby v príslušných výkazoch a nesmú sa prevádzať na činnosti súvisiace s poskytovaním iných dopravných služieb alebo akúkoľvek inú obchodnú činnosť.

Členské štáty zabezpečia, aby boli výkazy ziskov a strát a súvaha vedené a zverejňované na jednej strane za obchodné činnosti týkajúce sa poskytovania služieb železničnej nákladnej dopravy a na druhej strane za činnosti týkajúce sa poskytovania služieb osobnej dopravy. Verejné finančné prostriedky vynaložené na činnosti týkajúce sa zabezpečovania dopravných služieb poskytovaných ako verejné služby sa vykazujú samostatne v prípade každej verejnej zákazky na poskytnutie služby v príslušných výkazoch a nesmú sa prevádzať na činnosti súvisiace s poskytovaním iných dopravných služieb alebo akúkoľvek inú obchodnú činnosť.

Zdôvodnenie

V prípade, že ten istý podnik má na starosti viacero verejných zákaziek na poskytovanie služieb a nemá na vykonávanie každej zákazky samostatnú miestnu pobočku, v súčasnosti nie je povinný zverejňovať oddelené výkazy. Vďaka tejto situácii nemusí mať úplne oddelené riadenie jednotlivých zákaziek, ktoré vykonáva, čo bráni dobrej kontrole využívania verejných financií.

Pozmeňovací návrh 2

Článok 8 ods. 1

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Členské štáty rozvinú železničnú infraštruktúru svojho štátu, v prípade potreby s prihliadnutím na všeobecné potreby Únie. Na tento účel uverejnia najneskôr do dvoch rokov od nadobudnutia účinnosti tejto smernice stratégiu rozvoja železničnej infraštruktúry založenú na princípe riadneho a udržateľného financovania systému železníc s cieľom uspokojiť budúce potreby v oblasti mobility. Stratégia sa bude vzťahovať aspoň na obdobie piatich rokov a bude obnoviteľná. | Členské štáty rozvinú železničnú infraštruktúru svojho štátu, v prípade potreby s prihliadnutím na všeobecné potreby Únie. Na tento účel uverejnia najneskôr do dvoch rokov od nadobudnutia účinnosti tejto smernice stratégiu rozvoja železničnej infraštruktúry založenú na princípe riadneho a udržateľného financovania systému železníc s cieľom uspokojiť budúce potreby v oblasti mobility. Stratégia sa bude vzťahovať aspoň na obdobie piatich rokov a bude obnoviteľná. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Členské štáty rozvinú železničnú infraštruktúru svojho štátu, v prípade potreby s prihliadnutím na všeobecné potreby Únie. Na tento účel uverejnia najneskôr do dvoch rokov od nadobudnutia účinnosti tejto smernice stratégiu rozvoja železničnej infraštruktúry založenú na princípe riadneho a udržateľného financovania systému železníc s cieľom uspokojiť budúce potreby v oblasti mobility. Stratégia sa bude vzťahovať aspoň na obdobie piatich rokov a bude obnoviteľná.

Členské štáty rozvinú železničnú infraštruktúru svojho štátu, v prípade potreby s prihliadnutím na všeobecné potreby Únie. Na tento účel uverejnia najneskôr do dvoch rokov od nadobudnutia účinnosti tejto smernice stratégiu rozvoja železničnej infraštruktúry založenú na princípe riadneho a udržateľného financovania systému železníc s cieľom uspokojiť budúce potreby v oblasti mobility. Stratégia sa bude vzťahovať aspoň na obdobie piatich rokov a bude obnoviteľná.

Zdôvodnenie

Členské štáty by sa mali pri vypracúvaní národnej stratégie pre železničnú infraštruktúru povinne radiť s orgánmi miestnej správy. Okrem toho by tieto orgány mohli vytvoriť miestnu stratégiu pre železničnú infraštruktúru najmenej na 5-ročné obdobie.

Pozmeňovací návrh 3

Článok 30 ods. 3

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Členské štáty uskutočnia konzultácie so zainteresovanými stranami aspoň jeden mesiac pred podpísaním dohody a do jedného mesiaca od jej uzavretia ju uverejnia. | Členské štáty uskutočnia konzultácie so zainteresovanými stranami aspoň jeden mesiac pred podpísaním dohody a do jedného mesiaca od jej uzavretia ju uverejnia. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Členské štáty uskutočnia konzultácie so zainteresovanými stranami aspoň jeden mesiac pred podpísaním dohody a do jedného mesiaca od jej uzavretia ju uverejnia.

Členské štáty uskutočnia konzultácie so zainteresovanými stranami aspoň jeden mesiac pred podpísaním dohody a do jedného mesiaca od jej uzavretia ju uverejnia.

Zdôvodnenie

Je nevyhnutné explicitne uviesť, že orgány miestnej správy by sa mali podieľať na rokovania o viacročných dohodách týkajúcich sa financovania, ktoré budú mať značný vplyv na ich železničné siete.

Pozmeňovací návrh 4

Článok 31 ods. 5

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Ak sa v právnych predpisoch Únie týkajúcich sa cestnej nákladnej dopravy povoľuje účtovanie nákladov súvisiacich s pôsobením hluku, poplatky za infraštruktúru sa musia upraviť v záujme zohľadnenia nákladov súvisiacich s pôsobením hluku v dôsledku prevádzky vlaku v súlade s prílohou VIII bodom 2. | |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Ak sa v právnych predpisoch Únie týkajúcich sa cestnej nákladnej dopravy povoľuje účtovanie nákladov súvisiacich s pôsobením hluku, poplatky za infraštruktúru sa musia upraviť v záujme zohľadnenia nákladov súvisiacich s pôsobením hluku v dôsledku prevádzky vlaku v súlade s prílohou VIII bodom 2.

Zdôvodnenie

Do textu článku 31 je nevyhnutné ako ďalšiu požiadavku doplniť, aby boli v rámci systému poplatkov za trasy na základe hlučnosti okrem externých nákladov súvisiacich s pôsobením hluku zohľadnené aj náklady spojené s prezbrojovaním vagónov a lokomotív, ktoré sú dôležité na dosiahnutie dostatočného stimulačného efektu.

Pozmeňovací návrh 5

Článok 47 ods. 5

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Pri stanovení kritérií priority sa primerane zohľadní význam nákladnej dopravy, a najmä medzinárodnej nákladnej dopravy. | Pri stanovení kritérií priority sa primerane zohľadní význam nákladnej dopravy, a najmä medzinárodnej nákladnej dopravy |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Pri stanovení kritérií priority sa primerane zohľadní význam nákladnej dopravy, a najmä medzinárodnej nákladnej dopravy.

Pri stanovení kritérií priority sa primerane zohľadní význam nákladnej dopravy, a najmä medzinárodnej nákladnej dopravy

Zdôvodnenie

Nákladná doprava z prístavov k odberateľom vo vnútrozemí a naopak nadmerne zaťažuje jednotlivé traťové úseky. Ich zohľadnenie pri stanovovaní kritérií priority by v tejto oblasti mohlo pomôcť a umožniť lepšie prepojenie prístavov a vnútrozemia.

Pozmeňovací návrh 6

Príloha I

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Zoznam položiek železničnej infraštruktúry

  Železničná infraštruktúra obsahuje tieto položky, pokiaľ patria k hlavným a manipulačným koľajam, okrem koľají vo vnútri opravárenských dielní, výhrevní alebo lokomotívnych dep, ako i súkromných koľajových prípojok alebo manipulačných koľají:






  — | pozemky, |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Zoznam položiek železničnej infraštruktúry

Železničná infraštruktúra obsahuje tieto položky, pokiaľ patria k hlavným a manipulačným koľajam, okrem koľají vo vnútri opravárenských dielní, výhrevní alebo lokomotívnych dep, ako i súkromných koľajových prípojok alebo manipulačných koľají:

—

pozemky,

| — | drážne teleso a pláň, hlavne násypy, zárezy, drenáže a odvodňovacie priekopy, spevňovacie múry a porasty na ochranu svahov atď., osobné nástupištia a nakladacie rampy, postranné pruhy a cesty, múry oplotenia, živé ploty, ohrady, ochranné protipožiarne pásmo, zariadenie na vyhrievanie výhybiek, priecestia atď., snehové ploty, |
| --- | --- |

—

drážne teleso a pláň, hlavne násypy, zárezy, drenáže a odvodňovacie priekopy, spevňovacie múry a porasty na ochranu svahov atď., osobné nástupištia a nakladacie rampy, postranné pruhy a cesty, múry oplotenia, živé ploty, ohrady, ochranné protipožiarne pásmo, zariadenie na vyhrievanie výhybiek, priecestia atď., snehové ploty,

| — | inžinierske stavby: mosty, priechody a iné železničné nadjazdy, tunely, zakryté zárezy a iné železničné podjazdy, oporné múry a ochranné stavby proti lavínam, zosuvom kamenia atď., |
| --- | --- |

—

inžinierske stavby: mosty, priechody a iné železničné nadjazdy, tunely, zakryté zárezy a iné železničné podjazdy, oporné múry a ochranné stavby proti lavínam, zosuvom kamenia atď.,

| — | úrovňové priecestia vrátane zariadení nutných na bezpečnosť cestnej premávky, |
| --- | --- |

—

úrovňové priecestia vrátane zariadení nutných na bezpečnosť cestnej premávky,

| — | železničný zvršok, najmä: koľaje, žliabkové a vodiace koľaje, pražce a dlhé pražce, drobné koľajivo na spojenie koľají, lože vrátane štrku a piesku, výhybky a koľajové kríženia atď., točne a posuny (s výnimkou tých koľají, ktoré slúžia len na hnacie vozidlá), |
| --- | --- |

—

železničný zvršok, najmä: koľaje, žliabkové a vodiace koľaje, pražce a dlhé pražce, drobné koľajivo na spojenie koľají, lože vrátane štrku a piesku, výhybky a koľajové kríženia atď., točne a posuny (s výnimkou tých koľají, ktoré slúžia len na hnacie vozidlá),

| — | cestné zariadenia na predstaničných plochách a nákladných staniciach vrátane príjazdových komunikácií, |
| --- | --- |

—

cestné zariadenia na predstaničných plochách a nákladných staniciach vrátane príjazdových komunikácií,

| — | zabezpečovacie, signalizačné a oznamovacie zariadenie na voľnej trati, na staniciach a zoraďovacích staniciach vrátane zariadení na výrobu, premenu a rozdelenie elektrického prúdu na signalizačné a diaľkové spojové zariadenie, budovy patriace k vyššie vymenovaným zariadeniam, koľajové brzdy, |
| --- | --- |

—

zabezpečovacie, signalizačné a oznamovacie zariadenie na voľnej trati, na staniciach a zoraďovacích staniciach vrátane zariadení na výrobu, premenu a rozdelenie elektrického prúdu na signalizačné a diaľkové spojové zariadenie, budovy patriace k vyššie vymenovaným zariadeniam, koľajové brzdy,

| — | osvetľovacie zariadenie na účely cestnej premávky a jej bezpečnosti, |
| --- | --- |

—

osvetľovacie zariadenie na účely cestnej premávky a jej bezpečnosti,

| — | zariadenie na premenu a prívod prúdu pre vlakovú dopravu: meniarne, napájanie vedenia medzi meniarňami a trolejov, trolejové vedenie so stožiarmi, tretie koľaje s nosnými stĺpmi, |
| --- | --- |

—

zariadenie na premenu a prívod prúdu pre vlakovú dopravu: meniarne, napájanie vedenia medzi meniarňami a trolejov, trolejové vedenie so stožiarmi, tretie koľaje s nosnými stĺpmi,

| — | služobné budovy traťovej služby. |
| --- | --- |

—

služobné budovy traťovej služby.

Zoznam položiek železničnej infraštruktúry

Železničná infraštruktúra obsahuje tieto položky, pokiaľ patria k hlavným a manipulačným koľajam, okrem koľají vo vnútri opravárenských dielní, výhrevní alebo lokomotívnych dep, ako i súkromných koľajových prípojok alebo manipulačných koľají:

| — | pozemky, |
| --- | --- |

—

pozemky,

| — | drážne teleso a pláň, hlavne násypy, zárezy, drenáže a odvodňovacie priekopy, spevňovacie múry a porasty na ochranu svahov atď., osobné nástupištia a nakladacie rampy, postranné pruhy a cesty, múry oplotenia, živé ploty, ohrady, ochranné protipožiarne pásmo, zariadenie na vyhrievanie výhybiek, priecestia atď., snehové ploty, |
| --- | --- |

—

drážne teleso a pláň, hlavne násypy, zárezy, drenáže a odvodňovacie priekopy, spevňovacie múry a porasty na ochranu svahov atď., osobné nástupištia a nakladacie rampy, postranné pruhy a cesty, múry oplotenia, živé ploty, ohrady, ochranné protipožiarne pásmo, zariadenie na vyhrievanie výhybiek, priecestia atď., snehové ploty,

| — | inžinierske stavby: mosty, priechody a iné železničné nadjazdy, tunely, zakryté zárezy a iné železničné podjazdy, oporné múry a ochranné stavby proti lavínam, zosuvom kamenia atď., |
| --- | --- |

—

inžinierske stavby: mosty, priechody a iné železničné nadjazdy, tunely, zakryté zárezy a iné železničné podjazdy, oporné múry a ochranné stavby proti lavínam, zosuvom kamenia atď.,

| — | úrovňové priecestia vrátane zariadení nutných na bezpečnosť cestnej premávky, |
| --- | --- |

—

úrovňové priecestia vrátane zariadení nutných na bezpečnosť cestnej premávky,

| — | železničný zvršok, najmä: koľaje, žliabkové a vodiace koľaje, pražce a dlhé pražce, drobné koľajivo na spojenie koľají, lože vrátane štrku a piesku, výhybky a koľajové kríženia atď., točne a posuny (s výnimkou tých koľají, ktoré slúžia len na hnacie vozidlá), |
| --- | --- |

—

železničný zvršok, najmä: koľaje, žliabkové a vodiace koľaje, pražce a dlhé pražce, drobné koľajivo na spojenie koľají, lože vrátane štrku a piesku, výhybky a koľajové kríženia atď., točne a posuny (s výnimkou tých koľají, ktoré slúžia len na hnacie vozidlá),

| — | cestné zariadenia na predstaničných plochách a nákladných staniciach vrátane príjazdových komunikácií, |
| --- | --- |

—

cestné zariadenia na predstaničných plochách a nákladných staniciach vrátane príjazdových komunikácií,

| — | zabezpečovacie, signalizačné a oznamovacie zariadenie na voľnej trati, na staniciach a zoraďovacích staniciach vrátane zariadení na výrobu, premenu a rozdelenie elektrického prúdu na signalizačné a diaľkové spojové zariadenie, budovy patriace k vyššie vymenovaným zariadeniam, koľajové brzdy; |
| --- | --- |

—

zabezpečovacie, signalizačné a oznamovacie zariadenie na voľnej trati, na staniciach a zoraďovacích staniciach vrátane zariadení na výrobu, premenu a rozdelenie elektrického prúdu na signalizačné a diaľkové spojové zariadenie, budovy patriace k vyššie vymenovaným zariadeniam, koľajové brzdy;

| — | osvetľovacie zariadenie na účely cestnej premávky a jej bezpečnosti, |
| --- | --- |

—

osvetľovacie zariadenie na účely cestnej premávky a jej bezpečnosti,

| — | zariadenie na premenu a prívod prúdu pre vlakovú dopravu: meniarne, napájanie vedenia medzi meniarňami a trolejov, trolejové vedenie so stožiarmi, tretie koľaje s nosnými stĺpmi, |
| --- | --- |

—

zariadenie na premenu a prívod prúdu pre vlakovú dopravu: meniarne, napájanie vedenia medzi meniarňami a trolejov, trolejové vedenie so stožiarmi, tretie koľaje s nosnými stĺpmi,

| — | služobné budovy traťovej služby, |
| --- | --- |

—

služobné budovy traťovej služby,

| — | |
| --- | --- |

—

Zdôvodnenie

Tie časti staničných budov, ktoré súvisia s dopravou, by mali byť zahrnuté do prílohy I.

Pozmeňovací návrh 7

Príloha III

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Služby poskytované pre železničné podniky (uvedené v článku 13)






  1. | Minimálny prístupový balík obsahuje:






  a) | spracovanie žiadostí o pridelenie kapacity železničnej infraštruktúry; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Služby poskytované pre železničné podniky (uvedené v článku 13)

1.

Minimálny prístupový balík obsahuje:

a)

spracovanie žiadostí o pridelenie kapacity železničnej infraštruktúry;

| b) | právo na využitie kapacity, ktorá je poskytnutá; |
| --- | --- |

b)

právo na využitie kapacity, ktorá je poskytnutá;

| c) | použitie výhybiek a odbočiek; |
| --- | --- |

c)

použitie výhybiek a odbočiek;

| d) | riadenie vlakov vrátane návestenia, regulácie, odbavovania, spojenia a zabezpečenia informácií o pohybe vlaku; |
| --- | --- |

d)

riadenie vlakov vrátane návestenia, regulácie, odbavovania, spojenia a zabezpečenia informácií o pohybe vlaku;

| e) | používanie elektrického napájacieho zariadenia trakčného prúdu, ak je k dispozícii; |
| --- | --- |

e)

používanie elektrického napájacieho zariadenia trakčného prúdu, ak je k dispozícii;

| f) | zariadenia na doplnenie paliva, ak sú k dispozícii; |
| --- | --- |

f)

zariadenia na doplnenie paliva, ak sú k dispozícii;

| g) | všetky ostatné informácie potrebné na realizáciu alebo prevádzku dopravných služieb, pre ktoré bola kapacita poskytnutá. |
| --- | --- |

g)

všetky ostatné informácie potrebné na realizáciu alebo prevádzku dopravných služieb, pre ktoré bola kapacita poskytnutá.

Služby poskytované pre železničné podniky (uvedené v článku 13)

| 1. | Minimálny prístupový balík obsahuje:






  a) | spracovanie žiadostí o pridelenie kapacity železničnej infraštruktúry; |
| --- | --- | --- |

1.

Minimálny prístupový balík obsahuje:

a)

spracovanie žiadostí o pridelenie kapacity železničnej infraštruktúry;

| b) | právo na využitie kapacity, ktorá je poskytnutá; |
| --- | --- |

b)

právo na využitie kapacity, ktorá je poskytnutá;

| c) | použitie výhybiek a odbočiek; |
| --- | --- |

c)

použitie výhybiek a odbočiek;

| d) | riadenie vlakov vrátane návestenia, regulácie, odbavovania, spojenia a zabezpečenia informácií o pohybe vlaku; |
| --- | --- |

d)

riadenie vlakov vrátane návestenia, regulácie, odbavovania, spojenia a zabezpečenia informácií o pohybe vlaku;

| e) | používanie elektrického napájacieho zariadenia trakčného prúdu, ak je k dispozícii; |
| --- | --- |

e)

používanie elektrického napájacieho zariadenia trakčného prúdu, ak je k dispozícii;

| f) | zariadenia na doplnenie paliva, ak sú k dispozícii; |
| --- | --- |

f)

zariadenia na doplnenie paliva, ak sú k dispozícii;

| g) | všetky ostatné informácie potrebné na realizáciu alebo prevádzku dopravných služieb, pre ktoré bola kapacita poskytnutá |
| --- | --- |

g)

všetky ostatné informácie potrebné na realizáciu alebo prevádzku dopravných služieb, pre ktoré bola kapacita poskytnutá

| | |
| --- | --- |

2.

| 2. | Prístup sa poskytuje aj k servisným zariadeniam a k poskytovaniu služieb v týchto zariadeniach : | |
| --- | --- | --- |

Prístup sa poskytuje aj k servisným zariadeniam a k poskytovaniu služieb v týchto zariadeniach :

a)

| | |
| --- | --- |

| a) | osobné stanice, ich budovy a iné zariadenia vrátane predaja lístkov a informačných služieb týkajúcich sa cestovania; |
| --- | --- |

osobné stanice, ich budovy a iné zariadenia vrátane predaja lístkov a informačných služieb týkajúcich sa cestovania;

| b) | nákladné terminály; |
| --- | --- |

b)

nákladné terminály;

| c) | zriaďovacie stanice; |
| --- | --- |

c)

zriaďovacie stanice;

| d) | zariadenia na radenie vlakov; |
| --- | --- |

d)

zariadenia na radenie vlakov;

| e) | odstavné koľaje; |
| --- | --- |

e)

odstavné koľaje;

| f) | údržbárske a iné technické zariadenia; |
| --- | --- |

f)

údržbárske a iné technické zariadenia;

| g) | zariadenia v prístavoch spojené so železničnými činnosťami; |
| --- | --- |

g)

zariadenia v prístavoch spojené so železničnými činnosťami;

| h) | pomocné zariadenia vrátane služby vlečenia. |
| --- | --- |

h)

pomocné zariadenia vrátane služby vlečenia.

| 2. | Prístup sa poskytuje aj k servisným zariadeniam a k poskytovaniu služieb v týchto zariadeniach : | |
| --- | --- | --- |

2.

Prístup sa poskytuje aj k servisným zariadeniam a k poskytovaniu služieb v týchto zariadeniach :

a)

| | |
| --- | --- |

| a) | osobné stanice, ich budovy a iné zariadenia ; |
| --- | --- |

osobné stanice, ich budovy a iné zariadenia ;

| b) | nákladné terminály; |
| --- | --- |

b)

nákladné terminály;

| c) | zriaďovacie stanice; |
| --- | --- |

c)

zriaďovacie stanice;

| d) | zariadenia na radenie vlakov; |
| --- | --- |

d)

zariadenia na radenie vlakov;

| e) | odstavné koľaje; |
| --- | --- |

e)

odstavné koľaje;

| f) | údržbárske a iné technické zariadenia; |
| --- | --- |

f)

údržbárske a iné technické zariadenia;

| g) | zariadenia v prístavoch spojené so železničnými činnosťami; |
| --- | --- |

g)

zariadenia v prístavoch spojené so železničnými činnosťami;

| h) | pomocné zariadenia vrátane služby vlečenia |
| --- | --- |

h)

pomocné zariadenia vrátane služby vlečenia

| | |
| --- | --- |

3.

| 3. | Doplnkové služby môžu zahŕňať:






  a) | trakčný prúd, za ktorý sa uvádzajú poplatky na faktúrach oddelene od poplatkov za používanie elektrického napájacieho zariadenia; |
| --- | --- | --- |

Doplnkové služby môžu zahŕňať:

a)

trakčný prúd, za ktorý sa uvádzajú poplatky na faktúrach oddelene od poplatkov za používanie elektrického napájacieho zariadenia;

| b) | predbežné vykurovanie osobných vlakov; |
| --- | --- |

b)

predbežné vykurovanie osobných vlakov;

| c) | dodávku paliva, za ktorú sa uvádzajú poplatky na faktúrach oddelene od poplatkov za používanie zariadení na doplnenie paliva ; |
| --- | --- |

c)

dodávku paliva, za ktorú sa uvádzajú poplatky na faktúrach oddelene od poplatkov za používanie zariadení na doplnenie paliva ;

| d) | špecifické dohody so zákazníkmi o:






  — | kontrole prepravy nebezpečného tovaru, |
| --- | --- | --- |

d)

špecifické dohody so zákazníkmi o:

—

kontrole prepravy nebezpečného tovaru,

| — | pomoci pri jazde netypických vlakov. |
| --- | --- |

—

pomoci pri jazde netypických vlakov.

| 3. | Doplnkové služby môžu zahŕňať:






  a) | trakčný prúd, za ktorý sa uvádzajú poplatky na faktúrach oddelene od poplatkov za používanie elektrického napájacieho zariadenia; |
| --- | --- | --- |

3.

Doplnkové služby môžu zahŕňať:

a)

trakčný prúd, za ktorý sa uvádzajú poplatky na faktúrach oddelene od poplatkov za používanie elektrického napájacieho zariadenia;

| b) | predbežné vykurovanie osobných vlakov; |
| --- | --- |

b)

predbežné vykurovanie osobných vlakov;

| c) | dodávku paliva, za ktorú sa uvádzajú poplatky na faktúrach oddelene od poplatkov za používanie zariadení na doplnenie paliva ; |
| --- | --- |

c)

dodávku paliva, za ktorú sa uvádzajú poplatky na faktúrach oddelene od poplatkov za používanie zariadení na doplnenie paliva ;

| d) | špecifické dohody so zákazníkmi o:






  — | kontrole prepravy nebezpečného tovaru, |
| --- | --- | --- |

d)

špecifické dohody so zákazníkmi o:

—

kontrole prepravy nebezpečného tovaru,

| — | pomoci pri jazde netypických vlakov. |
| --- | --- |

—

pomoci pri jazde netypických vlakov.

| 4. | Vedľajšie služby môžu zahŕňať:






  a) | prístup k telekomunikačnej sieti; |
| --- | --- | --- |

4.

Vedľajšie služby môžu zahŕňať:

a)

prístup k telekomunikačnej sieti;

| b) | poskytovanie doplnkových informácií; |
| --- | --- |

b)

poskytovanie doplnkových informácií;

| c) | technickú kontrolu koľajových vozidiel. |
| --- | --- |

c)

technickú kontrolu koľajových vozidiel.

| 4. | Vedľajšie služby môžu zahŕňať:






  a) | prístup k telekomunikačnej sieti; |
| --- | --- | --- |

4.

Vedľajšie služby môžu zahŕňať:

a)

prístup k telekomunikačnej sieti;

| b) | poskytovanie doplnkových informácií; |
| --- | --- |

b)

poskytovanie doplnkových informácií;

| c) | technickú kontrolu koľajových vozidiel. |
| --- | --- |

c)

technickú kontrolu koľajových vozidiel.

Zdôvodnenie

Informácie, ktoré uľahčujú cestujúcim orientáciu a umožňujú im prístup k službám na stanici nemôžu byť rozdelené podľa dopravcov, pretože by to škodilo koherentnosti a čitateľnosti týchto informácií. Zachovanie jednotných a spoločných informačných prostriedkov zaručí prevádzkovateľom dobrú viditeľnosť ich služieb, pričom nebudú problémy s rozdelením vstupných priestorov a orientačných tabúľ.

Pozmeňovací návrh 8

Príloha VIII

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 2. | Poplatky za infraštruktúru diferencované na základe hluku uvedené v článku 31 ods. 5 spĺňajú tieto požiadavky: |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

2.

Poplatky za infraštruktúru diferencované na základe hluku uvedené v článku 31 ods. 5 spĺňajú tieto požiadavky:

| 2. | Poplatky za infraštruktúru diferencované na základe hluku uvedené v článku 31 ods. 5 spĺňajú tieto požiadavky: |
| --- | --- |

2.

Poplatky za infraštruktúru diferencované na základe hluku uvedené v článku 31 ods. 5 spĺňajú tieto požiadavky:

| a) | Poplatok sa diferencuje tak, aby sa doň premietlo zloženie vlaku z koľajových vozidiel, pri ktorom sa dodržiavajú prahové hodnoty pre hluk stanovené v rozhodnutí Komisie 2006/66/ES (1) (TSI Hluk). |
| --- | --- |

a)

Poplatok sa diferencuje tak, aby sa doň premietlo zloženie vlaku z koľajových vozidiel, pri ktorom sa dodržiavajú prahové hodnoty pre hluk stanovené v rozhodnutí Komisie 2006/66/ES (1) (TSI Hluk).

| a) | Poplatok sa diferencuje tak, aby sa doň premietlo zloženie vlaku z koľajových vozidiel, pri ktorom sa dodržiavajú prahové hodnoty pre hluk stanovené v rozhodnutí Komisie 2006/66/ES (1) (TSI Hluk). |
| --- | --- |

a)

Poplatok sa diferencuje tak, aby sa doň premietlo zloženie vlaku z koľajových vozidiel, pri ktorom sa dodržiavajú prahové hodnoty pre hluk stanovené v rozhodnutí Komisie 2006/66/ES (1) (TSI Hluk).

| b) | Prioritu majú nákladné vozne. |
| --- | --- |

b)

Prioritu majú nákladné vozne.

| b) |
| --- |

b)

| c) | Diferenciácia podľa hladiny emisií hluku nákladných vozňov umožňuje v primeranej lehote splatiť investície zamerané na vybavenie vozňov dostupnou, ekonomicky najlepšie uskutočniteľnou technológiou využívajúcou nízkohlukové brzdy. |
| --- | --- |

c)

Diferenciácia podľa hladiny emisií hluku nákladných vozňov umožňuje v primeranej lehote splatiť investície zamerané na vybavenie vozňov dostupnou, ekonomicky najlepšie uskutočniteľnou technológiou využívajúcou nízkohlukové brzdy.

| c) | Diferenciácia podľa hladiny emisií hluku nákladných vozňov umožňuje v primeranej lehote splatiť investície zamerané na vybavenie vozňov dostupnou, ekonomicky najlepšie uskutočniteľnou technológiou využívajúcou nízkohlukové brzdy. |
| --- | --- |

c)

Diferenciácia podľa hladiny emisií hluku nákladných vozňov umožňuje v primeranej lehote splatiť investície zamerané na vybavenie vozňov dostupnou, ekonomicky najlepšie uskutočniteľnou technológiou využívajúcou nízkohlukové brzdy.

| d) | Za ďalšie prvky na diferenciáciu poplatkov možno považovať napríklad:






  i) | čas v priebehu dňa, najmä nočná premávka z hľadiska emisií hluku; |
| --- | --- | --- |

d)

Za ďalšie prvky na diferenciáciu poplatkov možno považovať napríklad:

i)

čas v priebehu dňa, najmä nočná premávka z hľadiska emisií hluku;

| ii) | zloženie vlaku s dosahom na hladinu emisií hluku; |
| --- | --- |

ii)

zloženie vlaku s dosahom na hladinu emisií hluku;

| iii) | zraniteľnosť oblasti zasiahnutej emisiami v miestnom meradle; |
| --- | --- |

iii)

zraniteľnosť oblasti zasiahnutej emisiami v miestnom meradle;

| iv) | ďalšie triedy emisií hluku, ktoré sú podstatne nižšie ako v prípade bodu a). |
| --- | --- |

iv)

ďalšie triedy emisií hluku, ktoré sú podstatne nižšie ako v prípade bodu a).

| d) | Za ďalšie prvky na diferenciáciu poplatkov možno považovať napríklad:






  i) | čas v priebehu dňa, najmä nočná premávka z hľadiska emisií hluku; |
| --- | --- | --- |

d)

Za ďalšie prvky na diferenciáciu poplatkov možno považovať napríklad:

i)

čas v priebehu dňa, najmä nočná premávka z hľadiska emisií hluku;

| ii) | zloženie vlaku s dosahom na hladinu emisií hluku; |
| --- | --- |

ii)

zloženie vlaku s dosahom na hladinu emisií hluku;

| iii) | zraniteľnosť oblasti zasiahnutej emisiami v miestnom meradle; |
| --- | --- |

iii)

zraniteľnosť oblasti zasiahnutej emisiami v miestnom meradle;

| iv) | ďalšie triedy emisií hluku, ktoré sú podstatne nižšie ako v prípade bodu a). |
| --- | --- |

iv)

ďalšie triedy emisií hluku, ktoré sú podstatne nižšie ako v prípade bodu a).

Zdôvodnenie

Návrh smernice má za cieľ umožniť v železničnej doprave internalizáciu externých nákladov z dôvodu vysokej hladiny hluku len v tých prípadoch, keď je možné tieto poplatky uložiť aj v cestnej doprave. Len tak sa dajú zaručiť rovnaké podmienky hospodárskej súťaže pre cestnú a železničnú dopravu.

Tento cieľ sa ale nepodarí dosiahnuť, pretože definícia železničnej prevádzky, ktorej hlučnosť sa môže za týchto podmienok premietnuť do poplatkov v podobe vonkajších nákladov, je nejednoznačná. Článok 31 ods. 5 totiž odkazuje na prílohu VIII bod 2 písm. a), kde sa pokiaľ ide o emisie hluku, ktoré zohrávajú úlohu pri rozhodovaní o výške poplatkov, odkazuje na rozhodnutie Komisie 2006/66/ES (TSI Hluk) – Ú. v. EÚ L 37, 8.2.2006, s. 1. Citované rozhodnutie stanovuje v prílohe hraničné hodnoty hluku, avšak nielen pre nákladné vagóny, ale okrem iného aj pre vagóny na prepravu osôb.

Z toho vyplýva, že externé náklady za emisie hluku by bolo možné započítať aj v osobnej železničnej doprave. V prípade cestnej dopravy je však tento poplatok možné ukladať len v nákladnej, nie však v osobnej doprave.

Cieľom tohto pozmeňovacieho návrhu je preto opätovné nastolenie rovnakých podmienok hospodárskej súťaže.

V Bruseli 28. januára 2011

Predsedníčka Výboru regiónov

Mercedes BRESSO

---

(1)  Ú. v. EÚ L 37, 8.2.2006, s. 1.

1

---

| 2.4.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 104/62 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 104/62

---

Stanovisko Výboru regiónov na tému „Sloboda členských štátov obmedziť alebo zakázať pestovanie geneticky modifikovaných organizmov na ich území“

2011/C 104/13

VÝBOR REGIÓNOV

| — | víta návrh Komisie, ktorý sa usiluje o zmenu súčasnej legislatívy tak, aby sa členským štátom poskytla možnosť obmedziť alebo zakázať na svojom území pestovanie geneticky modifikovaných organizmov (GMO), ktoré boli schválené na úrovni Európskej únie; |
| --- | --- |

—

víta návrh Komisie, ktorý sa usiluje o zmenu súčasnej legislatívy tak, aby sa členským štátom poskytla možnosť obmedziť alebo zakázať na svojom území pestovanie geneticky modifikovaných organizmov (GMO), ktoré boli schválené na úrovni Európskej únie;

| — | vyjadruje okrem iného potešenie nad otvorenosťou, ktorá spočíva v zohľadnení dôvodov inej povahy (sociálnych, etických, kritéria udržateľnosti atď.) na zákaz pestovania GMO na určitom území; |
| --- | --- |

—

vyjadruje okrem iného potešenie nad otvorenosťou, ktorá spočíva v zohľadnení dôvodov inej povahy (sociálnych, etických, kritéria udržateľnosti atď.) na zákaz pestovania GMO na určitom území;

| — | vyzýva Komisiu, aby stanovila požiadavky a kritériá na vykonávanie nových obmedzujúcich opatrení, ktoré budú môcť byť prijaté, a zdôrazňuje, že miestne a regionálne samosprávy musia byť nevyhnutne zapojené do rozhodovania o územiach, ktoré sú v ich pôsobnosti; |
| --- | --- |

—

vyzýva Komisiu, aby stanovila požiadavky a kritériá na vykonávanie nových obmedzujúcich opatrení, ktoré budú môcť byť prijaté, a zdôrazňuje, že miestne a regionálne samosprávy musia byť nevyhnutne zapojené do rozhodovania o územiach, ktoré sú v ich pôsobnosti;

| — | domnieva sa, že je naliehavo potrebné zohľadniť rozhodnutia a obmedzujúce opatrenia, ktoré boli prijaté na úrovni členských štátov alebo regiónov, a že sa siete „oblastí bez GMO“ na transparentnom spotrebiteľskom trhu nesmú nachádzať mimo právneho poriadku; |
| --- | --- |

—

domnieva sa, že je naliehavo potrebné zohľadniť rozhodnutia a obmedzujúce opatrenia, ktoré boli prijaté na úrovni členských štátov alebo regiónov, a že sa siete „oblastí bez GMO“ na transparentnom spotrebiteľskom trhu nesmú nachádzať mimo právneho poriadku;

| — | poukazuje na nasledujúce problémy, ktorými sa treba zaoberať ešte pred zmenou smernice 2001/18/ES, pokiaľ ide o možnosť členských štátov obmedziť alebo zakázať pestovanie geneticky modifikovaných organizmov na ich území:






  — | nedostatočnosť platných noriem týkajúcich sa označovania „výrobkov pochádzajúcich z GMO“, |
| --- | --- | --- |

—

poukazuje na nasledujúce problémy, ktorými sa treba zaoberať ešte pred zmenou smernice 2001/18/ES, pokiaľ ide o možnosť členských štátov obmedziť alebo zakázať pestovanie geneticky modifikovaných organizmov na ich území:

—

nedostatočnosť platných noriem týkajúcich sa označovania „výrobkov pochádzajúcich z GMO“,

| — | nedostatočnosť postupov hodnotenia rizika a kontroly, |
| --- | --- |

—

nedostatočnosť postupov hodnotenia rizika a kontroly,

| — | negatívny vplyv pestovania GMO na konvenčné a biologické porasty a na politiku rozvoja vidieka; |
| --- | --- |

—

negatívny vplyv pestovania GMO na konvenčné a biologické porasty a na politiku rozvoja vidieka;

| — | domnieva sa, že vo veci pestovania GMO je dôležitá užšia spolupráca s Európskym úradom pre bezpečnosť potravín (EFSA) a zodpovednými celoštátnymi a regionálnymi orgánmi, a vyzýva Komisiu, aby ďalej napredovala týmto smerom. |
| --- | --- |

—

domnieva sa, že vo veci pestovania GMO je dôležitá užšia spolupráca s Európskym úradom pre bezpečnosť potravín (EFSA) a zodpovednými celoštátnymi a regionálnymi orgánmi, a vyzýva Komisiu, aby ďalej napredovala týmto smerom.

| Spravodajca | : | Savino Antonio Santarella (IT/EĽS), starosta mesta Candela |
| --- | --- | --- |
| Referenčné dokumenty | : | Návrh nariadenie Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa smernica 2001/18/ES, pokiaľ ide o možnosť členských štátov obmedziť alebo zakázať pestovanie geneticky modifikovaných organizmov na ich území
  KOM(2010) 375 v konečnom znení
  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o slobode členských štátov rozhodovať o pestovaní geneticky modifikovaných plodín
  KOM(2010) 380 v konečnom znení |

Spravodajca

:

Savino Antonio Santarella (IT/EĽS), starosta mesta Candela

Referenčné dokumenty

:

Návrh nariadenie Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa smernica 2001/18/ES, pokiaľ ide o možnosť členských štátov obmedziť alebo zakázať pestovanie geneticky modifikovaných organizmov na ich území

KOM(2010) 375 v konečnom znení

Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o slobode členských štátov rozhodovať o pestovaní geneticky modifikovaných plodín

KOM(2010) 380 v konečnom znení

I.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

VÝBOR REGIÓNOV

| 1. | víta návrh Komisie, ktorý sa usiluje o zmenu súčasnej legislatívy tak, aby sa členským štátom poskytla možnosť obmedziť alebo zakázať na svojom území pestovanie geneticky modifikovaných organizmov (GMO), ktoré boli schválené na úrovni Európskej únie. Okrem toho berie na vedomie, že návrh nespochybňuje sústavu schvaľovania a uvádzania na trh, ktorá v súčasnosti na úrovni EÚ platí. |
| --- | --- |

1.

víta návrh Komisie, ktorý sa usiluje o zmenu súčasnej legislatívy tak, aby sa členským štátom poskytla možnosť obmedziť alebo zakázať na svojom území pestovanie geneticky modifikovaných organizmov (GMO), ktoré boli schválené na úrovni Európskej únie. Okrem toho berie na vedomie, že návrh nespochybňuje sústavu schvaľovania a uvádzania na trh, ktorá v súčasnosti na úrovni EÚ platí.

| 2. | Pripomína, že platný európsky rámec poskytuje členským štátom možnosť prijať potrebné opatrenia na národnej úrovni, aby sa zabezpečila koexistencia a zabránilo sa náhodnej prítomnosti geneticky modifikovaných organizmov v konvenčných alebo biologických plodinách. |
| --- | --- |

2.

Pripomína, že platný európsky rámec poskytuje členským štátom možnosť prijať potrebné opatrenia na národnej úrovni, aby sa zabezpečila koexistencia a zabránilo sa náhodnej prítomnosti geneticky modifikovaných organizmov v konvenčných alebo biologických plodinách.

| 3. | Okrem toho zdôrazňuje, že Európska komisia a Rada uznali potrebu zlepšiť platné ustanovenia, najmä pokiaľ ide o pestovanie GMO, a domnieva sa, že je naliehavo potrebné zohľadniť rozhodnutia a obmedzujúce opatrenia, ktoré boli prijaté na úrovni členských štátov alebo regiónov, a že sa siete „oblastí bez GMO“ na transparentnom spotrebiteľskom trhu nesmú nachádzať mimo právneho poriadku. |
| --- | --- |

3.

Okrem toho zdôrazňuje, že Európska komisia a Rada uznali potrebu zlepšiť platné ustanovenia, najmä pokiaľ ide o pestovanie GMO, a domnieva sa, že je naliehavo potrebné zohľadniť rozhodnutia a obmedzujúce opatrenia, ktoré boli prijaté na úrovni členských štátov alebo regiónov, a že sa siete „oblastí bez GMO“ na transparentnom spotrebiteľskom trhu nesmú nachádzať mimo právneho poriadku.

| 4. | Berie na vedomie, že mnohé regionálne a miestne samosprávy sa vyslovili proti pestovaniu geneticky modifikovaných plodín na svojich územiach, vyhlásili ich za „oblasti bez GMO“ a združujú sa v sieťach. |
| --- | --- |

4.

Berie na vedomie, že mnohé regionálne a miestne samosprávy sa vyslovili proti pestovaniu geneticky modifikovaných plodín na svojich územiach, vyhlásili ich za „oblasti bez GMO“ a združujú sa v sieťach.

| 5. | Konštatuje, že Komisiou navrhované vloženie nového článku 26b do smernice 2001/18/ES platnej v súčasnosti má za cieľ umožniť členským štátom prijať opatrenia obmedzujúce alebo zakazujúce pestovať na svojom území všetky alebo určité GMO, ktoré už boli autorizované na území EÚ, pokiaľ sú dôvody týchto opatrení odlišné od dôvodov súvisiacich s hodnotením negatívnych účinkov pestovania GMO na zdravie a životné prostredie, ktoré by mohli vyplynúť zo zámerného šírenia GMO alebo z ich umiestňovania na trh. |
| --- | --- |

5.

Konštatuje, že Komisiou navrhované vloženie nového článku 26b do smernice 2001/18/ES platnej v súčasnosti má za cieľ umožniť členským štátom prijať opatrenia obmedzujúce alebo zakazujúce pestovať na svojom území všetky alebo určité GMO, ktoré už boli autorizované na území EÚ, pokiaľ sú dôvody týchto opatrení odlišné od dôvodov súvisiacich s hodnotením negatívnych účinkov pestovania GMO na zdravie a životné prostredie, ktoré by mohli vyplynúť zo zámerného šírenia GMO alebo z ich umiestňovania na trh.

| 6. | Okrem toho konštatuje, že takéto opatrenia sa môžu týkať len pestovania GMO, nesmú obmedzovať uvádzanie osív alebo geneticky modifikovaných produktov na trh, ani ich dovoz a musia byť v súlade s medzinárodnými záväzkami EÚ, predovšetkým so záväzkami na úrovni Svetovej obchodnej organizácie. |
| --- | --- |

6.

Okrem toho konštatuje, že takéto opatrenia sa môžu týkať len pestovania GMO, nesmú obmedzovať uvádzanie osív alebo geneticky modifikovaných produktov na trh, ani ich dovoz a musia byť v súlade s medzinárodnými záväzkami EÚ, predovšetkým so záväzkami na úrovni Svetovej obchodnej organizácie.

| 7. | Berie na vedomie kladný postoj Európskej komisie, ktorá preskúmala súčasné právne predpisy o pestovaní GMO z hľadiska skúseností a uplatňovania zásady subsidiarity. Napriek tomu sa domnieva, že predložený návrh úplne nerieši všetky problémy, ktoré GMO spôsobujú v poľnohospodárstve a pri rozvoji územia. Vyzýva Komisiu, aby stanovila požiadavky a kritériá na vykonávanie nových obmedzujúcich opatrení, ktoré budú môcť byť prijaté, a zdôrazňuje, že miestne a regionálne samosprávy musia byť nevyhnutne zapojené do rozhodovania o územiach, ktoré sú v ich pôsobnosti. |
| --- | --- |

7.

Berie na vedomie kladný postoj Európskej komisie, ktorá preskúmala súčasné právne predpisy o pestovaní GMO z hľadiska skúseností a uplatňovania zásady subsidiarity. Napriek tomu sa domnieva, že predložený návrh úplne nerieši všetky problémy, ktoré GMO spôsobujú v poľnohospodárstve a pri rozvoji územia. Vyzýva Komisiu, aby stanovila požiadavky a kritériá na vykonávanie nových obmedzujúcich opatrení, ktoré budú môcť byť prijaté, a zdôrazňuje, že miestne a regionálne samosprávy musia byť nevyhnutne zapojené do rozhodovania o územiach, ktoré sú v ich pôsobnosti.

| 8. | Zdôrazňuje, že poľnohospodárska politika a politika rozvoja vidieka budú trpieť následkami tohto rozhodnutia, pretože rozhodnutie v prospech GMO predovšetkým implikuje rozhodnutia, ktoré sa môžu odlišovať od rozhodnutí týkajúcich sa konvenčných rastlín. Pri geneticky modifikovaných rastlinách je napríklad tendencia uprednostňovať monokultúry a objavujú sa problémy spojené s delením distribučného reťazca a s koexistenciou konvenčných, ekologických a geneticky modifikovaných porastov vo všeobecnosti. |
| --- | --- |

8.

Zdôrazňuje, že poľnohospodárska politika a politika rozvoja vidieka budú trpieť následkami tohto rozhodnutia, pretože rozhodnutie v prospech GMO predovšetkým implikuje rozhodnutia, ktoré sa môžu odlišovať od rozhodnutí týkajúcich sa konvenčných rastlín. Pri geneticky modifikovaných rastlinách je napríklad tendencia uprednostňovať monokultúry a objavujú sa problémy spojené s delením distribučného reťazca a s koexistenciou konvenčných, ekologických a geneticky modifikovaných porastov vo všeobecnosti.

| 9. | Poukazuje na nasledujúce problémy, ktorými sa treba zaoberať ešte pred zmenou smernice 2001/18/ES, pokiaľ ide o možnosť členských štátov obmedziť alebo zakázať pestovanie geneticky modifikovaných organizmov na ich území:






  — | nedostatočnosť platných noriem týkajúcich sa označovania „výrobkov pochádzajúcich z GMO“, |
| --- | --- | --- |

9.

Poukazuje na nasledujúce problémy, ktorými sa treba zaoberať ešte pred zmenou smernice 2001/18/ES, pokiaľ ide o možnosť členských štátov obmedziť alebo zakázať pestovanie geneticky modifikovaných organizmov na ich území:

—

nedostatočnosť platných noriem týkajúcich sa označovania „výrobkov pochádzajúcich z GMO“,

| — | nedostatočnosť postupov hodnotenia rizika a kontroly, |
| --- | --- |

—

nedostatočnosť postupov hodnotenia rizika a kontroly,

| — | negatívny vplyv pestovania GMO na konvenčné a biologické porasty a na politiku rozvoja vidieka. |
| --- | --- |

—

negatívny vplyv pestovania GMO na konvenčné a biologické porasty a na politiku rozvoja vidieka.

Nedostatočnosť noriem týkajúcich sa označovania „výrobkov pochádzajúcich z GMO“

| 10. | Považuje za nedostatočný súčasný systém označovania výrobkov pochádzajúcich z GMO, predovšetkým pokiaľ ide o výrobky živočíšnej výroby. Veľká časť výrobkov súčasnej rastlinnej výroby využívajúcej GMO je určená na chov zvierat, preto sa na potraviny pretvárajú až spracovaním živočíšnych výrobkov (napr. mäso, mlieko, vajcia), a teda podľa súčasných predpisov nepodliehajú označovaniu. V takej situácii stráca spotrebiteľ konečného produktu možnosť voľby, a aj keď je proti GMO, nevedomky ich nákupom a spotrebou týchto spracovaných výrobkov konzumuje. |
| --- | --- |

10.

Považuje za nedostatočný súčasný systém označovania výrobkov pochádzajúcich z GMO, predovšetkým pokiaľ ide o výrobky živočíšnej výroby. Veľká časť výrobkov súčasnej rastlinnej výroby využívajúcej GMO je určená na chov zvierat, preto sa na potraviny pretvárajú až spracovaním živočíšnych výrobkov (napr. mäso, mlieko, vajcia), a teda podľa súčasných predpisov nepodliehajú označovaniu. V takej situácii stráca spotrebiteľ konečného produktu možnosť voľby, a aj keď je proti GMO, nevedomky ich nákupom a spotrebou týchto spracovaných výrobkov konzumuje.

| 11. | Požaduje, aby bola európska legislatíva zmenená a doplnená tak, že sa zavedie povinnosť označovať potravinové výrobky pochádzajúce zo zvierat kŕmených na báze GMO. Domnieva sa, že jasné označenie takýchto výrobkov by viedlo k vytvoreniu dvoch trhov s možnými ekonomickými výhodami pre výrobcov, ktorí nepoužívajú GMO, pričom by sa zabezpečilo informovanie a slobodná voľba pre spotrebiteľov. |
| --- | --- |

11.

Požaduje, aby bola európska legislatíva zmenená a doplnená tak, že sa zavedie povinnosť označovať potravinové výrobky pochádzajúce zo zvierat kŕmených na báze GMO. Domnieva sa, že jasné označenie takýchto výrobkov by viedlo k vytvoreniu dvoch trhov s možnými ekonomickými výhodami pre výrobcov, ktorí nepoužívajú GMO, pričom by sa zabezpečilo informovanie a slobodná voľba pre spotrebiteľov.

| 12. | Zdôrazňuje, že v prípade neoznačovania týchto výrobkov budú zvieratá pravdepodobne vo veľkej miere kŕmené krmivami s GMO, čím by okrem iného došlo k ekonomickým disproporciám a neprimeraným finančným tlakom na producentov a ekonomické subjekty, ktoré by chceli zaviesť distribučný a výrobný reťazec bez GMO. Konkrétne výrobné náklady na živočíšne výrobky (mäso, mlieko, vajcia atď.) budú pravdepodobne nižšie pre tie hospodárske subjekty, ktoré sa rozhodnú pre geneticky modifikované plodiny, vďaka čomu budú určite konkurencieschopnejšie na trhu na úkor výrobkov bez GMO. |
| --- | --- |

12.

Zdôrazňuje, že v prípade neoznačovania týchto výrobkov budú zvieratá pravdepodobne vo veľkej miere kŕmené krmivami s GMO, čím by okrem iného došlo k ekonomickým disproporciám a neprimeraným finančným tlakom na producentov a ekonomické subjekty, ktoré by chceli zaviesť distribučný a výrobný reťazec bez GMO. Konkrétne výrobné náklady na živočíšne výrobky (mäso, mlieko, vajcia atď.) budú pravdepodobne nižšie pre tie hospodárske subjekty, ktoré sa rozhodnú pre geneticky modifikované plodiny, vďaka čomu budú určite konkurencieschopnejšie na trhu na úkor výrobkov bez GMO.

Nedostatočnosť postupov hodnotenia rizika a kontroly

| 13. | Upozorňuje na častú kritiku vedeckých hodnotení, ktoré robí Európsky úrad pre bezpečnosť potravín (EFSA), kritiku jeho vnútorného fungovania a nedostatku transparentnosti a zrozumiteľnosti jeho rozhodnutí. |
| --- | --- |

13.

Upozorňuje na častú kritiku vedeckých hodnotení, ktoré robí Európsky úrad pre bezpečnosť potravín (EFSA), kritiku jeho vnútorného fungovania a nedostatku transparentnosti a zrozumiteľnosti jeho rozhodnutí.

| 14. | Zdôrazňuje, že je nevyhnutná lepšia koordinácia EFSA a príslušných orgánov členských štátov pri hodnotení GMO, a zároveň sa zasadzuje za väčšie a účinnejšie zásahy EFSA zohľadňujúce vedecké hodnotenia členských štátov. |
| --- | --- |

14.

Zdôrazňuje, že je nevyhnutná lepšia koordinácia EFSA a príslušných orgánov členských štátov pri hodnotení GMO, a zároveň sa zasadzuje za väčšie a účinnejšie zásahy EFSA zohľadňujúce vedecké hodnotenia členských štátov.

| 15. | Zdôrazňuje, že miestne a regionálne samosprávy sú ako zástupcovia homogénnych administratívnych oblastí najvhodnejším stupňom na zhodnotenie vplyvu zavedenia geneticky modifikovaných plodín na každom území, na definovanie opatrení vzťahujúcich sa na koexistenciu v súlade so zásadou udržateľného rozvoja, na zosúladenie miestnych záujmov a uplatňovanie najvhodnejších riešení. |
| --- | --- |

15.

Zdôrazňuje, že miestne a regionálne samosprávy sú ako zástupcovia homogénnych administratívnych oblastí najvhodnejším stupňom na zhodnotenie vplyvu zavedenia geneticky modifikovaných plodín na každom území, na definovanie opatrení vzťahujúcich sa na koexistenciu v súlade so zásadou udržateľného rozvoja, na zosúladenie miestnych záujmov a uplatňovanie najvhodnejších riešení.

| 16. | Zastáva názor, že pokiaľ ide o zásadu subsidiarity, je nevyhnutné zdôrazniť, aká je pre miestne a regionálne samosprávy dôležitá otázka koexistencie porastov GMO a konvenčných porastov. Neobyčajne komplexný je problém koexistencie predovšetkým geneticky modifikovaných rastlín, pri ktorých bol cudzorodým génom (transgénom) obohatený genóm jadra, a kultúrnych rastlín, ktoré majú príbuzné divé druhy. |
| --- | --- |

16.

Zastáva názor, že pokiaľ ide o zásadu subsidiarity, je nevyhnutné zdôrazniť, aká je pre miestne a regionálne samosprávy dôležitá otázka koexistencie porastov GMO a konvenčných porastov. Neobyčajne komplexný je problém koexistencie predovšetkým geneticky modifikovaných rastlín, pri ktorých bol cudzorodým génom (transgénom) obohatený genóm jadra, a kultúrnych rastlín, ktoré majú príbuzné divé druhy.

Negatívny vplyv pestovania GMO na konvenčné a biologické porasty a na politiku rozvoja vidieka

| 17. | Poukazuje na to, že geneticky modifikované plodiny by mohli byť v rozpore so zachovaním kvalitných konvenčných alebo ekologických porastov a mohli by niektoré územia zbaviť prostriedkov súvisiacich s prípravou a vykonávaním stratégií rozvoja vidieka prispôsobených konkrétnej situácii a ich potenciálu. |
| --- | --- |

17.

Poukazuje na to, že geneticky modifikované plodiny by mohli byť v rozpore so zachovaním kvalitných konvenčných alebo ekologických porastov a mohli by niektoré územia zbaviť prostriedkov súvisiacich s prípravou a vykonávaním stratégií rozvoja vidieka prispôsobených konkrétnej situácii a ich potenciálu.

Všeobecné pripomienky k návrhu nariadenia

| 18. | Zdôrazňuje, aká je pre členské štáty dôležitá možnosť obmedziť alebo zakázať pestovanie GMO na svojom území. Vzhľadom na to, že navrhovaný predpis im prináša aj ďalšiu voľnosť a že podstata návrhu spočíva v udelení práv členským štátom, a nie v rozsiahlejšej harmonizácii zo strany EÚ, možno pokladať za preukázaný súlad opatrení navrhovaných v nariadení so zásadou subsidiarity a proporcionality. Táto možnosť by sa mala neobmedzene preniesť na príslušné miestne a regionálne samosprávy. |
| --- | --- |

18.

Zdôrazňuje, aká je pre členské štáty dôležitá možnosť obmedziť alebo zakázať pestovanie GMO na svojom území. Vzhľadom na to, že navrhovaný predpis im prináša aj ďalšiu voľnosť a že podstata návrhu spočíva v udelení práv členským štátom, a nie v rozsiahlejšej harmonizácii zo strany EÚ, možno pokladať za preukázaný súlad opatrení navrhovaných v nariadení so zásadou subsidiarity a proporcionality. Táto možnosť by sa mala neobmedzene preniesť na príslušné miestne a regionálne samosprávy.

| 19. | Zastáva názor, že možnosť členských štátov obmedziť alebo zakázať pestovanie GMO na svojom území by mohla dovoliť zachovať druhovú rozmanitosť a spôsoby poľnohospodárskeho využívania, a teda priniesť aj slobodu voľby pre poľnohospodárov a spotrebiteľov, ktorá by určovala kladný vplyv na rozvoj vidieka. |
| --- | --- |

19.

Zastáva názor, že možnosť členských štátov obmedziť alebo zakázať pestovanie GMO na svojom území by mohla dovoliť zachovať druhovú rozmanitosť a spôsoby poľnohospodárskeho využívania, a teda priniesť aj slobodu voľby pre poľnohospodárov a spotrebiteľov, ktorá by určovala kladný vplyv na rozvoj vidieka.

| 20. | Vyjadruje poľutovanie nad tým, že vítaná sloboda členských štátov obmedziť alebo zakázať pestovanie geneticky modifikovaných organizmov na ich území je obmedzená tým, že sa členské štáty resp. regióny pritom nemôžu odvolávať ani na ochranu zdravia ľudí a zvierat, ani na ochranu životného prostredia. |
| --- | --- |

20.

Vyjadruje poľutovanie nad tým, že vítaná sloboda členských štátov obmedziť alebo zakázať pestovanie geneticky modifikovaných organizmov na ich území je obmedzená tým, že sa členské štáty resp. regióny pritom nemôžu odvolávať ani na ochranu zdravia ľudí a zvierat, ani na ochranu životného prostredia.

| 21. | Zdôrazňuje nevyhnutnosť poskytovať zainteresovaným stranám a občanom úplné a objektívne vedecké informácie o využívaní geneticky modifikovaných organizmov pri výrobe potravín a krmív. |
| --- | --- |

21.

Zdôrazňuje nevyhnutnosť poskytovať zainteresovaným stranám a občanom úplné a objektívne vedecké informácie o využívaní geneticky modifikovaných organizmov pri výrobe potravín a krmív.

| 22. | Zdôrazňuje skutočnosť, že v krajinách Európskej únie sú skúsenosti s pestovaním geneticky modifikovaných rastlín zatiaľ veľmi obmedzené a okrajové a že je potrebné v tejto oblasti zlepšiť povedomie verejnosti. |
| --- | --- |

22.

Zdôrazňuje skutočnosť, že v krajinách Európskej únie sú skúsenosti s pestovaním geneticky modifikovaných rastlín zatiaľ veľmi obmedzené a okrajové a že je potrebné v tejto oblasti zlepšiť povedomie verejnosti.

Finančný a/alebo administratívny dosah

| 23. | Zdôrazňuje, že návrh nariadenia neobsahuje vyčerpávajúce údaje o predpokladanom finančnom a administratívnom zaťažení, ale obmedzuje sa na konštatovanie, že je ťažké hodnotiť jeho dôsledky. Očakávané zvýšenie administratívnych nákladov členských štátov zapríčinené opatreniami na prípadné obmedzenie pestovania GMO sa v zásade javí ako málo pravdepodobné, pretože vykonávaním navrhovaného predpisu by sa nijako zásadne nezmenil rozsah administratívnej činnosti a dohľadu, ktorý si už teraz vyžadujú platné právne predpisy o bezpečnosti genetického inžinierstva využívaného v poľnohospodársko-potravinárskom odvetví. |
| --- | --- |

23.

Zdôrazňuje, že návrh nariadenia neobsahuje vyčerpávajúce údaje o predpokladanom finančnom a administratívnom zaťažení, ale obmedzuje sa na konštatovanie, že je ťažké hodnotiť jeho dôsledky. Očakávané zvýšenie administratívnych nákladov členských štátov zapríčinené opatreniami na prípadné obmedzenie pestovania GMO sa v zásade javí ako málo pravdepodobné, pretože vykonávaním navrhovaného predpisu by sa nijako zásadne nezmenil rozsah administratívnej činnosti a dohľadu, ktorý si už teraz vyžadujú platné právne predpisy o bezpečnosti genetického inžinierstva využívaného v poľnohospodársko-potravinárskom odvetví.

| 24. | Zdôrazňuje, že v súvislosti s finančnými vplyvmi na hospodárske subjekty by ešte prísnejšie obmedzenie pestovania GMO bolo ďalšou podporou pre početné podniky ekologického poľnohospodárstva a pestovateľov osív, ktorí sú si vedomí dosiahnutia značného predajného úspechu na trhu a kladú dôraz na skutočnosť, že ich výrobky neobsahujú GMO. Z tohto hľadiska treba očakávať jednoznačne kladné finančné následky pre takéto hospodárske subjekty. |
| --- | --- |

24.

Zdôrazňuje, že v súvislosti s finančnými vplyvmi na hospodárske subjekty by ešte prísnejšie obmedzenie pestovania GMO bolo ďalšou podporou pre početné podniky ekologického poľnohospodárstva a pestovateľov osív, ktorí sú si vedomí dosiahnutia značného predajného úspechu na trhu a kladú dôraz na skutočnosť, že ich výrobky neobsahujú GMO. Z tohto hľadiska treba očakávať jednoznačne kladné finančné následky pre takéto hospodárske subjekty.

Sledovanie a hodnotenie

| 25. | Považuje za nevyhnutné posúdiť územný vplyv predpisu. Príslušná analýza by konkrétne umožnila úplne posúdiť politický a socioekonomický dosah zákazu alebo obmedzenia pestovania geneticky modifikovaných plodín, či už na celoštátnej, regionálnej alebo miestnej úrovni. |
| --- | --- |

25.

Považuje za nevyhnutné posúdiť územný vplyv predpisu. Príslušná analýza by konkrétne umožnila úplne posúdiť politický a socioekonomický dosah zákazu alebo obmedzenia pestovania geneticky modifikovaných plodín, či už na celoštátnej, regionálnej alebo miestnej úrovni.

| 26. | Zastáva názor, že na prijatie najlepších rozhodnutí o GMO je nevyhnutné vytvoriť sústavu riadneho vedeckého hodnotenia, ktoré by nevychádzalo výlučne z empirických znalostí získaných a posteriori, a ktoré by sa v záujme skutočnej dôkladnosti a nezávislosti pri hodnotení rizika spojeného s pestovaním určitého GMO mohlo robiť taktiež na miestnej a regionálnej úrovni formou konkrétnych štúdií. Dôležitá je predovšetkým otázka, či sa na určitom území vyskytujú príbuzné divo rastúce druhy rastlín, ktoré môžu spôsobiť nekontrolované šírenie transgénu, ktorým boli obohatené pestované geneticky modifikované rastliny. Rovnako treba zdôrazniť, že miestne a regionálne samosprávy by mali mať možnosť odvolať sa na určitú ochrannú doložku, pretože problém čistoty osív sa ešte nevyriešil. |
| --- | --- |

26.

Zastáva názor, že na prijatie najlepších rozhodnutí o GMO je nevyhnutné vytvoriť sústavu riadneho vedeckého hodnotenia, ktoré by nevychádzalo výlučne z empirických znalostí získaných a posteriori, a ktoré by sa v záujme skutočnej dôkladnosti a nezávislosti pri hodnotení rizika spojeného s pestovaním určitého GMO mohlo robiť taktiež na miestnej a regionálnej úrovni formou konkrétnych štúdií. Dôležitá je predovšetkým otázka, či sa na určitom území vyskytujú príbuzné divo rastúce druhy rastlín, ktoré môžu spôsobiť nekontrolované šírenie transgénu, ktorým boli obohatené pestované geneticky modifikované rastliny. Rovnako treba zdôrazniť, že miestne a regionálne samosprávy by mali mať možnosť odvolať sa na určitú ochrannú doložku, pretože problém čistoty osív sa ešte nevyriešil.

Odporúčania

| 27. | Žiada, aby sa predovšetkým stanovili úpravy týkajúce sa aspektov spomínaných v úvodných poznámkach tohto stanoviska. Na správne posúdenie možnosti prijať predmetný predpis musí byť prvým krokom hlavne zhodnotenie nedostačujúcich predpisov o označovaní výrobkov získaných z GMO, posúdenie rizika, zvyklostí a pravidiel medzinárodného obchodu, ako aj problematiky týkajúcej sa vplyvu porastov GMO na konvenčné porasty. Výbor si želá, aby zostali naďalej v platnosti súčasné zákazy pestovania určitých rastlín obsahujúcich geneticky modifikované organizmy, ktoré členské štáty vydali z preventívnych dôvodov, a to kým sa neurobia potrebné úpravy. |
| --- | --- |

27.

Žiada, aby sa predovšetkým stanovili úpravy týkajúce sa aspektov spomínaných v úvodných poznámkach tohto stanoviska. Na správne posúdenie možnosti prijať predmetný predpis musí byť prvým krokom hlavne zhodnotenie nedostačujúcich predpisov o označovaní výrobkov získaných z GMO, posúdenie rizika, zvyklostí a pravidiel medzinárodného obchodu, ako aj problematiky týkajúcej sa vplyvu porastov GMO na konvenčné porasty. Výbor si želá, aby zostali naďalej v platnosti súčasné zákazy pestovania určitých rastlín obsahujúcich geneticky modifikované organizmy, ktoré členské štáty vydali z preventívnych dôvodov, a to kým sa neurobia potrebné úpravy.

| 28. | Podporuje nevyhnutnosť právnej úpravy označovania druhotných potravinových výrobkov vyrobených s využitím GMO (napr. mäsa, mlieka, vajec). |
| --- | --- |

28.

Podporuje nevyhnutnosť právnej úpravy označovania druhotných potravinových výrobkov vyrobených s využitím GMO (napr. mäsa, mlieka, vajec).

| 29. | Domnieva sa, že vo veci pestovania GMO je dôležitá užšia spolupráca s EFSA a zodpovednými celoštátnymi a regionálnymi orgánmi, a vyzýva Komisiu, aby tak, ako začala, ďalej napredovala týmto smerom. |
| --- | --- |

29.

Domnieva sa, že vo veci pestovania GMO je dôležitá užšia spolupráca s EFSA a zodpovednými celoštátnymi a regionálnymi orgánmi, a vyzýva Komisiu, aby tak, ako začala, ďalej napredovala týmto smerom.

| 30. | Vyjadruje však potešenie nad otvorenosťou, ktorá spočíva v zohľadnení dôvodov inej povahy (sociálnych, etických, kritéria udržateľnosti atď.) na zákaz pestovania GMO na ich území. |
| --- | --- |

30.

Vyjadruje však potešenie nad otvorenosťou, ktorá spočíva v zohľadnení dôvodov inej povahy (sociálnych, etických, kritéria udržateľnosti atď.) na zákaz pestovania GMO na ich území.

| 31. | Zastáva názor, že pri dôslednom uplatňovaní zásady subsidiarity treba pri odôvodnení zákazu resp. obmedzenia pestovania GMO ako dôvod uviesť aj osobitosti jednotlivých regiónov či krajín, ktoré sa týkajú zdravia ľudí resp. zvierat a ochrany životného prostredia. |
| --- | --- |

31.

Zastáva názor, že pri dôslednom uplatňovaní zásady subsidiarity treba pri odôvodnení zákazu resp. obmedzenia pestovania GMO ako dôvod uviesť aj osobitosti jednotlivých regiónov či krajín, ktoré sa týkajú zdravia ľudí resp. zvierat a ochrany životného prostredia.

| 32. | Pripomína a zdôrazňuje nevyhnutnosť aktívnej a zodpovednej účasti miestnych a regionálnych samospráv na konzultáciách o pestovaní GMO. |
| --- | --- |

32.

Pripomína a zdôrazňuje nevyhnutnosť aktívnej a zodpovednej účasti miestnych a regionálnych samospráv na konzultáciách o pestovaní GMO.

| 33. | Konkrétne požaduje, aby zavedeniu GMO v niektorom členskom štáte predchádzalo vypracovanie špecifických štúdií a posúdení dosahu, v rámci ktorých by sa riadne a včas urobila konzultácia so zainteresovanými miestnymi a regionálnymi orgánmi. |
| --- | --- |

33.

Konkrétne požaduje, aby zavedeniu GMO v niektorom členskom štáte predchádzalo vypracovanie špecifických štúdií a posúdení dosahu, v rámci ktorých by sa riadne a včas urobila konzultácia so zainteresovanými miestnymi a regionálnymi orgánmi.

| 34. | Taktiež požaduje, aby mali miestne a regionálne samosprávy k dispozícii prostriedky, ktoré im umožnia požiadať štát o odôvodnený zákaz pestovania niektorých GMO na ich území. |
| --- | --- |

34.

Taktiež požaduje, aby mali miestne a regionálne samosprávy k dispozícii prostriedky, ktoré im umožnia požiadať štát o odôvodnený zákaz pestovania niektorých GMO na ich území.

| 35. | Vyzýva Komisiu a členské štáty, aby definovali zdroje a programy potrebné na čo najväčšiu technickú a finančnú podporu vedeckého výskumu aj na regionálnej a miestnej úrovni. |
| --- | --- |

35.

Vyzýva Komisiu a členské štáty, aby definovali zdroje a programy potrebné na čo najväčšiu technickú a finančnú podporu vedeckého výskumu aj na regionálnej a miestnej úrovni.

| 36. | Zdôrazňuje, že v národných a regionálnych právnych predpisoch týkajúcich sa problematiky GMO treba výslovne uvádzať zásadu prevencie. |
| --- | --- |

36.

Zdôrazňuje, že v národných a regionálnych právnych predpisoch týkajúcich sa problematiky GMO treba výslovne uvádzať zásadu prevencie.

| 37. | Súhlasí s rozhodnutím zaviesť nový zjednodušený oznamovací postup odlišný od postupu stanoveného podľa súčasnej platnej smernice 98/34/ES. |
| --- | --- |

37.

Súhlasí s rozhodnutím zaviesť nový zjednodušený oznamovací postup odlišný od postupu stanoveného podľa súčasnej platnej smernice 98/34/ES.

| 38. | Vyzýva členské štáty a regióny zabezpečiť cezhraničnú spoluprácu so susednými územiami tak, aby bolo možné chrániť rozhodnutia členských štátov o GMO. |
| --- | --- |

38.

Vyzýva členské štáty a regióny zabezpečiť cezhraničnú spoluprácu so susednými územiami tak, aby bolo možné chrániť rozhodnutia členských štátov o GMO.

| 39. | V tejto súvislosti odporúča Komisii, aby zriadila internetovú stránku, z ktorej by pomocou odkazov bolo možné prehliadať registre jestvujúcich kultúr v jednotlivých štátoch. |
| --- | --- |

39.

V tejto súvislosti odporúča Komisii, aby zriadila internetovú stránku, z ktorej by pomocou odkazov bolo možné prehliadať registre jestvujúcich kultúr v jednotlivých štátoch.

| 40. | Zdôrazňuje neistotu, ktorá existuje v súvislosti so schopnosťou návrhu dosiahnuť ciele, ktoré sú v ňom stanovené vzhľadom na medzinárodné záväzky (najmä na úrovni WTO). |
| --- | --- |

40.

Zdôrazňuje neistotu, ktorá existuje v súvislosti so schopnosťou návrhu dosiahnuť ciele, ktoré sú v ňom stanovené vzhľadom na medzinárodné záväzky (najmä na úrovni WTO).

| 41. | Upozorňuje na úspech európskej iniciatívy o GMO (viac ako milión zozbieraných podpisov) a chcel by vedieť, ako bude táto iniciatíva začlenená do prebiehajúcej diskusie. |
| --- | --- |

41.

Upozorňuje na úspech európskej iniciatívy o GMO (viac ako milión zozbieraných podpisov) a chcel by vedieť, ako bude táto iniciatíva začlenená do prebiehajúcej diskusie.

V Bruseli 28. januára 2011

Predsedníčka Výboru regiónov

Mercedes BRESSO

---