# Europeiska unionens C 104/2011

| | ISSN 1725-2504
  doi:10.3000/17252504.C_2011.104.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 104 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 54 årgången2 april 2011 |

ISSN 1725-2504

doi:10.3000/17252504.C_2011.104.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 104

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

54 årgången2 april 2011

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | YTTRANDEN |
| | Regionkommittén |
| | 88:e plenarsessionen den 27 och 28 januari 2011 |
| 2011/C 104/01 | Yttrande från Regionkommittén om lokala livsmedelssystem | 1 |
| 2011/C 104/02 | Yttrande från Regionkommittén om nya perspektiv inför översynen av EGTS-förordningen (initiativyttrande) | 7 |
| 2011/C 104/03 | Yttrande från Regionkommittén om Europa, världens främsta resmål – en ny politisk ram för europeisk turism | 13 |
| 2011/C 104/04 | Yttrande från Regionkommittén om lokal och regional förvaltning i Azerbajdzjan och fördjupat samarbete mellan EU och Azerbajdzjan | 18 |
| 2011/C 104/05 | Yttrande från Regionkommittén om förenklat genomförande av ramprogrammen för forskning | 21 |
| 2011/C 104/06 | Yttrande från Regionkommittén om Unga på väg | 26 |
| 2011/C 104/07 | Yttrande från Regionkommittén om europeisk film i den digitala tidsåldern | 31 |
| 2011/C 104/08 | Yttrande från Regionkommittén om hållbar användning av biomassa | 35 |
| 2011/C 104/09 | Yttrande från Regionkommittén om grönbok med sikte på tillräckliga, långsiktigt bärkraftiga och trygga pensionssystem i EU | 39 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Regionkommittén

88:e plenarsessionen den 27 och 28 januari 2011

2011/C 104/01

Yttrande från Regionkommittén om lokala livsmedelssystem

1

2011/C 104/02

Yttrande från Regionkommittén om nya perspektiv inför översynen av EGTS-förordningen (initiativyttrande)

7

2011/C 104/03

Yttrande från Regionkommittén om Europa, världens främsta resmål – en ny politisk ram för europeisk turism

13

2011/C 104/04

Yttrande från Regionkommittén om lokal och regional förvaltning i Azerbajdzjan och fördjupat samarbete mellan EU och Azerbajdzjan

18

2011/C 104/05

Yttrande från Regionkommittén om förenklat genomförande av ramprogrammen för forskning

21

2011/C 104/06

Yttrande från Regionkommittén om Unga på väg

26

2011/C 104/07

Yttrande från Regionkommittén om europeisk film i den digitala tidsåldern

31

2011/C 104/08

Yttrande från Regionkommittén om hållbar användning av biomassa

35

2011/C 104/09

Yttrande från Regionkommittén om grönbok med sikte på tillräckliga, långsiktigt bärkraftiga och trygga pensionssystem i EU

39

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | Regionkommittén |
| | 88:e plenarsessionen den 27 och 28 januari 2011 |
| 2011/C 104/10 | Yttrande från Regionkommittén om ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 1234/2007 när det gäller utdelning av livsmedel till de sämst ställda i unionen | 44 |
| 2011/C 104/11 | Yttrande från Regionkommittén om utvecklingen av en integrerad havspolitik och kunskap i havsfrågor 2020 | 47 |
| 2011/C 104/12 | Yttrande från Regionkommittén om ett gemensamt europeiskt järnvägsområde | 53 |
| 2011/C 104/13 | Yttrande från Regionkommittén om medlemsstaternas fria rätt att fatta beslut om odling av genetiskt modifierade organismer inom sina territorier | 62 |

III   Förberedande akter

Regionkommittén

88:e plenarsessionen den 27 och 28 januari 2011

2011/C 104/10

Yttrande från Regionkommittén om ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 1234/2007 när det gäller utdelning av livsmedel till de sämst ställda i unionen

44

2011/C 104/11

Yttrande från Regionkommittén om utvecklingen av en integrerad havspolitik och kunskap i havsfrågor 2020

47

2011/C 104/12

Yttrande från Regionkommittén om ett gemensamt europeiskt järnvägsområde

53

2011/C 104/13

Yttrande från Regionkommittén om medlemsstaternas fria rätt att fatta beslut om odling av genetiskt modifierade organismer inom sina territorier

62

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Regionkommittén

88:e plenarsessionen den 27 och 28 januari 2011

| 2.4.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 104/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 104/1

---

Yttrande från Regionkommittén om ”lokala livsmedelssystem”

2011/C 104/01

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| — | De lokala livsmedelssystemen främjar den lokala och regionala ekonomin. Dessa system är ytterst betydelsefulla i eftersatta områden. Genom systemen kan den lokala potentialen utnyttjas bättre, och underskattade och ofta försummade regioners image kan komma att förbättras. |
| --- | --- |

—

De lokala livsmedelssystemen främjar den lokala och regionala ekonomin. Dessa system är ytterst betydelsefulla i eftersatta områden. Genom systemen kan den lokala potentialen utnyttjas bättre, och underskattade och ofta försummade regioners image kan komma att förbättras.

| — | Korta distributionskedjor leder till ett bättre samspel mellan konsumenter och producenter. Det uppstår ett förtroendeförhållande, och konsumenten har möjlighet att direkt spåra produktens ursprung. Korta distributionskedjor bidrar också till en grundläggande självförsörjningsnivå vad gäller livsmedel. |
| --- | --- |

—

Korta distributionskedjor leder till ett bättre samspel mellan konsumenter och producenter. Det uppstår ett förtroendeförhållande, och konsumenten har möjlighet att direkt spåra produktens ursprung. Korta distributionskedjor bidrar också till en grundläggande självförsörjningsnivå vad gäller livsmedel.

| — | De lokala livsmedelssystemen medför miljömässiga fördelar tack vare sina mer hållbara produktionssystem. |
| --- | --- |

—

De lokala livsmedelssystemen medför miljömässiga fördelar tack vare sina mer hållbara produktionssystem.

| — | Europeiska kommissionen bör därför






  1. | föreslå att medlemsstaterna överväger att införa mål för utvecklingen av lokala livsmedelssystem i sin strategi för landsbygdsutveckling som de lokala och regionala myndigheterna ska uppnå med stöd av EU och myndigheter på nationell nivå, |
| --- | --- | --- |

—

Europeiska kommissionen bör därför

1.

föreslå att medlemsstaterna överväger att införa mål för utvecklingen av lokala livsmedelssystem i sin strategi för landsbygdsutveckling som de lokala och regionala myndigheterna ska uppnå med stöd av EU och myndigheter på nationell nivå,

| 2. | anta definitioner av ”lokala livsmedel” och ”lokala livsmedelssystem”, införa en ny logotyp och ta fram en gemensam symbol och ett gemensamt system för lokala produkter som ett tillägg till förordningen om en kvalitetspolitik för jordbruksprodukter, |
| --- | --- |

2.

anta definitioner av ”lokala livsmedel” och ”lokala livsmedelssystem”, införa en ny logotyp och ta fram en gemensam symbol och ett gemensamt system för lokala produkter som ett tillägg till förordningen om en kvalitetspolitik för jordbruksprodukter,

| 3. | införa ett direkt marknadsföringssystem för registrerade lokala produkter, som skulle skötas av medlemsstaterna på lokal och regional förvaltningsnivå, |
| --- | --- |

3.

införa ett direkt marknadsföringssystem för registrerade lokala produkter, som skulle skötas av medlemsstaterna på lokal och regional förvaltningsnivå,

| 4. | undersöka huruvida artikel 26 i direktiv 2004/18/EG om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling kan ändras så att ”lokalt producerad” kan utgöra ett standardurvalskriterium i anbud om leveranser av livsmedel till exempelvis skolor, vårdhem och allmänna inrättningar. |
| --- | --- |

4.

undersöka huruvida artikel 26 i direktiv 2004/18/EG om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling kan ändras så att ”lokalt producerad” kan utgöra ett standardurvalskriterium i anbud om leveranser av livsmedel till exempelvis skolor, vårdhem och allmänna inrättningar.

| Föredragande | : | Lenie Dwarshuis-Van De Beek (NL–ALDE), provinsråd i Zuid-Holland |
| --- | --- | --- |

Föredragande

:

Lenie Dwarshuis-Van De Beek (NL–ALDE), provinsråd i Zuid-Holland

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

I.   UTMANINGAR OCH MÅLSÄTTNINGAR

Med hänsyn till att ämnet för rapporten ”Lokala livsmedelssystem” bör ses i ett vidare perspektiv, vill Regionkommittén framhäva följande aspekter:

Livsmedel och jordbruk i ljuset av Europa 2020-strategin

| 1. | Världen står för närvarande inför mångskiftande och betydande utmaningar: en snabb befolkningstillväxt, en ökande köpkraft och klimatförändringen. |
| --- | --- |

1.

Världen står för närvarande inför mångskiftande och betydande utmaningar: en snabb befolkningstillväxt, en ökande köpkraft och klimatförändringen.

| 2. | Dessa utmaningar åtföljs av en hotande brist på livsmedel, foder, fossila energikällor, råvaror, fibrer och sötvatten på grund av ökande markförstörelse och förlusten av biologisk mångfald, samt en ökande risk för en havererande finansmarknad, politisk obalans och väpnade konflikter. |
| --- | --- |

2.

Dessa utmaningar åtföljs av en hotande brist på livsmedel, foder, fossila energikällor, råvaror, fibrer och sötvatten på grund av ökande markförstörelse och förlusten av biologisk mångfald, samt en ökande risk för en havererande finansmarknad, politisk obalans och väpnade konflikter.

| 3. | Livsmedelstryggheten påverkas dessutom av den världsomspännande befolkningsförflyttningen från landsbygdsområdena till storstäderna, förbättring av resultaten från befintliga livsmedelsproduktionsanläggningar över hela världen, omvandling av naturområden till nya produktionsområden, utveckling av nya produktionsformer och förlust av områden som tidigare användes för livsmedelsproduktion men som nu i stället används för biobränsleproduktion eller slukas av de växande städerna. |
| --- | --- |

3.

Livsmedelstryggheten påverkas dessutom av den världsomspännande befolkningsförflyttningen från landsbygdsområdena till storstäderna, förbättring av resultaten från befintliga livsmedelsproduktionsanläggningar över hela världen, omvandling av naturområden till nya produktionsområden, utveckling av nya produktionsformer och förlust av områden som tidigare användes för livsmedelsproduktion men som nu i stället används för biobränsleproduktion eller slukas av de växande städerna.

| 4. | Globalt sett framställs och saluförs uppskattningsvis 80 % av livsmedlen lokalt. I EU uppgår denna siffra till ungefär 20 %. |
| --- | --- |

4.

Globalt sett framställs och saluförs uppskattningsvis 80 % av livsmedlen lokalt. I EU uppgår denna siffra till ungefär 20 %.

Den europeiska jordbruksmodellen

| 5. | Det finns inte någon enhetlig europeisk jordbruksmodell – den kan i stället beskrivas som mångfacetterad, och dess mångfald utgör en stor tillgång. |
| --- | --- |

5.

Det finns inte någon enhetlig europeisk jordbruksmodell – den kan i stället beskrivas som mångfacetterad, och dess mångfald utgör en stor tillgång.

| 6. | För att en pluralistisk modell ska bli framgångsrik måste kopplingen mellan jordbruket och konsumenternas förväntningar förstärkas, liksom kopplingen mellan jordbruksproduktionen och de lokala, regionala och internationella marknaderna. |
| --- | --- |

6.

För att en pluralistisk modell ska bli framgångsrik måste kopplingen mellan jordbruket och konsumenternas förväntningar förstärkas, liksom kopplingen mellan jordbruksproduktionen och de lokala, regionala och internationella marknaderna.

| 7. | I en pluralistisk modell är det lokala livsmedelssystemet en nyckelfråga som än så länge inte har uppmärksammats i tillräcklig utsträckning och som borde backas upp på ett professionellt, strukturerat och nytänkande sätt. |
| --- | --- |

7.

I en pluralistisk modell är det lokala livsmedelssystemet en nyckelfråga som än så länge inte har uppmärksammats i tillräcklig utsträckning och som borde backas upp på ett professionellt, strukturerat och nytänkande sätt.

EU:s målsättningar på jordbruksområdet

| 8. | Det europeiska jordbrukets främsta syfte är att framställa och leverera livsmedel till medlemsstaternas befolkningar, och samtidigt uppfylla kraven i fråga om rättvis konkurrens och miljöskydd, respektera reglerna inom andra områden såsom livsmedelstrygghet och kvalitet, samt leverera produkter till ett överkompligt pris. |
| --- | --- |

8.

Det europeiska jordbrukets främsta syfte är att framställa och leverera livsmedel till medlemsstaternas befolkningar, och samtidigt uppfylla kraven i fråga om rättvis konkurrens och miljöskydd, respektera reglerna inom andra områden såsom livsmedelstrygghet och kvalitet, samt leverera produkter till ett överkompligt pris.

| 9. | I framtiden måste jordbruket och livsmedelsproduktionen vara mer sparsamma i sin användning av vatten och fossila bränslen, använda mindre gödningsmedel och växtskyddsmedel, visa upp en större mångfald och ett smartare tänkande när det gäller att utnyttja synergieffekter mellan åkerbruk, djurhållning, organisk avfallshantering, hantering av restprodukter och produktion av förnybar energi. |
| --- | --- |

9.

I framtiden måste jordbruket och livsmedelsproduktionen vara mer sparsamma i sin användning av vatten och fossila bränslen, använda mindre gödningsmedel och växtskyddsmedel, visa upp en större mångfald och ett smartare tänkande när det gäller att utnyttja synergieffekter mellan åkerbruk, djurhållning, organisk avfallshantering, hantering av restprodukter och produktion av förnybar energi.

| 10. | Producenterna bör i tillfredsställande mån kunna försörja sig på det de producerar, men det nuvarande systemet ligger varken till grund för någon önskvärd maktbalans i livsmedelskedjan eller för nödvändiga livsmedelspriser och marginaler. |
| --- | --- |

10.

Producenterna bör i tillfredsställande mån kunna försörja sig på det de producerar, men det nuvarande systemet ligger varken till grund för någon önskvärd maktbalans i livsmedelskedjan eller för nödvändiga livsmedelspriser och marginaler.

| 11. | Den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2013 bör utformas så att stödet till förmån för sysselsättningen och upprätthållandet av jordbruksdriften i sårbara områden, inklusive stadsnära områden, kan omfördelas. Därför bör man också se positivt på kommissionens fokus på den territoriella dimensionen i sina nya prioriteringar för den framtida jordbrukspolitiken fram till 2020. |
| --- | --- |

11.

Den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2013 bör utformas så att stödet till förmån för sysselsättningen och upprätthållandet av jordbruksdriften i sårbara områden, inklusive stadsnära områden, kan omfördelas. Därför bör man också se positivt på kommissionens fokus på den territoriella dimensionen i sina nya prioriteringar för den framtida jordbrukspolitiken fram till 2020.

| 12. | Utvecklingen av lokala livsmedelssystem är särskilt viktig för de lokala och regionala myndigheterna. Dessa myndigheter spelar en viktig roll för att definiera, uppmuntra och stödja en hållbar utveckling av landsbygdsekonomin, inbegripet att gynnsamma villkor inrättas för lokala livsmedelssystem. |
| --- | --- |

12.

Utvecklingen av lokala livsmedelssystem är särskilt viktig för de lokala och regionala myndigheterna. Dessa myndigheter spelar en viktig roll för att definiera, uppmuntra och stödja en hållbar utveckling av landsbygdsekonomin, inbegripet att gynnsamma villkor inrättas för lokala livsmedelssystem.

II.   DE LOKALA LIVSMEDELSSYSTEMENS FÖRDELAR

Regionkommittén vill vidare betona följande:

De lokala livsmedelssystemens ekonomiska fördelar

| 13. | ”Lokala livsmedelssystem” är en fråga av stor betydelse, som handlar om mycket mer än att bara bereda plats för nya produkter som framställts lokalt i Europa, vid sidan av de produkter som ryms inom de redan etablerade kvalitetssystemen. |
| --- | --- |

13.

”Lokala livsmedelssystem” är en fråga av stor betydelse, som handlar om mycket mer än att bara bereda plats för nya produkter som framställts lokalt i Europa, vid sidan av de produkter som ryms inom de redan etablerade kvalitetssystemen.

| 14. | De lokala livsmedelssystemen främjar den lokala och regionala ekonomin genom att bidra till sysselsättningen inom jordbruksnäringen och livsmedelsproduktionen, till exempel i fråga om bearbetning och distribution samt verksamheter och tjänster med inriktning på marknadsföring och försäljning. Dessa system är ytterst betydelsefulla i avlägsna landsbygdsområden, stadsnära områden, bergsområden, utsatta områden och ekonomiskt eftersatta områden. Genom dessa system kan den lokala potentialen utnyttjas bättre, och underskattade och ofta försummade regioners image kan komma att förbättras. |
| --- | --- |

14.

De lokala livsmedelssystemen främjar den lokala och regionala ekonomin genom att bidra till sysselsättningen inom jordbruksnäringen och livsmedelsproduktionen, till exempel i fråga om bearbetning och distribution samt verksamheter och tjänster med inriktning på marknadsföring och försäljning. Dessa system är ytterst betydelsefulla i avlägsna landsbygdsområden, stadsnära områden, bergsområden, utsatta områden och ekonomiskt eftersatta områden. Genom dessa system kan den lokala potentialen utnyttjas bättre, och underskattade och ofta försummade regioners image kan komma att förbättras.

| 15. | När inkomsten spenderas lokalt, på lokalt framställda livsmedel, stannar pengarna i området, vilket får en multiplikatoreffekt på samhällets inkomster på regional nivå som är tre gånger så stor som vid traditionella handelskanaler. |
| --- | --- |

15.

När inkomsten spenderas lokalt, på lokalt framställda livsmedel, stannar pengarna i området, vilket får en multiplikatoreffekt på samhällets inkomster på regional nivå som är tre gånger så stor som vid traditionella handelskanaler.

| 16. | Investeringar i lokala livsmedelssystem skulle bidra till den ekonomiska återhämtningen i eftersatta områden, högre inkomster för de lokala producenterna, starkare samarbete mellan berörda aktörer, nya krafter inom företagandet, större tillgänglighet för de lokala marknaderna, ökad sysselsättning, lägre kostnader och ett upprätthållet utbud av tjänster och varor på lokal nivå. |
| --- | --- |

16.

Investeringar i lokala livsmedelssystem skulle bidra till den ekonomiska återhämtningen i eftersatta områden, högre inkomster för de lokala producenterna, starkare samarbete mellan berörda aktörer, nya krafter inom företagandet, större tillgänglighet för de lokala marknaderna, ökad sysselsättning, lägre kostnader och ett upprätthållet utbud av tjänster och varor på lokal nivå.

De lokala livsmedelssystemens sociala fördelar

| 17. | Korta distributionskedjor leder till ett bättre samspel och till större ömsesidig kännedom och förståelse mellan konsumenter och producenter. I och med att konsumenten känner producenten uppstår därigenom omedelbart ett förtroendeförhållande, och konsumenten har möjlighet att direkt spåra produktens ursprung. Korta distributionskedjor bidrar också till en grundläggande självförsörjningsnivå vad gäller livsmedel. |
| --- | --- |

17.

Korta distributionskedjor leder till ett bättre samspel och till större ömsesidig kännedom och förståelse mellan konsumenter och producenter. I och med att konsumenten känner producenten uppstår därigenom omedelbart ett förtroendeförhållande, och konsumenten har möjlighet att direkt spåra produktens ursprung. Korta distributionskedjor bidrar också till en grundläggande självförsörjningsnivå vad gäller livsmedel.

| 18. | Tillhandahållandet av lokala produkter av autentisk, traditionell, ursprunglig, hållbar, årstidstypisk eller annan lokalt uppskattad karaktär främjar ett samhälle som präglas av social sammanhållning och samhörighet, och uppmuntrar dessutom ett miljövänligt beteende hos medborgarna. Försäljningsställen för lokala produkter, såsom stånd och torgförsäljning, är ofta ett led i en social och professionell integrationsprocess som omfattar såväl konsumenter som producenter och försäljare. |
| --- | --- |

18.

Tillhandahållandet av lokala produkter av autentisk, traditionell, ursprunglig, hållbar, årstidstypisk eller annan lokalt uppskattad karaktär främjar ett samhälle som präglas av social sammanhållning och samhörighet, och uppmuntrar dessutom ett miljövänligt beteende hos medborgarna. Försäljningsställen för lokala produkter, såsom stånd och torgförsäljning, är ofta ett led i en social och professionell integrationsprocess som omfattar såväl konsumenter som producenter och försäljare.

| 19. | Som Slow Food-rörelsen uttrycker det i sina tankar om sammanslutningar för hållbar livsmedelsförsörjning, har konsumenterna en grundläggande rätt till lokalt producerade, välsmakande och hälsosamma livsmedel. Enligt rörelsen bör dessa sammanslutningar sammanlänkas i ett globalt nätverk. Snabb tillgång till färska råvaror genom försäljning av lokala produkter bidrar till att förbättra folkhälsan genom att vårt livsmedelsmönster diversifieras och livsmedlens alla organiska egenskaper (som minskar vid långtidsförvaring) kan bevaras. |
| --- | --- |

19.

Som Slow Food-rörelsen uttrycker det i sina tankar om sammanslutningar för hållbar livsmedelsförsörjning, har konsumenterna en grundläggande rätt till lokalt producerade, välsmakande och hälsosamma livsmedel. Enligt rörelsen bör dessa sammanslutningar sammanlänkas i ett globalt nätverk. Snabb tillgång till färska råvaror genom försäljning av lokala produkter bidrar till att förbättra folkhälsan genom att vårt livsmedelsmönster diversifieras och livsmedlens alla organiska egenskaper (som minskar vid långtidsförvaring) kan bevaras.

| 20. | Upprätthållandet av den lokala livsmedelsproduktionskapaciteten i de industrialiserade länderna innebär ett stöd för den globala livsmedelstryggheten. För att kunna täcka livsmedelsbehovet i de växande storstadsområdena skulle man behöva utöka den lokala – och till och med den urbana – livsmedelsproduktionen. |
| --- | --- |

20.

Upprätthållandet av den lokala livsmedelsproduktionskapaciteten i de industrialiserade länderna innebär ett stöd för den globala livsmedelstryggheten. För att kunna täcka livsmedelsbehovet i de växande storstadsområdena skulle man behöva utöka den lokala – och till och med den urbana – livsmedelsproduktionen.

De lokala livsmedelssystemens miljömässiga fördelar

| 21. | De lokala livsmedelssystemen medför miljömässiga fördelar tack vare sina mer hållbara produktionssystem, kortare transportsträckor och möjligheter att skapa kretslopp som grundar sig på organiskt avfall, restsubstanser och förnybar energi. |
| --- | --- |

21.

De lokala livsmedelssystemen medför miljömässiga fördelar tack vare sina mer hållbara produktionssystem, kortare transportsträckor och möjligheter att skapa kretslopp som grundar sig på organiskt avfall, restsubstanser och förnybar energi.

| 22. | Alla livsmedel har en viss transportsträcka. Den löper från det lokala produktionsområdet fram till konsumenten, och ger upphov till koldioxidutsläpp i varierande grad. Detta gäller både färska livsmedel och (ingredienserna i) bearbetade livsmedel. Genom lokala livsmedelssystem kan man minska den totala transportsträcka som ett samhälles livsmedelsförsörjning ger upphov till. |
| --- | --- |

22.

Alla livsmedel har en viss transportsträcka. Den löper från det lokala produktionsområdet fram till konsumenten, och ger upphov till koldioxidutsläpp i varierande grad. Detta gäller både färska livsmedel och (ingredienserna i) bearbetade livsmedel. Genom lokala livsmedelssystem kan man minska den totala transportsträcka som ett samhälles livsmedelsförsörjning ger upphov till.

| 23. | En lokalt framställd produkt borde företrädesvis orsaka ett lägre koldioxidutsläpp än motsvarande importerade produkt. Det totala koldioxidutsläppet kan beräknas genom en livscykelanalys av produkten. |
| --- | --- |

23.

En lokalt framställd produkt borde företrädesvis orsaka ett lägre koldioxidutsläpp än motsvarande importerade produkt. Det totala koldioxidutsläppet kan beräknas genom en livscykelanalys av produkten.

| 24. | Producenterna är i allmänhet mer benägna att finna unika försäljningsargument som motsvarar kundernas förväntningar om de bedriver sin verksamhet inom ramen för ett lokalt livsmedelsystem. De unika försäljningsargumenten kan omfatta hållbara produktionsförhållanden, ekologisk produktion eller produktionsrelaterade miljötjänster. |
| --- | --- |

24.

Producenterna är i allmänhet mer benägna att finna unika försäljningsargument som motsvarar kundernas förväntningar om de bedriver sin verksamhet inom ramen för ett lokalt livsmedelsystem. De unika försäljningsargumenten kan omfatta hållbara produktionsförhållanden, ekologisk produktion eller produktionsrelaterade miljötjänster.

| 25. | Genom att man skapar lokala avsättningsmöjligheter för livsmedel som tillverkas i mycket små mängder eller har specifika smakegenskaper kan man bidra till att upprätthålla den biologiska mångfalden och att bevara frukt- och grönsakssorter och djurarter som håller på att försvinna. |
| --- | --- |

25.

Genom att man skapar lokala avsättningsmöjligheter för livsmedel som tillverkas i mycket små mängder eller har specifika smakegenskaper kan man bidra till att upprätthålla den biologiska mångfalden och att bevara frukt- och grönsakssorter och djurarter som håller på att försvinna.

| 26. | Lokala livsmedelssystem kan nuförtiden sammankopplas med ekonomiska kretslopp och andra regionala utmaningar, såsom organisk avfallshantering, vattenförvaltning, återanvändning av restprodukter från produktionen – till exempel värme – och förnybar energi. |
| --- | --- |

26.

Lokala livsmedelssystem kan nuförtiden sammankopplas med ekonomiska kretslopp och andra regionala utmaningar, såsom organisk avfallshantering, vattenförvaltning, återanvändning av restprodukter från produktionen – till exempel värme – och förnybar energi.

Livsmedelskedjans svaga punkter

| 27. | Lokala livsmedelssystem kan bidra till att garantera lantbrukarna en skälig inkomst och till att återställa maktbalansen i livsmedelskedjan. Eftersom globaliseringen och den ökande koncentreringen av livsmedelsförsörjningen har lett till ett glapp mellan ökningen av produktionskostnaderna (3,6 % per år sedan 1996), konsumentpriserna (3,3 % per år) och priserna till lantbrukarna (2,1 % per år), vore det önskvärt att det infördes system som stärker lantbrukarnas förhandlingsposition, till exempel i fråga om korta distributionsled. |
| --- | --- |

27.

Lokala livsmedelssystem kan bidra till att garantera lantbrukarna en skälig inkomst och till att återställa maktbalansen i livsmedelskedjan. Eftersom globaliseringen och den ökande koncentreringen av livsmedelsförsörjningen har lett till ett glapp mellan ökningen av produktionskostnaderna (3,6 % per år sedan 1996), konsumentpriserna (3,3 % per år) och priserna till lantbrukarna (2,1 % per år), vore det önskvärt att det infördes system som stärker lantbrukarnas förhandlingsposition, till exempel i fråga om korta distributionsled.

Nuvarande politik av betydelse för lokala produkter

| 28. | EU:s politik för kvalitet på jordbruksprodukter omfattar kriterier för kvalitetssystem som gör det möjligt för producenterna att registrera skyddad ursprungsbeteckning (SUB), skyddad geografisk beteckning (SGB), garanterad traditionell specialitet (GTS) eller garanterat ekologiskt jordbruk. Särskilda märkningar har tagits fram för dessa produktklasser. Dessa märkningar får endast användas på registrerade produkter, för att stödja marknadsföringsmålsättningar och bidra till att skydda varumärken. Produkterna levereras vanligtvis i betydande volymer, genom ett antal kanaler och till ett antal marknader. |
| --- | --- |

28.

EU:s politik för kvalitet på jordbruksprodukter omfattar kriterier för kvalitetssystem som gör det möjligt för producenterna att registrera skyddad ursprungsbeteckning (SUB), skyddad geografisk beteckning (SGB), garanterad traditionell specialitet (GTS) eller garanterat ekologiskt jordbruk. Särskilda märkningar har tagits fram för dessa produktklasser. Dessa märkningar får endast användas på registrerade produkter, för att stödja marknadsföringsmålsättningar och bidra till att skydda varumärken. Produkterna levereras vanligtvis i betydande volymer, genom ett antal kanaler och till ett antal marknader.

| 29. | De regioner som för närvarande håller på att se över sina traditionella, gastronomiska och jordbruksrelaterade tillgångar kan räkna upp dussintals eller hundratals lokala produkter som skulle kunna ingå i ett professionellt lokalt livsmedelssystem, men för vilka det varken är lämpligt eller nödvändigt att använda någon av de ovannämnda märkningarna, även om vissa produkter kan komma att uppfylla de krav som är nödvändiga för att bli aktuella för någon av dessa märkningar. En ytterligare ram för att stödja lokala produkter vore önskvärd. |
| --- | --- |

29.

De regioner som för närvarande håller på att se över sina traditionella, gastronomiska och jordbruksrelaterade tillgångar kan räkna upp dussintals eller hundratals lokala produkter som skulle kunna ingå i ett professionellt lokalt livsmedelssystem, men för vilka det varken är lämpligt eller nödvändigt att använda någon av de ovannämnda märkningarna, även om vissa produkter kan komma att uppfylla de krav som är nödvändiga för att bli aktuella för någon av dessa märkningar. En ytterligare ram för att stödja lokala produkter vore önskvärd.

III.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

Regionkommittén noterar följande:

Tidigare rekommendationer i fråga om lokala livsmedel

| 30. | Rekommendationer i fråga om lokala livsmedel finns med i Regionkommitténs yttrande av den 18 september 1996 om ”Att skydda och främja typiska landskapsprodukter – ett trumfkort för regionerna” (1), och de flesta av dessa rekommendationer har fortfarande relevans. |
| --- | --- |

30.

Rekommendationer i fråga om lokala livsmedel finns med i Regionkommitténs yttrande av den 18 september 1996 om ”Att skydda och främja typiska landskapsprodukter – ett trumfkort för regionerna” (1), och de flesta av dessa rekommendationer har fortfarande relevans.

| 31. | Regionkommittén beklagar djupt att kommissionens lagstiftningsförslag om kvalitetspolitik för jordbruksprodukter inte når lika långt som det ursprungliga förslaget i två frågor som rör främjandet av lokala produkter, frågor av särskilt intresse för ReK: märkning av produkter från bergsjordbruk samt direkt försäljning från små producenter på lokala marknader. |
| --- | --- |

31.

Regionkommittén beklagar djupt att kommissionens lagstiftningsförslag om kvalitetspolitik för jordbruksprodukter inte når lika långt som det ursprungliga förslaget i två frågor som rör främjandet av lokala produkter, frågor av särskilt intresse för ReK: märkning av produkter från bergsjordbruk samt direkt försäljning från små producenter på lokala marknader.

Definitioner

| 32. | Det behövs en gemensam definition av ”lokala livsmedel”. Eftersom alla livsmedel produceras eller bearbetas lokalt måste särskiljande egenskaper och kännetecken definieras. Dessa måste vara tydliga och enkla så att komplexa registrerings- och kontrollprocesser kan undvikas. |
| --- | --- |

32.

Det behövs en gemensam definition av ”lokala livsmedel”. Eftersom alla livsmedel produceras eller bearbetas lokalt måste särskiljande egenskaper och kännetecken definieras. Dessa måste vara tydliga och enkla så att komplexa registrerings- och kontrollprocesser kan undvikas.

| 33. | Ett lokalt livsmedel






  1. | produceras lokalt/regionalt, |
| --- | --- | --- |

33.

Ett lokalt livsmedel

1.

produceras lokalt/regionalt,

| 2. | bidrar till den lokala/regionala strategin för landsbygdsutveckling, |
| --- | --- |

2.

bidrar till den lokala/regionala strategin för landsbygdsutveckling,

| 3. | utbjuds till försäljning till konsumenten via den lämpligaste, effektivaste och möjliga distributionskedjan, som inte får innehålla fler länkar än a) producenten eller en lokalt etablerad producentorganisation, b) den part eller sammanslutning av parter som ansvarar för att förena utbud och efterfrågan, och c) konsumenten, |
| --- | --- |

3.

utbjuds till försäljning till konsumenten via den lämpligaste, effektivaste och möjliga distributionskedjan, som inte får innehålla fler länkar än a) producenten eller en lokalt etablerad producentorganisation, b) den part eller sammanslutning av parter som ansvarar för att förena utbud och efterfrågan, och c) konsumenten,

| 4. | kan säljas i en lokal detaljhandelsbutik eller genom torghandel på basis av ett lokalt kontrakt, men kan inte säljas – med märkningen ”lokalt livsmedel” – till en central inköpsavdelning för detaljhandelsbutiker, |
| --- | --- |

4.

kan säljas i en lokal detaljhandelsbutik eller genom torghandel på basis av ett lokalt kontrakt, men kan inte säljas – med märkningen ”lokalt livsmedel” – till en central inköpsavdelning för detaljhandelsbutiker,

| 5. | riktar sig till konsumenterna med hjälp av ett eller flera specifika försäljningsargument såsom smak, färskhet, hög kvalitet, kulturell motivering, lokal tradition, lokal specialitet, djurskydd, eller aspekter med anknytning till miljö, hälsa eller hållbar produktion. |
| --- | --- |

5.

riktar sig till konsumenterna med hjälp av ett eller flera specifika försäljningsargument såsom smak, färskhet, hög kvalitet, kulturell motivering, lokal tradition, lokal specialitet, djurskydd, eller aspekter med anknytning till miljö, hälsa eller hållbar produktion.

| 6. | saluförs på ett avstånd som är så kort som möjligt, rimligt och effektivt; avståndsvariabeln kan skilja sig åt beroende på produkten, regionen och andra omständigheter, men i grund och botten handlar detta om en enda sak: om försäljningsstället är det närmaste konsumenten kan ta sig till (detta kan variera från 1 till 50 km), |
| --- | --- |

6.

saluförs på ett avstånd som är så kort som möjligt, rimligt och effektivt; avståndsvariabeln kan skilja sig åt beroende på produkten, regionen och andra omständigheter, men i grund och botten handlar detta om en enda sak: om försäljningsstället är det närmaste konsumenten kan ta sig till (detta kan variera från 1 till 50 km),

| 7. | hör ihop med ett lokalt livsmedelssystem. |
| --- | --- |

7.

hör ihop med ett lokalt livsmedelssystem.

| 34. | Den korta distributionskedja som nämns ovan kan definieras på följande sätt:






  — | Producenter som konsumenter, vilket innebär att konsumenter odlar sina egna produkter. |
| --- | --- | --- |

34.

Den korta distributionskedja som nämns ovan kan definieras på följande sätt:

—

Producenter som konsumenter, vilket innebär att konsumenter odlar sina egna produkter.

| — | Samarbete mellan producenter och konsumenter, i vilket konsumenterna och producenterna delar på de risker och vinster som produktionen ger upphov till. Den direkta saluföringen av produkten är reglerad genom ett skriftligt avtal. |
| --- | --- |

—

Samarbete mellan producenter och konsumenter, i vilket konsumenterna och producenterna delar på de risker och vinster som produktionen ger upphov till. Den direkta saluföringen av produkten är reglerad genom ett skriftligt avtal.

| — | Producenters direkta saluföring till konsumenterna, utan tidigare avtal mellan de båda parterna, såsom vid försäljning på närmarknader, lokal torghandel (fast eller tillfällig) och gårdsbutiker. |
| --- | --- |

—

Producenters direkta saluföring till konsumenterna, utan tidigare avtal mellan de båda parterna, såsom vid försäljning på närmarknader, lokal torghandel (fast eller tillfällig) och gårdsbutiker.

| — | Producentförsäljning genom lokala försäljningsställen eller kollektiva marknadsföringsmekanismer, inklusive försäljning genom nya medier såsom e-handel via internet, vilket möjliggör en mer direkt eller enklare leverans av produkten till slutkonsumenterna än försäljning via traditionella kanaler. |
| --- | --- |

—

Producentförsäljning genom lokala försäljningsställen eller kollektiva marknadsföringsmekanismer, inklusive försäljning genom nya medier såsom e-handel via internet, vilket möjliggör en mer direkt eller enklare leverans av produkten till slutkonsumenterna än försäljning via traditionella kanaler.

| 35. | Ett lokalt livsmedelssystem






  1. | är ett ”företag till konsument”-system, |
| --- | --- | --- |

35.

Ett lokalt livsmedelssystem

1.

är ett ”företag till konsument”-system,

| 2. | omfattar produkter som produceras lokalt i hemregionen eller i en region som tillhör en sammanslutning av hemregioner, |
| --- | --- |

2.

omfattar produkter som produceras lokalt i hemregionen eller i en region som tillhör en sammanslutning av hemregioner,

| 3. | består av flera sammanflätade processer som sammanlänkar producenter och a) konsumenter och b) samhälle, det vill säga miljön och den regionala ekonomin. |
| --- | --- |

3.

består av flera sammanflätade processer som sammanlänkar producenter och a) konsumenter och b) samhälle, det vill säga miljön och den regionala ekonomin.

| 4. | har flera komponenter på flera nivåer, från gårdsnivå till mellanregional nivå, och omfattar produktion och bearbetning av livsmedel, marknadsföring, märkning, konsument- och samhällsengagemang, tillhandahållande av kompletterande kollektiva nyttigheter, distribution och transport, hälso- och livsmedelsrelaterade åtgärder, avfallshantering och energihushållning samt utbildning. |
| --- | --- |

4.

har flera komponenter på flera nivåer, från gårdsnivå till mellanregional nivå, och omfattar produktion och bearbetning av livsmedel, marknadsföring, märkning, konsument- och samhällsengagemang, tillhandahållande av kompletterande kollektiva nyttigheter, distribution och transport, hälso- och livsmedelsrelaterade åtgärder, avfallshantering och energihushållning samt utbildning.

Införande och utveckling av en lokal livsmedelsstrategi och lokala livsmedelssystem

| 36. | I de framtida strategiska riktlinjerna för landsbygdsutvecklingen skulle Europeiska kommissionen kunna föreslå att medlemsstaterna bör överväga att införa mål för utvecklingen av lokala livsmedelssystem i sin strategi för landsbygdsutveckling, som de lokala och regionala myndigheterna ska uppnå med stöd av EU och myndigheter på nationell nivå. |
| --- | --- |

36.

I de framtida strategiska riktlinjerna för landsbygdsutvecklingen skulle Europeiska kommissionen kunna föreslå att medlemsstaterna bör överväga att införa mål för utvecklingen av lokala livsmedelssystem i sin strategi för landsbygdsutveckling, som de lokala och regionala myndigheterna ska uppnå med stöd av EU och myndigheter på nationell nivå.

| 37. | Ett lokalt livsmedelssystem fungerar bäst under tillämpning av en partnerskapsmodell, vilket innebär att införandet av partnerskap, även med konsumenterna, bör stödjas. |
| --- | --- |

37.

Ett lokalt livsmedelssystem fungerar bäst under tillämpning av en partnerskapsmodell, vilket innebär att införandet av partnerskap, även med konsumenterna, bör stödjas.

| 38. | Ett lokalt livsmedelssystem kan bara utvecklas framgångsrikt om det ses ur ett övergripande och integrerat perspektiv, som en del av bredare lokala eller regionala utvecklingsprocesser, och om det inkluderas i de lokala och regionala myndigheternas proaktiva politik, bland annat i fråga om fysisk planering. För att stödja de lokala och regionala myndigheterna i denna sak vore det önskvärt att man utarbetade en strategi och en färdplan som kan fungera som förlaga. Detta system skulle även kunna omfatta en markanvändningsstrategi för områden som är särskilt drabbade av trycket från städerna, i syfte att främja etablering av nya producenter. |
| --- | --- |

38.

Ett lokalt livsmedelssystem kan bara utvecklas framgångsrikt om det ses ur ett övergripande och integrerat perspektiv, som en del av bredare lokala eller regionala utvecklingsprocesser, och om det inkluderas i de lokala och regionala myndigheternas proaktiva politik, bland annat i fråga om fysisk planering. För att stödja de lokala och regionala myndigheterna i denna sak vore det önskvärt att man utarbetade en strategi och en färdplan som kan fungera som förlaga. Detta system skulle även kunna omfatta en markanvändningsstrategi för områden som är särskilt drabbade av trycket från städerna, i syfte att främja etablering av nya producenter.

| 39. | De lokala och regionala myndigheterna skulle också kunna få ansvaret för att godkänna registreringen av lokala livsmedel, vilket skulle innebära att registrerade produkter kan märkas med en ”Lokal produkt”-logotyp, och de lokala och regionala myndigheterna skulle även kunna ha en tillsynsfunktion. De skulle kunna bedriva denna verksamhet i nära samarbete med berörda regionala aktörer, till exempel en grupp som representerar Leader-initiativet, en lantbrukarorganisation eller en handelskammare. De uppnådda resultaten skulle kunna tillkännages, granskas och uppdateras av Europeiska nätverket för landsbygdsutveckling. |
| --- | --- |

39.

De lokala och regionala myndigheterna skulle också kunna få ansvaret för att godkänna registreringen av lokala livsmedel, vilket skulle innebära att registrerade produkter kan märkas med en ”Lokal produkt”-logotyp, och de lokala och regionala myndigheterna skulle även kunna ha en tillsynsfunktion. De skulle kunna bedriva denna verksamhet i nära samarbete med berörda regionala aktörer, till exempel en grupp som representerar Leader-initiativet, en lantbrukarorganisation eller en handelskammare. De uppnådda resultaten skulle kunna tillkännages, granskas och uppdateras av Europeiska nätverket för landsbygdsutveckling.

| 40. | Följande principer bör gälla för ett oberoende tillsynssystem:






  — | Utvärderingen mot bakgrund av kraven för inkludering i kvalitetssystemet för lokala produkter bör omfatta både den aktuella produkten och det berörda lantbruksföretaget, och bör företrädesvis utföras av en regional nämnd. |
| --- | --- | --- |

40.

Följande principer bör gälla för ett oberoende tillsynssystem:

—

Utvärderingen mot bakgrund av kraven för inkludering i kvalitetssystemet för lokala produkter bör omfatta både den aktuella produkten och det berörda lantbruksföretaget, och bör företrädesvis utföras av en regional nämnd.

| — | Tekniskt stöd och information till producenterna om handelsmöjligheterna och de tekniska villkoren för anslutning till systemen. |
| --- | --- |

—

Tekniskt stöd och information till producenterna om handelsmöjligheterna och de tekniska villkoren för anslutning till systemen.

| — | Kontroller, genom inspektioner, bör utföras under tidens lopp, så att alla produkter, företag och samarbetsparter inom leveranskedjan inspekteras regelbundet, bland annat med stöd av konsumentorganisationer. |
| --- | --- |

—

Kontroller, genom inspektioner, bör utföras under tidens lopp, så att alla produkter, företag och samarbetsparter inom leveranskedjan inspekteras regelbundet, bland annat med stöd av konsumentorganisationer.

| — | Inspektioner kan få till följd att en produkt utesluts från kvalitetssystemet. |
| --- | --- |

—

Inspektioner kan få till följd att en produkt utesluts från kvalitetssystemet.

| — | Medveten vilseledning av konsumenterna bör ses som ett brott mot regelverket. |
| --- | --- |

—

Medveten vilseledning av konsumenterna bör ses som ett brott mot regelverket.

| 41. | Skyddet av den immateriella egendom som de registrerade produkterna utgör bör säkras på den inre marknaden, och om så visar sig nödvändigt måste medlemsstaterna stå redo att ingripa. |
| --- | --- |

41.

Skyddet av den immateriella egendom som de registrerade produkterna utgör bör säkras på den inre marknaden, och om så visar sig nödvändigt måste medlemsstaterna stå redo att ingripa.

| 42. | Om det sker en kommersiell utveckling eller förvanskning av produktens renommé bör de lokala livsmedlen ges möjlighet att uppgraderas till en högre skyddsnivå, till exempel genom skyddad geografisk beteckning, skyddad ursprungsbeteckning eller beteckningar för garanterad traditionell specialitet eller ekologiskt jordbruk. |
| --- | --- |

42.

Om det sker en kommersiell utveckling eller förvanskning av produktens renommé bör de lokala livsmedlen ges möjlighet att uppgraderas till en högre skyddsnivå, till exempel genom skyddad geografisk beteckning, skyddad ursprungsbeteckning eller beteckningar för garanterad traditionell specialitet eller ekologiskt jordbruk.

Nödvändiga mätinstrument och verktyg på EU-nivå

| 43. | Ur administrativ, finansiell och ekonomisk synpunkt finns det ett starkt intresse av att det läggs fram ett förslag om ett nytt europeiskt instrument som är skräddarsytt för att identifiera och stödja lokala livsmedel. |
| --- | --- |

43.

Ur administrativ, finansiell och ekonomisk synpunkt finns det ett starkt intresse av att det läggs fram ett förslag om ett nytt europeiskt instrument som är skräddarsytt för att identifiera och stödja lokala livsmedel.

| 44. | Ur typologisk synpunkt borde åtgärder vidtas på följande punkter:






  — | Inrättandet av en gynnsam miljö med stöd av instrument i form av rättsliga, institutionella och politiska ramar samt forskning och utbildning. |
| --- | --- | --- |

44.

Ur typologisk synpunkt borde åtgärder vidtas på följande punkter:

—

Inrättandet av en gynnsam miljö med stöd av instrument i form av rättsliga, institutionella och politiska ramar samt forskning och utbildning.

| — | Åtgärder inom leveranskedjan med hjälp av instrument såsom certifiering, marknadsföring, offentlig-privata partnerskap och offentlig upphandling. |
| --- | --- |

—

Åtgärder inom leveranskedjan med hjälp av instrument såsom certifiering, marknadsföring, offentlig-privata partnerskap och offentlig upphandling.

| — | Pilotprojekt eller utvidgning i form av stöd till försöksprojekt och demonstrationsexempel, samt spridningen och upprepningen av dessa. |
| --- | --- |

—

Pilotprojekt eller utvidgning i form av stöd till försöksprojekt och demonstrationsexempel, samt spridningen och upprepningen av dessa.

| — | Finansiering, med hjälp av EU-stöd eller nationella, regionala eller lokala medel. |
| --- | --- |

—

Finansiering, med hjälp av EU-stöd eller nationella, regionala eller lokala medel.

Till följd av detta rekommenderar kommittén följande:

| 45. | EU bör anta definitioner om ”lokala livsmedel” och ”lokala livsmedelssystem”. |
| --- | --- |

45.

EU bör anta definitioner om ”lokala livsmedel” och ”lokala livsmedelssystem”.

| 46. | EU bör införa en ny logotyp och ta fram en gemensam symbol och ett gemensamt system för lokala produkter, som ett tillägg till förordningen om en kvalitetspolitik för jordbruksprodukter. EU-märkningen bygger på frivillighetsprincipen. De redan befintliga kvalitetsmärkningarna i medlemsstaterna och regionerna behåller sin giltighet och får användas även fortsättningsvis. Varje medlemsstat har också i framtiden rätt att införa egna kvalitetsmärkningar i sina regioner/delstater. |
| --- | --- |

46.

EU bör införa en ny logotyp och ta fram en gemensam symbol och ett gemensamt system för lokala produkter, som ett tillägg till förordningen om en kvalitetspolitik för jordbruksprodukter. EU-märkningen bygger på frivillighetsprincipen. De redan befintliga kvalitetsmärkningarna i medlemsstaterna och regionerna behåller sin giltighet och får användas även fortsättningsvis. Varje medlemsstat har också i framtiden rätt att införa egna kvalitetsmärkningar i sina regioner/delstater.

| 47. | EU skulle kunna be Europeiska nätverket för landsbygdsutveckling att upprätta en databas på internet över registrerade produkter. |
| --- | --- |

47.

EU skulle kunna be Europeiska nätverket för landsbygdsutveckling att upprätta en databas på internet över registrerade produkter.

| 48. | EU skulle kunna be Europeiska nätverket för landsbygdsutveckling att upprätta en databas på internet över befintliga lokala livsmedelssystem, vilket skulle ge berörda parter möjlighet att registrera exempel på bästa praxis. |
| --- | --- |

48.

EU skulle kunna be Europeiska nätverket för landsbygdsutveckling att upprätta en databas på internet över befintliga lokala livsmedelssystem, vilket skulle ge berörda parter möjlighet att registrera exempel på bästa praxis.

| 49. | EU skulle kunna införa ett direkt marknadsföringssystem för registrerade lokala produkter, som skulle skötas av medlemsstaterna på lokal och regional förvaltningsnivå. Detta system skulle omfatta stöd för att främja lokala livsmedel och skulle kunna placeras under axel 1 i den gemensamma jordbrukspolitikens första pelare – politiken för landsbygdens utveckling. |
| --- | --- |

49.

EU skulle kunna införa ett direkt marknadsföringssystem för registrerade lokala produkter, som skulle skötas av medlemsstaterna på lokal och regional förvaltningsnivå. Detta system skulle omfatta stöd för att främja lokala livsmedel och skulle kunna placeras under axel 1 i den gemensamma jordbrukspolitikens första pelare – politiken för landsbygdens utveckling.

| 50. | EU skulle med fördel kunna vidta en åtgärd för att hjälpa lokala och regionala myndigheter, producentföreningar eller sammanslutningar av producentföreningar med inrättandet av lokala livsmedelssystem. Denna åtgärd skulle syfta till att stödja de verksamheter som har beskrivits under de föreslagna definitionerna, inklusive investeringar i samband med detta, och skulle kunna placeras under axel 1 och/eller 3 eller rymmas i Leader-initiativets program inom politiken för landsbygdens utveckling. |
| --- | --- |

50.

EU skulle med fördel kunna vidta en åtgärd för att hjälpa lokala och regionala myndigheter, producentföreningar eller sammanslutningar av producentföreningar med inrättandet av lokala livsmedelssystem. Denna åtgärd skulle syfta till att stödja de verksamheter som har beskrivits under de föreslagna definitionerna, inklusive investeringar i samband med detta, och skulle kunna placeras under axel 1 och/eller 3 eller rymmas i Leader-initiativets program inom politiken för landsbygdens utveckling.

| 51. | EU skulle också kunna bereda utrymme för lokala livsmedelssystem i andra fonder, såsom Europeiska regionala utvecklingsfonden, Interreg, Europeiska socialfonden och ramprogrammen för forskning. |
| --- | --- |

51.

EU skulle också kunna bereda utrymme för lokala livsmedelssystem i andra fonder, såsom Europeiska regionala utvecklingsfonden, Interreg, Europeiska socialfonden och ramprogrammen för forskning.

| 52. | All produktion och distribution bör utföras i enlighet med livsmedelslagstiftningen och den obligatoriska hygienlagstiftningen i syfte att garantera hälso- och livsmedelssäkerheten. Eftersom lokala livsmedel ofta inte framställs under industriella förhållanden eller med industriella metoder skulle det offentliga stödet dock även kunna inkludera alternativa lösningar. |
| --- | --- |

52.

All produktion och distribution bör utföras i enlighet med livsmedelslagstiftningen och den obligatoriska hygienlagstiftningen i syfte att garantera hälso- och livsmedelssäkerheten. Eftersom lokala livsmedel ofta inte framställs under industriella förhållanden eller med industriella metoder skulle det offentliga stödet dock även kunna inkludera alternativa lösningar.

Den offentliga upphandlingens potential

| 53. | Offentlig upphandling omfattar upp till 16 % av EU:s BNP. Enligt artikel 6 i EG-fördraget (1997) måste samtliga miljömässiga och sociala målsättningar beaktas i alla EU:s politiska strategier. Offentlig upphandling kan samtidigt innebära hållbar upphandling, när den används för att stödja bredare sociala, ekonomiska och miljömässiga målsättningar på sätt som ger fördelar på lång sikt. Mot bakgrund av detta skulle regeringarnas enorma köpkraft kunna användas som en hävstång för att utveckla de lokala livsmedelssystemen. |
| --- | --- |

53.

Offentlig upphandling omfattar upp till 16 % av EU:s BNP. Enligt artikel 6 i EG-fördraget (1997) måste samtliga miljömässiga och sociala målsättningar beaktas i alla EU:s politiska strategier. Offentlig upphandling kan samtidigt innebära hållbar upphandling, när den används för att stödja bredare sociala, ekonomiska och miljömässiga målsättningar på sätt som ger fördelar på lång sikt. Mot bakgrund av detta skulle regeringarnas enorma köpkraft kunna användas som en hävstång för att utveckla de lokala livsmedelssystemen.

| 54. | I Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/18/EG av den 31 mars 2004 om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster fastslås att principen om fri rörlighet för varor alltid måste respekteras, vilket innebär att lokala leverantörer inte får favoriseras. |
| --- | --- |

54.

I Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/18/EG av den 31 mars 2004 om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster fastslås att principen om fri rörlighet för varor alltid måste respekteras, vilket innebär att lokala leverantörer inte får favoriseras.

| 55. | Direktivet tillåter dock att vissa särskilda villkor och kriterier inkluderas i anbudsinfordran vid offentlig upphandling av varor, vilket kan omfatta särskilda aspekter och egenskaper såsom färskhet eller produktionsförhållanden. |
| --- | --- |

55.

Direktivet tillåter dock att vissa särskilda villkor och kriterier inkluderas i anbudsinfordran vid offentlig upphandling av varor, vilket kan omfatta särskilda aspekter och egenskaper såsom färskhet eller produktionsförhållanden.

| 56. | Denna möjlighet innebär att lokala leverantörer kan väljas. Icke desto mindre ber vi Europeiska kommissionen att undersöka huruvida artikel 26 i direktivet kan ändras så att ”lokalt producerad” kan utgöra ett standardurvalskriterium i anbud om leveranser av livsmedel till exempelvis skolor, vårdhem och allmänna inrättningar. |
| --- | --- |

56.

Denna möjlighet innebär att lokala leverantörer kan väljas. Icke desto mindre ber vi Europeiska kommissionen att undersöka huruvida artikel 26 i direktivet kan ändras så att ”lokalt producerad” kan utgöra ett standardurvalskriterium i anbud om leveranser av livsmedel till exempelvis skolor, vårdhem och allmänna inrättningar.

| 57. | Kommissionen uppmanas att ge utförlig information om de möjligheter som står till buds i dagsläget. |
| --- | --- |

57.

Kommissionen uppmanas att ge utförlig information om de möjligheter som står till buds i dagsläget.

| 58. | Kommissionen uppmanas att se den nya stadgan för inre marknaden som en möjlighet att förtydliga och förenkla befintliga bestämmelser i syfte att underlätta för de lokala myndigheterna och deras lokala leverantörer. |
| --- | --- |

58.

Kommissionen uppmanas att se den nya stadgan för inre marknaden som en möjlighet att förtydliga och förenkla befintliga bestämmelser i syfte att underlätta för de lokala myndigheterna och deras lokala leverantörer.

Bryssel den 27 januari 2011

Regionkommitténs ordförande

Mercedes BRESSO

---

(1)  CdR 54/96 fin

1

---

| 2.4.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 104/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 104/7

---

Yttrande från Regionkommittén om ”nya perspektiv inför översynen av EGTS-förordningen” (initiativyttrande)

2011/C 104/02

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| — | Kommittén betonar att den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen bidrar till att ge unionen, dess medlemsstater och dess territoriella organ ett bättre utgångsläge för att bemöta de utmaningar som globaliseringen ställer EU inför och förebygga en eventuell förlust av inflytande. |
| --- | --- |

—

Kommittén betonar att den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen bidrar till att ge unionen, dess medlemsstater och dess territoriella organ ett bättre utgångsläge för att bemöta de utmaningar som globaliseringen ställer EU inför och förebygga en eventuell förlust av inflytande.

| — | ReK har kommit fram till att de europeiska grupperingarna för territoriellt samarbete (EGTS) kan vara det EU-rättsliga svaret på institutionaliseringen av det territoriella samarbetet inom EU, med förbehåll för att de europeiska territoriella organen är fria att välja alternativa former och lösningar, inte nödvändigtvis i form av en juridisk person, men i så fall handlar det inte längre om samarbete på EU-nivå i dess egentliga mening utan om internationellt samarbete. |
| --- | --- |

—

ReK har kommit fram till att de europeiska grupperingarna för territoriellt samarbete (EGTS) kan vara det EU-rättsliga svaret på institutionaliseringen av det territoriella samarbetet inom EU, med förbehåll för att de europeiska territoriella organen är fria att välja alternativa former och lösningar, inte nödvändigtvis i form av en juridisk person, men i så fall handlar det inte längre om samarbete på EU-nivå i dess egentliga mening utan om internationellt samarbete.

| — | De europeiska grupperingarna för territoriellt samarbete erbjuder även intressanta möjligheter i egenskap av ”laboratorier” för flernivåstyre, och kommittén rekommenderar därför införandet av ett särskilt program med EU-finansiering, framför allt från Eruf, som utbetalas i samband med inrättandet av helt nya grupperingar eller omvandling av planerade samarbetsprojekt som förvaltas enligt gamla konventionella modeller. |
| --- | --- |

—

De europeiska grupperingarna för territoriellt samarbete erbjuder även intressanta möjligheter i egenskap av ”laboratorier” för flernivåstyre, och kommittén rekommenderar därför införandet av ett särskilt program med EU-finansiering, framför allt från Eruf, som utbetalas i samband med inrättandet av helt nya grupperingar eller omvandling av planerade samarbetsprojekt som förvaltas enligt gamla konventionella modeller.

| — | Det är nödvändigt att påminna de myndigheter som förvaltar programmen om att de EGTS som deltar i konkurrensen om sådana initiativ, ansökningsomgångar och EU-program inte får diskrimineras – och se till att detta tydligt framgår av den framtida ändrade EGTS-förordningen (EG) nr 1082/2006 – eftersom EGTS existens i sig är ett bevis på en varaktig europeisk gruppering. EGTS uppfyller de gängse kraven på gränsöverskridande samarbete. |
| --- | --- |

—

Det är nödvändigt att påminna de myndigheter som förvaltar programmen om att de EGTS som deltar i konkurrensen om sådana initiativ, ansökningsomgångar och EU-program inte får diskrimineras – och se till att detta tydligt framgår av den framtida ändrade EGTS-förordningen (EG) nr 1082/2006 – eftersom EGTS existens i sig är ett bevis på en varaktig europeisk gruppering. EGTS uppfyller de gängse kraven på gränsöverskridande samarbete.

| — | Kommittén välkomnar det beslut som ReK:s presidium fattade den 26 januari 2011 om att inrätta en ReK-plattform för EGTS, som fortlöpande ska utvärdera genomförandet av förordning (EG) nr 1082/2006 och den praktiska utvecklingen av grupperingarna. |
| --- | --- |

—

Kommittén välkomnar det beslut som ReK:s presidium fattade den 26 januari 2011 om att inrätta en ReK-plattform för EGTS, som fortlöpande ska utvärdera genomförandet av förordning (EG) nr 1082/2006 och den praktiska utvecklingen av grupperingarna.

| Föredragande | : | Alberto Núñez Feijóo (ES–PPE), ordförande i regionen Galiciens regering |
| --- | --- | --- |

Föredragande

:

Alberto Núñez Feijóo (ES–PPE), ordförande i regionen Galiciens regering

I.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Allmänna kommentarer

| 1. | ReK konstaterar att den europeiska grupperingen för territoriellt samarbete (EGTS) är en ny form av juridisk person som införts på gemenskapsrättslig väg genom förordning (EG) nr 1082/2006 (1), som i enlighet med artikel 18 skulle träda i kraft den 1 augusti 2006 och tillämpas senast den 1 augusti 2007 med undantag för artikel 16 som skulle tillämpas från och med den 1 augusti 2006. Förordningen fastställer dessutom att medlemsstaterna ska vidta alla lämpliga åtgärder för att garantera en effektiv tillämpning av rättsakten i fråga. |
| --- | --- |

1.

ReK konstaterar att den europeiska grupperingen för territoriellt samarbete (EGTS) är en ny form av juridisk person som införts på gemenskapsrättslig väg genom förordning (EG) nr 1082/2006 (1), som i enlighet med artikel 18 skulle träda i kraft den 1 augusti 2006 och tillämpas senast den 1 augusti 2007 med undantag för artikel 16 som skulle tillämpas från och med den 1 augusti 2006. Förordningen fastställer dessutom att medlemsstaterna ska vidta alla lämpliga åtgärder för att garantera en effektiv tillämpning av rättsakten i fråga.

| 2. | I enlighet med artikel 17 i fördraget om Europeiska unionen har kommissionen befogenheten och ansvaret att se till att fördragen tillämpas, liksom de åtgärder institutionerna fattar beslut om mot bakgrund av fördragen. Kommissionen ansvarar också för att granska tillämpningen av unionsrätten, under tillsyn av Europeiska unionens domstol. |
| --- | --- |

2.

I enlighet med artikel 17 i fördraget om Europeiska unionen har kommissionen befogenheten och ansvaret att se till att fördragen tillämpas, liksom de åtgärder institutionerna fattar beslut om mot bakgrund av fördragen. Kommissionen ansvarar också för att granska tillämpningen av unionsrätten, under tillsyn av Europeiska unionens domstol.

| 3. | ReK erinrar om artikel 17 i förordning (EG) nr 1082/2006: ”Senast den 1 augusti 2011 skall kommissionen till Europaparlamentet och rådet överlämna en rapport om tillämpningen av förordningen och när så är lämpligt lämna förslag till ändringar”. |
| --- | --- |

3.

ReK erinrar om artikel 17 i förordning (EG) nr 1082/2006: ”Senast den 1 augusti 2011 skall kommissionen till Europaparlamentet och rådet överlämna en rapport om tillämpningen av förordningen och när så är lämpligt lämna förslag till ändringar”.

| 4. | Efter att ha tagit del av de analyser som har gjorts inom ramen för den europeiska rättspraxisen och jämfört dessa med hur förordningen verkligen tillämpas, anser ReK att detta yttrande på eget initiativ kommer högst lägligt. Syftet med yttrandet är att genomföra en utförlig granskning av EGTS och dess praktiska arbete, vilket i sin tur bör underlätta en ändring av förordning (EG) nr 1082/2006 för att anpassa den till de behov som har framhävts under det samråd som organiserades av ReK och under utarbetandet av detta yttrande. |
| --- | --- |

4.

Efter att ha tagit del av de analyser som har gjorts inom ramen för den europeiska rättspraxisen och jämfört dessa med hur förordningen verkligen tillämpas, anser ReK att detta yttrande på eget initiativ kommer högst lägligt. Syftet med yttrandet är att genomföra en utförlig granskning av EGTS och dess praktiska arbete, vilket i sin tur bör underlätta en ändring av förordning (EG) nr 1082/2006 för att anpassa den till de behov som har framhävts under det samråd som organiserades av ReK och under utarbetandet av detta yttrande.

| 5. | Kommittén vill påminna om att territoriell sammanhållning hädanefter jämställs med ekonomisk och social sammanhållning enligt fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, och att EGTS-förordningen kan utgöra ett viktigt politiskt och juridiskt instrument för genomförandet av denna princip. |
| --- | --- |

5.

Kommittén vill påminna om att territoriell sammanhållning hädanefter jämställs med ekonomisk och social sammanhållning enligt fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, och att EGTS-förordningen kan utgöra ett viktigt politiskt och juridiskt instrument för genomförandet av denna princip.

| 6. | ReK noterar också att man i de nya bestämmelserna för ”ekonomisk, social och territoriell sammanhållning”, i det tredje stycket i artikel 174 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, har lagt till att ”bland de berörda regionerna ska särskild hänsyn tas till dels landsbygdsområden, dels områden som påverkas av strukturomvandlingar och dels regioner med allvarliga och permanenta, naturbetingade eller demografiska nackdelar, såsom de nordligaste regionerna med mycket låg befolkningstäthet, öregioner, gränsregioner och bergsregioner”. |
| --- | --- |

6.

ReK noterar också att man i de nya bestämmelserna för ”ekonomisk, social och territoriell sammanhållning”, i det tredje stycket i artikel 174 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, har lagt till att ”bland de berörda regionerna ska särskild hänsyn tas till dels landsbygdsområden, dels områden som påverkas av strukturomvandlingar och dels regioner med allvarliga och permanenta, naturbetingade eller demografiska nackdelar, såsom de nordligaste regionerna med mycket låg befolkningstäthet, öregioner, gränsregioner och bergsregioner”.

| 7. | ReK påpekar att artikel 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt tar upp den speciella situationen för de yttersta randområdena och behovet av att vidta åtgärder som är anpassade till deras särskilda förhållanden. |
| --- | --- |

7.

ReK påpekar att artikel 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt tar upp den speciella situationen för de yttersta randområdena och behovet av att vidta åtgärder som är anpassade till deras särskilda förhållanden.

| 8. | Kommittén vill uppmärksamma att EGTS hittills främst har inrättats i gränsregioner, och i mindre utsträckning i öregioner. |
| --- | --- |

8.

Kommittén vill uppmärksamma att EGTS hittills främst har inrättats i gränsregioner, och i mindre utsträckning i öregioner.

| 9. | Skälen i förordning (EG) nr 1082/2006 redogör klart och tydligt för de orsaker som ledde till att unionens lagstiftare tog ett så avgörande steg som att skapa ett nytt rättsinstitut av denna typ för att sedan inlemma det i unionsrätten. För det första ville man öka sammanhållningen inom EU genom att underlätta territoriellt samarbete, för det andra mildra de svårigheter man antog skulle uppstå under samarbetet, för det tredje ville man stärka samarbetet i takt med utvidgningen av unionens gränser när nya länder ansluter sig och, för det fjärde, åtgärda bristerna i de tidigare juridiska strukturerna, som de europeiska ekonomiska intressegrupperingarna (EEIG), för att bedriva samarbete inom ramen för målet europeiskt territoriellt samarbete (tidigare Interreg-initiativet). |
| --- | --- |

9.

Skälen i förordning (EG) nr 1082/2006 redogör klart och tydligt för de orsaker som ledde till att unionens lagstiftare tog ett så avgörande steg som att skapa ett nytt rättsinstitut av denna typ för att sedan inlemma det i unionsrätten. För det första ville man öka sammanhållningen inom EU genom att underlätta territoriellt samarbete, för det andra mildra de svårigheter man antog skulle uppstå under samarbetet, för det tredje ville man stärka samarbetet i takt med utvidgningen av unionens gränser när nya länder ansluter sig och, för det fjärde, åtgärda bristerna i de tidigare juridiska strukturerna, som de europeiska ekonomiska intressegrupperingarna (EEIG), för att bedriva samarbete inom ramen för målet europeiskt territoriellt samarbete (tidigare Interreg-initiativet).

| 10. | ReK konstaterar att det, vid sidan av de juridiska skälen, även framgår av förordning (EG) nr 1080/2006 att det kan vara lämpligt ur finansiell och ekonomisk synpunkt att på frivillig basis – bland övriga instrument för territoriellt samarbete – kanalisera de program och projekt för territoriellt samarbete som medfinansieras av EU genom EGTS. I vilket fall som helst bör kvaliteten på varje framlagt förslag vara det viktigaste kriteriet för att erhålla medfinansiering. |
| --- | --- |

10.

ReK konstaterar att det, vid sidan av de juridiska skälen, även framgår av förordning (EG) nr 1080/2006 att det kan vara lämpligt ur finansiell och ekonomisk synpunkt att på frivillig basis – bland övriga instrument för territoriellt samarbete – kanalisera de program och projekt för territoriellt samarbete som medfinansieras av EU genom EGTS. I vilket fall som helst bör kvaliteten på varje framlagt förslag vara det viktigaste kriteriet för att erhålla medfinansiering.

| 11. | I ljuset av detta vill kommittén betona att artikel 18 i förordning (EG) nr 1080/2006 (2) innehåller utförliga föreskrifter för hur man ska kunna delegera förvaltningen av operativa program inom målet ”europeiskt territoriellt samarbete” till EGTS, vilket skulle innebära att medlemsstaterna ger dem ansvaret för förvaltningen och det gemensamma sekretariatet. Delegeringen bör också omfatta det ekonomiska ansvaret gentemot kommissionen. |
| --- | --- |

11.

I ljuset av detta vill kommittén betona att artikel 18 i förordning (EG) nr 1080/2006 (2) innehåller utförliga föreskrifter för hur man ska kunna delegera förvaltningen av operativa program inom målet ”europeiskt territoriellt samarbete” till EGTS, vilket skulle innebära att medlemsstaterna ger dem ansvaret för förvaltningen och det gemensamma sekretariatet. Delegeringen bör också omfatta det ekonomiska ansvaret gentemot kommissionen.

| 12. | Utöver detta specificeras följande i artikel 3.2 c i förordning (EG) nr 1083/2006 (3): ”Målet europeiskt territoriellt samarbete som skall syfta till att stärka gränsöverskridande samarbete genom gemensamma lokala och regionala initiativ, stärka transnationellt samarbete med hjälp av åtgärder som främjar integrerad territoriell utveckling med anknytning till gemenskapens prioriteringar, och stärka interregionalt samarbete och erfarenhetsutbyte på lämplig territoriell nivå.” |
| --- | --- |

12.

Utöver detta specificeras följande i artikel 3.2 c i förordning (EG) nr 1083/2006 (3): ”Målet europeiskt territoriellt samarbete som skall syfta till att stärka gränsöverskridande samarbete genom gemensamma lokala och regionala initiativ, stärka transnationellt samarbete med hjälp av åtgärder som främjar integrerad territoriell utveckling med anknytning till gemenskapens prioriteringar, och stärka interregionalt samarbete och erfarenhetsutbyte på lämplig territoriell nivå.”

| 13. | ReK vill även påpeka att det framgår av artiklarna 7, 38 och övriga överensstämmande artiklar i förordning (EG) nr 1083/2006 samt kapitel III och kompletterande föreskrifter i förordning (EG) nr 1080/2006, att målet är att stärka sammanhållningen genom ett bättre och mer omfattande territoriellt samarbete inom unionen, vars framgång och effektivitet bäst kommer att uppnås genom ett institutionellt system. |
| --- | --- |

13.

ReK vill även påpeka att det framgår av artiklarna 7, 38 och övriga överensstämmande artiklar i förordning (EG) nr 1083/2006 samt kapitel III och kompletterande föreskrifter i förordning (EG) nr 1080/2006, att målet är att stärka sammanhållningen genom ett bättre och mer omfattande territoriellt samarbete inom unionen, vars framgång och effektivitet bäst kommer att uppnås genom ett institutionellt system.

| 14. | Kommittén betonar också att den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen bidrar till att ge unionen, dess medlemsstater och dess territoriella organ ett bättre utgångsläge för att bemöta de utmaningar som globaliseringen ställer EU inför och förebygga en eventuell förlust av inflytande. |
| --- | --- |

14.

Kommittén betonar också att den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen bidrar till att ge unionen, dess medlemsstater och dess territoriella organ ett bättre utgångsläge för att bemöta de utmaningar som globaliseringen ställer EU inför och förebygga en eventuell förlust av inflytande.

| 15. | ReK har kommit fram till att EGTS kan vara det EU-rättsliga svaret på institutionaliseringen av det territoriella samarbetet inom EU, med förbehåll för att de europeiska territoriella organen är fria att välja alternativa former och lösningar, inte nödvändigtvis i form av en juridisk person, men i så fall handlar det inte längre om samarbete på EU-nivå i dess egentliga mening utan om internationellt samarbete. |
| --- | --- |

15.

ReK har kommit fram till att EGTS kan vara det EU-rättsliga svaret på institutionaliseringen av det territoriella samarbetet inom EU, med förbehåll för att de europeiska territoriella organen är fria att välja alternativa former och lösningar, inte nödvändigtvis i form av en juridisk person, men i så fall handlar det inte längre om samarbete på EU-nivå i dess egentliga mening utan om internationellt samarbete.

| 16. | EGTS erbjuder även intressanta möjligheter i egenskap av ”laboratorier” för det flernivåstyre som efterlyses i Regionkommitténs vitbok. Mot bakgrund av det viktiga bidrag som EGTS kan utgöra för att Europa 2020-målen ska kunna uppnås anser kommittén att större EGTS, som de som deltar i makroregionala strategier, skulle kunna tjänstgöra som stöd vid ingåendet av de partnerskapskontrakt för utveckling och investering som kommissionen föreslår i sitt meddelande om budgetöversynen av den 19 oktober 2010, och som är ett redskap för genomförandet av Europa 2020-strategin. Tyvärr begränsas de emellertid till förbindelserna mellan kommissionen och medlemsstaterna. |
| --- | --- |

16.

EGTS erbjuder även intressanta möjligheter i egenskap av ”laboratorier” för det flernivåstyre som efterlyses i Regionkommitténs vitbok. Mot bakgrund av det viktiga bidrag som EGTS kan utgöra för att Europa 2020-målen ska kunna uppnås anser kommittén att större EGTS, som de som deltar i makroregionala strategier, skulle kunna tjänstgöra som stöd vid ingåendet av de partnerskapskontrakt för utveckling och investering som kommissionen föreslår i sitt meddelande om budgetöversynen av den 19 oktober 2010, och som är ett redskap för genomförandet av Europa 2020-strategin. Tyvärr begränsas de emellertid till förbindelserna mellan kommissionen och medlemsstaterna.

Den faktiska tillämpningen av förordning (EG) nr 1082/2006

| 17. | EGTS är EU-rättsliga institutioner som inrättades för att fylla behovet av att underlätta det territoriella samarbetet inom unionen, och på förhand förefaller det som om bestämmelserna för EU-fonderna uppmuntrar deras användning inom ramen för målsättningarna om ett europeiskt territoriellt samarbete. Sanningen är dock, konstaterar ReK, att man i verkligheten inte har lyckats uppnå de förväntade logiska och önskvärda effekter som fick unionens lagstiftare att ta ett steg av så avgörande juridisk betydelse. |
| --- | --- |

17.

EGTS är EU-rättsliga institutioner som inrättades för att fylla behovet av att underlätta det territoriella samarbetet inom unionen, och på förhand förefaller det som om bestämmelserna för EU-fonderna uppmuntrar deras användning inom ramen för målsättningarna om ett europeiskt territoriellt samarbete. Sanningen är dock, konstaterar ReK, att man i verkligheten inte har lyckats uppnå de förväntade logiska och önskvärda effekter som fick unionens lagstiftare att ta ett steg av så avgörande juridisk betydelse.

| 18. | Efter omfattande samråd med företrädare för Europaparlamentet, rådet och kommissionen, och möten som inte bara var öppna för kommitténs ledamöter utan även för Europas olika regionala organisationer och sakkunniga inom området, kan ReK bekräfta att endast ett begränsat antal av de EGTS som inrättats bedriver program eller projekt inriktade på territoriellt samarbete som medfinansieras genom EU-fonderna. |
| --- | --- |

18.

Efter omfattande samråd med företrädare för Europaparlamentet, rådet och kommissionen, och möten som inte bara var öppna för kommitténs ledamöter utan även för Europas olika regionala organisationer och sakkunniga inom området, kan ReK bekräfta att endast ett begränsat antal av de EGTS som inrättats bedriver program eller projekt inriktade på territoriellt samarbete som medfinansieras genom EU-fonderna.

| 19. | Kommittén kan också intyga att den största delen av de EGTS som inrättats bedriver annan särskild verksamhet med inriktning på territoriellt samarbete utan finansiellt stöd från EU, i enlighet med vad som anges i förordning (EG) nr 1082/2006, artikel 7.3, andra stycket. |
| --- | --- |

19.

Kommittén kan också intyga att den största delen av de EGTS som inrättats bedriver annan särskild verksamhet med inriktning på territoriellt samarbete utan finansiellt stöd från EU, i enlighet med vad som anges i förordning (EG) nr 1082/2006, artikel 7.3, andra stycket.

| 20. | Mot bakgrund av detta bör en rigorös kartläggning göras av orsakerna till denna obalans mellan det förväntade resultatet och den faktiska situationen. Det bör också föreslås specifika åtgärder för att rätta till bristerna, med tanke på att de idéer och målsättningar som fick unionens lagstiftare att inrätta EGTS har ännu högre giltighet i dag när EUF-fördraget jämställer den territoriella sammanhållningen med den ekonomiska och sociala. |
| --- | --- |

20.

Mot bakgrund av detta bör en rigorös kartläggning göras av orsakerna till denna obalans mellan det förväntade resultatet och den faktiska situationen. Det bör också föreslås specifika åtgärder för att rätta till bristerna, med tanke på att de idéer och målsättningar som fick unionens lagstiftare att inrätta EGTS har ännu högre giltighet i dag när EUF-fördraget jämställer den territoriella sammanhållningen med den ekonomiska och sociala.

| 21. | Kommittén anser också att dess bidrag kan visa sig särskilt användbart vid utarbetandet av den rapport som kommissionen ska överlämna till Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av förordning (EG) nr 1082/2006, tillsammans med eventuella ändringsförslag. |
| --- | --- |

21.

Kommittén anser också att dess bidrag kan visa sig särskilt användbart vid utarbetandet av den rapport som kommissionen ska överlämna till Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av förordning (EG) nr 1082/2006, tillsammans med eventuella ändringsförslag.

| 22. | Mercedes Bressos yttrande (CDR 308/2007 fin), som antogs vid Regionkommitténs plenarsession den 18 juni 2008, är en utmärkt utgångspunkt för att göra en grundlig analys av de omständigheter som har hindrat EGTS från att bli det idealiska EU-rättsliga instrumentet för att institutionalisera och konsolidera det territoriella samarbetet inom EU. |
| --- | --- |

22.

Mercedes Bressos yttrande (CDR 308/2007 fin), som antogs vid Regionkommitténs plenarsession den 18 juni 2008, är en utmärkt utgångspunkt för att göra en grundlig analys av de omständigheter som har hindrat EGTS från att bli det idealiska EU-rättsliga instrumentet för att institutionalisera och konsolidera det territoriella samarbetet inom EU.

| 23. | ReK vill på nytt framhålla att man redan i det ovannämnda yttrandet från Mercedes Bresso hänvisade till ”att en åtgärd som bör genomföras på gemenskapsnivå är att stimulera användningen av EGTS som främsta samarbetsinstrument” (punkt 25) och underströk att ”genomförandet av förordningen måste samordnas på ett korrekt sätt för att de olika rättsakter som medlemsstaterna utarbetar utifrån förordning 1082/2006 (EG) ska bli förenliga och inte skapa nya hinder” (punkt 32). |
| --- | --- |

23.

ReK vill på nytt framhålla att man redan i det ovannämnda yttrandet från Mercedes Bresso hänvisade till ”att en åtgärd som bör genomföras på gemenskapsnivå är att stimulera användningen av EGTS som främsta samarbetsinstrument” (punkt 25) och underströk att ”genomförandet av förordningen måste samordnas på ett korrekt sätt för att de olika rättsakter som medlemsstaterna utarbetar utifrån förordning 1082/2006 (EG) ska bli förenliga och inte skapa nya hinder” (punkt 32).

| 24. | Det ovannämnda yttrandet rekommenderar även införandet av ”ett särskilt program med gemenskapsfinansiering, framför allt från Eruf, som utbetalas i samband med inrättandet av helt nya grupperingar eller omvandling av planerade samarbetsprojekt som förvaltas enligt gamla konventionella modeller” (yttrande 308/2007 punkt 48) och ”anbudsinfordringar från kommissionen med krav på större effektivitet i utvärderingen av projekt som syftar till inrättandet av nya EGTS, och en prognos om den långsiktiga hållbarheten när projektet avslutas. På så vis skulle man främja skapandet av en samarbetskultur på medellång och lång sikt som skulle söka nya finansieringsformer vid sidan av gemenskapsbudgeten” (punkt 49). |
| --- | --- |

24.

Det ovannämnda yttrandet rekommenderar även införandet av ”ett särskilt program med gemenskapsfinansiering, framför allt från Eruf, som utbetalas i samband med inrättandet av helt nya grupperingar eller omvandling av planerade samarbetsprojekt som förvaltas enligt gamla konventionella modeller” (yttrande 308/2007 punkt 48) och ”anbudsinfordringar från kommissionen med krav på större effektivitet i utvärderingen av projekt som syftar till inrättandet av nya EGTS, och en prognos om den långsiktiga hållbarheten när projektet avslutas. På så vis skulle man främja skapandet av en samarbetskultur på medellång och lång sikt som skulle söka nya finansieringsformer vid sidan av gemenskapsbudgeten” (punkt 49).

| 25. | EESK vill fästa uppmärksamheten på att det sedan den 1 augusti 2007 har inrättats mycket få nya EGTS i EU i förhållande till det antal territoriella enheter som redan samarbetade med varandra och de förväntningar som fanns. På samma sätt kan det konstateras att det finns mycket få EGTS som håller på att inrättas trots att flera projekt för europeiskt territoriellt samarbete har lanserats, i synnerhet sådana som samfinansierats av EU-medel. |
| --- | --- |

25.

EESK vill fästa uppmärksamheten på att det sedan den 1 augusti 2007 har inrättats mycket få nya EGTS i EU i förhållande till det antal territoriella enheter som redan samarbetade med varandra och de förväntningar som fanns. På samma sätt kan det konstateras att det finns mycket få EGTS som håller på att inrättas trots att flera projekt för europeiskt territoriellt samarbete har lanserats, i synnerhet sådana som samfinansierats av EU-medel.

| 26. | EGTS hamnar i konflikt med den nationella lagstiftningen när det gäller rekrytering, utstationering och administration av personal rent generellt, trots att det är fråga om territoriella samarbetsorgan som borde komma i åtnjutande av en viss flexibilitet. Att rent fysiskt arbeta i ett land för ett organ som har sitt säte i ett annat land ger upphov till avsevärda rättsliga problem med avseende på pensioner, socialt skydd och skatter. Kommittén föreslår därför att det i förordningen fastställs att personalen ska omfattas av lagstiftningen på den plats där verksamheten är förlagd och inte den plats där organet har sitt säte. |
| --- | --- |

26.

EGTS hamnar i konflikt med den nationella lagstiftningen när det gäller rekrytering, utstationering och administration av personal rent generellt, trots att det är fråga om territoriella samarbetsorgan som borde komma i åtnjutande av en viss flexibilitet. Att rent fysiskt arbeta i ett land för ett organ som har sitt säte i ett annat land ger upphov till avsevärda rättsliga problem med avseende på pensioner, socialt skydd och skatter. Kommittén föreslår därför att det i förordningen fastställs att personalen ska omfattas av lagstiftningen på den plats där verksamheten är förlagd och inte den plats där organet har sitt säte.

| 27. | Regionkommittén vill emellertid också understryka den frivilliga karaktären i EGTS som instrument för att organisera det territoriella samarbetet, och därför bör de lokala och regionala myndigheterna ha ansvaret för att bestämma vilket som är det bästa sättet att bedriva det territoriella samarbetet på. |
| --- | --- |

27.

Regionkommittén vill emellertid också understryka den frivilliga karaktären i EGTS som instrument för att organisera det territoriella samarbetet, och därför bör de lokala och regionala myndigheterna ha ansvaret för att bestämma vilket som är det bästa sättet att bedriva det territoriella samarbetet på.

Att förbättra genomförandet av EGTS

| 28. | Utifrån de uppgifter som inhämtats drar Regionkommittén slutsatsen att det finns tre olika skäl till EGTS inledande svårigheter som gemenskapsrättslig institution, nämligen materialrättsliga, procedurrelaterade och ekonomisk-finansiella. |
| --- | --- |

28.

Utifrån de uppgifter som inhämtats drar Regionkommittén slutsatsen att det finns tre olika skäl till EGTS inledande svårigheter som gemenskapsrättslig institution, nämligen materialrättsliga, procedurrelaterade och ekonomisk-finansiella.

| 29. | Mot bakgrund av de studier och rapporter om EGTS som gjorts på uppdrag av Regionkommittén eller utarbetats av forskare på området, kan man konstatera att det inte är särskilt sannolikt att problemen har sitt ursprung i institutionens oklara rättsliga status, t.ex. frånvaron av en entydig kategorisering som offentligrättslig eller privaträttslig enhet. |
| --- | --- |

29.

Mot bakgrund av de studier och rapporter om EGTS som gjorts på uppdrag av Regionkommittén eller utarbetats av forskare på området, kan man konstatera att det inte är särskilt sannolikt att problemen har sitt ursprung i institutionens oklara rättsliga status, t.ex. frånvaron av en entydig kategorisering som offentligrättslig eller privaträttslig enhet.

| 30. | ReK konstaterar att det mesta tyder på att de egentliga rättsliga hindren ligger på det procedurmässiga området, eftersom genomförandet av förordning (EG) nr 1082/2006 inte är samordnat, varken självständigt mellan de enskilda medlemsstaterna eller genom en EU-myndighet. |
| --- | --- |

30.

ReK konstaterar att det mesta tyder på att de egentliga rättsliga hindren ligger på det procedurmässiga området, eftersom genomförandet av förordning (EG) nr 1082/2006 inte är samordnat, varken självständigt mellan de enskilda medlemsstaterna eller genom en EU-myndighet.

| 31. | Kommittén anser att det i den uppkomna situationen är nödvändigt att en EU-myndighet på förhand ger riktlinjer, även om de inte är bindande, för hur förordning (EG) nr 1082/2006 ska genomföras i den nationella lagstiftningen. |
| --- | --- |

31.

Kommittén anser att det i den uppkomna situationen är nödvändigt att en EU-myndighet på förhand ger riktlinjer, även om de inte är bindande, för hur förordning (EG) nr 1082/2006 ska genomföras i den nationella lagstiftningen.

| 32. | Kommittén välkomnar att kommissionens förslag till ändring av förordningen omfattar praktiska procedurmässiga åtgärder som ska bidra till att minska de nuvarande långa handläggningstiderna som inte alltid kan kompenseras genom att tolka myndigheternas tystnad som ett implicit godkännande, framförallt med tanke på det ökande antalet stater med territoriella organ som deltar i en EGTS och med tanke på att tredjeparter såsom kreditinstitut, entreprenörer och arbetstagare kräver större rättssäkerhet. |
| --- | --- |

32.

Kommittén välkomnar att kommissionens förslag till ändring av förordningen omfattar praktiska procedurmässiga åtgärder som ska bidra till att minska de nuvarande långa handläggningstiderna som inte alltid kan kompenseras genom att tolka myndigheternas tystnad som ett implicit godkännande, framförallt med tanke på det ökande antalet stater med territoriella organ som deltar i en EGTS och med tanke på att tredjeparter såsom kreditinstitut, entreprenörer och arbetstagare kräver större rättssäkerhet.

| 33. | ReK understryker att de procedurmässiga åtgärderna med nödvändighet bör omfatta inrättandet av ett EGTS-forum för alla deltagande territoriella organ och samtliga beviljande nationella myndigheter, för att undvika en ständig rundgång med utkast till avtal och bestämmelser som hela tiden måste ändras på grund av faktorer som inte har någon koppling till varandra. |
| --- | --- |

33.

ReK understryker att de procedurmässiga åtgärderna med nödvändighet bör omfatta inrättandet av ett EGTS-forum för alla deltagande territoriella organ och samtliga beviljande nationella myndigheter, för att undvika en ständig rundgång med utkast till avtal och bestämmelser som hela tiden måste ändras på grund av faktorer som inte har någon koppling till varandra.

| 34. | ReK förordar också att exempel på bästa praxis utvecklas och fastställs med hjälp av ReK:s plattform för uppföljning av EGTS, i nära samarbete med kommissionen. De bör särskilt beakta sammanhållningspolitikens mål, Europa 2020-strategin och de makroregionala strategierna. |
| --- | --- |

34.

ReK förordar också att exempel på bästa praxis utvecklas och fastställs med hjälp av ReK:s plattform för uppföljning av EGTS, i nära samarbete med kommissionen. De bör särskilt beakta sammanhållningspolitikens mål, Europa 2020-strategin och de makroregionala strategierna.

| 35. | Kommittén betonar därför betydelsen av att alla relevanta nationella godkännanden föreslås samtidigt i en enda akt efter en samtidig, gemensam och nära samordnad direkt dialog med alla deltagare, utan att detta på något sätt begränsar de nationella myndigheternas spelrum eller de ytterligare formaliteter som krävs för varje nationellt godkännande. |
| --- | --- |

35.

Kommittén betonar därför betydelsen av att alla relevanta nationella godkännanden föreslås samtidigt i en enda akt efter en samtidig, gemensam och nära samordnad direkt dialog med alla deltagare, utan att detta på något sätt begränsar de nationella myndigheternas spelrum eller de ytterligare formaliteter som krävs för varje nationellt godkännande.

| 36. | Kommittén tar tillfället i akt att betona att ett sådant forum med alla deltagare och beviljande nationella myndigheter, utöver att drastiskt minska rundgången av texter och handläggningstiden, även skulle möjliggöra kreativa lösningar på de återkommande problemen av personal- och skattemässig natur hos de EGTS som inrättats, eftersom det system av rättskällor som anges i artikel 2.1 i förordning (EG) nr 1082/2006 gör det möjligt att göra vissa ändringar i avtalen och bestämmelserna för varje enskild EGTS. |
| --- | --- |

36.

Kommittén tar tillfället i akt att betona att ett sådant forum med alla deltagare och beviljande nationella myndigheter, utöver att drastiskt minska rundgången av texter och handläggningstiden, även skulle möjliggöra kreativa lösningar på de återkommande problemen av personal- och skattemässig natur hos de EGTS som inrättats, eftersom det system av rättskällor som anges i artikel 2.1 i förordning (EG) nr 1082/2006 gör det möjligt att göra vissa ändringar i avtalen och bestämmelserna för varje enskild EGTS.

| 37. | ReK betonar den potentiella betydelsen av en frivillig begäran om ett teknisk-juridiskt förhandsutlåtande om att utkastet till avtal och bestämmelser för varje föreslaget EGTS strikt uppfyller kraven enligt förordning (EG) nr 1082/2006. Ett sådant utlåtande ska inte vara bindande, ska stämma överens med EU-rätten och utarbetas av en grupp juridiska experter som utsetts av Regionkommittén. I stället för ett teknisk-juridiskt förhandsutlåtande skulle förespråkarna för en EGTS – på frivillig basis – kunna ge samma juridiska experter i uppdrag att följa den ovannämnda täta och gemensamma dialogen och utarbetandet av de rättsliga och tekniska förfarandena för en EGTS. |
| --- | --- |

37.

ReK betonar den potentiella betydelsen av en frivillig begäran om ett teknisk-juridiskt förhandsutlåtande om att utkastet till avtal och bestämmelser för varje föreslaget EGTS strikt uppfyller kraven enligt förordning (EG) nr 1082/2006. Ett sådant utlåtande ska inte vara bindande, ska stämma överens med EU-rätten och utarbetas av en grupp juridiska experter som utsetts av Regionkommittén. I stället för ett teknisk-juridiskt förhandsutlåtande skulle förespråkarna för en EGTS – på frivillig basis – kunna ge samma juridiska experter i uppdrag att följa den ovannämnda täta och gemensamma dialogen och utarbetandet av de rättsliga och tekniska förfarandena för en EGTS.

| 38. | Kommittén föreslår att man tillämpar ett förenklat förfarande i samband med alla ändringar av bestämmelser och avtal när det gäller partnerskap, budget, en associerad partners inträde, en f.d. associerad partners medlemskap (se arbetssätt), fördelningsnyckeln för medlemmarna och fördelningen av platser. Detta förenklade förfarande skulle kunna bestå av ett enhälligt beslut inom EGTS, som endast skulle kunna ifrågasättas av de nationella myndigheter som berörs. |
| --- | --- |

38.

Kommittén föreslår att man tillämpar ett förenklat förfarande i samband med alla ändringar av bestämmelser och avtal när det gäller partnerskap, budget, en associerad partners inträde, en f.d. associerad partners medlemskap (se arbetssätt), fördelningsnyckeln för medlemmarna och fördelningen av platser. Detta förenklade förfarande skulle kunna bestå av ett enhälligt beslut inom EGTS, som endast skulle kunna ifrågasättas av de nationella myndigheter som berörs.

| 39. | Kommittén föreslår att man främjar eller rentav – med nödvändig försiktighet – tillåter privata (eller halvprivata) organs deltagande i EGTS eller samarbete med dessa. På grundval av de funktioner som de utövar skulle dessa organ kunna bidra till utvecklingen av grupperingarnas verksamhet och genomförandet av målet med EGTS. Det kan röra sig om företag som tillhandahåller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse till följd av ett avtal om att tillhandahålla en tjänst i allmänhetens intresse eller inom ramen för offentlig-privata partnerskap. De privata (eller halvprivata) organen måste under alla omständigheter uppfylla principerna om öppenhet, lika möjligheter och icke-diskriminering, särskilt när det gäller upphandling och anställning. |
| --- | --- |

39.

Kommittén föreslår att man främjar eller rentav – med nödvändig försiktighet – tillåter privata (eller halvprivata) organs deltagande i EGTS eller samarbete med dessa. På grundval av de funktioner som de utövar skulle dessa organ kunna bidra till utvecklingen av grupperingarnas verksamhet och genomförandet av målet med EGTS. Det kan röra sig om företag som tillhandahåller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse till följd av ett avtal om att tillhandahålla en tjänst i allmänhetens intresse eller inom ramen för offentlig-privata partnerskap. De privata (eller halvprivata) organen måste under alla omständigheter uppfylla principerna om öppenhet, lika möjligheter och icke-diskriminering, särskilt när det gäller upphandling och anställning.

| 40. | ReK anser att det är nödvändigt att förbättra kunskapen på europeisk nivå om avtalen och stadgarna för EGTS. Dessa bör offentliggöras i sin helhet i C-serien av Europeiska unionens officiella tidning, vilket skulle öka rättssäkerheten för tredjeparterna i hela EU och bidra till att sprida kunskap om den nya institutionen. |
| --- | --- |

40.

ReK anser att det är nödvändigt att förbättra kunskapen på europeisk nivå om avtalen och stadgarna för EGTS. Dessa bör offentliggöras i sin helhet i C-serien av Europeiska unionens officiella tidning, vilket skulle öka rättssäkerheten för tredjeparterna i hela EU och bidra till att sprida kunskap om den nya institutionen.

| 41. | Kommittén uppmanar samtidigt kommissionen att även fastställa tillämpningsbestämmelser för sin egen förordning (EG) för att reda ut oklara rättsliga begrepp, täppa till luckor och mer allmänt skapa ett tydligare samband mellan å ena sidan den grundläggande regionala och/eller lokala sammanhållningen och å andra sidan möjligheten att inrätta en EGTS. I det sammanhanget bör man också understryka att det är frivilligt att organisera sig i form av EGTS. |
| --- | --- |

41.

Kommittén uppmanar samtidigt kommissionen att även fastställa tillämpningsbestämmelser för sin egen förordning (EG) för att reda ut oklara rättsliga begrepp, täppa till luckor och mer allmänt skapa ett tydligare samband mellan å ena sidan den grundläggande regionala och/eller lokala sammanhållningen och å andra sidan möjligheten att inrätta en EGTS. I det sammanhanget bör man också understryka att det är frivilligt att organisera sig i form av EGTS.

| 42. | Det är nödvändigt att påminna de myndigheter som förvaltar programmen om att de EGTS som deltar i konkurrensen om sådana initiativ, ansökningsomgångar och EU-program inte får diskrimineras – och se till att detta tydligt framgår av den framtida ändrade EGTS-förordningen (EG) nr 1082/2006 – eftersom EGTS existens i sig är ett bevis på en varaktig europeisk gruppering. EGTS uppfyller de gängse kraven på gränsöverskridande samarbete. |
| --- | --- |

42.

Det är nödvändigt att påminna de myndigheter som förvaltar programmen om att de EGTS som deltar i konkurrensen om sådana initiativ, ansökningsomgångar och EU-program inte får diskrimineras – och se till att detta tydligt framgår av den framtida ändrade EGTS-förordningen (EG) nr 1082/2006 – eftersom EGTS existens i sig är ett bevis på en varaktig europeisk gruppering. EGTS uppfyller de gängse kraven på gränsöverskridande samarbete.

| 43. | ReK beklagar det rådande bruket av föråldrade modeller, exempelvis undertecknande av atypiska avtal och en struktur med projektledare och deltagare som ska ge intryck av att vara en de facto-grupp, som ofta måste skapa komplicerade rättsliga strukturer för att möjliggöra utbetalningar av förskott, återbetalning av skulder och utarbetande av de nödvändiga underlagen, vilket skapar administrativa utgifter för projekten. |
| --- | --- |

43.

ReK beklagar det rådande bruket av föråldrade modeller, exempelvis undertecknande av atypiska avtal och en struktur med projektledare och deltagare som ska ge intryck av att vara en de facto-grupp, som ofta måste skapa komplicerade rättsliga strukturer för att möjliggöra utbetalningar av förskott, återbetalning av skulder och utarbetande av de nödvändiga underlagen, vilket skapar administrativa utgifter för projekten.

| 44. | Kommittén begär att man beaktar rekommendationerna i det ovannämnda Bresso-yttrandet, bland annat rekommendationerna i punkterna 48 och 49, som går ut på att EGTS-deltagarna ska garantera att det upprättas oberoende kontaktpunkter för europeiskt samarbete när EU:s medfinansiering löper ut i syfte att säkerställa största möjliga förvaltningsmässiga effektivitet, ekonomiska effektivitet och territoriella sammanhållning utan att orsaka en allmän ökning av EU:s offentliga utgifter. |
| --- | --- |

44.

Kommittén begär att man beaktar rekommendationerna i det ovannämnda Bresso-yttrandet, bland annat rekommendationerna i punkterna 48 och 49, som går ut på att EGTS-deltagarna ska garantera att det upprättas oberoende kontaktpunkter för europeiskt samarbete när EU:s medfinansiering löper ut i syfte att säkerställa största möjliga förvaltningsmässiga effektivitet, ekonomiska effektivitet och territoriella sammanhållning utan att orsaka en allmän ökning av EU:s offentliga utgifter.

| 45. | Kommittén anser att man bör slopa det avståndskriterium (150 km) som används vid klassificeringen av öar och yttersta randområden som gränsregioner som kan vara berättigade till stöd från program för gränsöverskridande samarbete inom ramen för sammanhållningspolitikens mål om territoriell sammanhållning, den europeiska grannskapspolitiken och åtgärdsplanen för utvidgat grannskap. |
| --- | --- |

45.

Kommittén anser att man bör slopa det avståndskriterium (150 km) som används vid klassificeringen av öar och yttersta randområden som gränsregioner som kan vara berättigade till stöd från program för gränsöverskridande samarbete inom ramen för sammanhållningspolitikens mål om territoriell sammanhållning, den europeiska grannskapspolitiken och åtgärdsplanen för utvidgat grannskap.

| 46. | Kommittén yrkar på en översyn av bestämmelserna i förordning (EG) nr 1082/2006 om de lokala och regionala myndigheternas deltagande i tredjeländer. Kommittén föreslår bland annat en möjlighet att inrätta bilaterala EGTS mellan ett organ i en medlemsstat och ett organ i ett land som inte är medlem av EU, men som befinner sig i föranslutningsskedet, tillhör Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller deltar i Europeiska unionens grannskapspolitik eller utvidgade grannskapspolitik. Kommittén yrkar också på nya EU-bestämmelser som grundar sig på folkrätten för att tredjeländernas territoriella organ ska kunna delta i EGTS som fullvärdiga deltagare, i synnerhet organ som har särskilda band till EU. |
| --- | --- |

46.

Kommittén yrkar på en översyn av bestämmelserna i förordning (EG) nr 1082/2006 om de lokala och regionala myndigheternas deltagande i tredjeländer. Kommittén föreslår bland annat en möjlighet att inrätta bilaterala EGTS mellan ett organ i en medlemsstat och ett organ i ett land som inte är medlem av EU, men som befinner sig i föranslutningsskedet, tillhör Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller deltar i Europeiska unionens grannskapspolitik eller utvidgade grannskapspolitik. Kommittén yrkar också på nya EU-bestämmelser som grundar sig på folkrätten för att tredjeländernas territoriella organ ska kunna delta i EGTS som fullvärdiga deltagare, i synnerhet organ som har särskilda band till EU.

| 47. | ReK erinrar om att det för att göra det enklare för territoriella enheter i tredjeländer att delta i EGTS kan vara lämpligt att EU ingår internationella avtal med dessa länder enligt bestämmelserna i avdelning V i femte delen i Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

47.

ReK erinrar om att det för att göra det enklare för territoriella enheter i tredjeländer att delta i EGTS kan vara lämpligt att EU ingår internationella avtal med dessa länder enligt bestämmelserna i avdelning V i femte delen i Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 48. | Kommittén anser att EU med dessa åtgärder även kommer att öka sin interna sammanhållning och styrka i syfte att gripa sig an de externa utmaningarna genom ökad konkurrenskraft på de internationella marknaderna för varor och tjänster, där de nya tillväxtländerna fortfarande har lägre strukturella kostnader och större konkurrensfördelar, eftersom de inte står inför en så akut och hastig generell åldrandeprocess och krympande del av befolkningen som är i arbetsför ålder. |
| --- | --- |

48.

Kommittén anser att EU med dessa åtgärder även kommer att öka sin interna sammanhållning och styrka i syfte att gripa sig an de externa utmaningarna genom ökad konkurrenskraft på de internationella marknaderna för varor och tjänster, där de nya tillväxtländerna fortfarande har lägre strukturella kostnader och större konkurrensfördelar, eftersom de inte står inför en så akut och hastig generell åldrandeprocess och krympande del av befolkningen som är i arbetsför ålder.

Det mervärde Regionkommittén kan tillföra utvecklingen av EGTS

| 49. | Regionkommittén anser att den spelar en viktig roll som kontaktorgan, rådgivare och förmedlare av grupperingarna. Det måste därför säkerställas att ReK kan fortsätta sitt arbete med grupperingarna, bland annat i form av främjandet av ett europeiskt nätverk som omfattar experter och politiska företrädare samt ett interinstitutionellt forum. |
| --- | --- |

49.

Regionkommittén anser att den spelar en viktig roll som kontaktorgan, rådgivare och förmedlare av grupperingarna. Det måste därför säkerställas att ReK kan fortsätta sitt arbete med grupperingarna, bland annat i form av främjandet av ett europeiskt nätverk som omfattar experter och politiska företrädare samt ett interinstitutionellt forum.

| 50. | Kommittén välkomnar det beslut som ReK:s presidium fattade den 26 januari 2011 om att inrätta en ReK-plattform för EGTS, som fortlöpande ska utvärdera genomförandet av förordning (EG) nr 1082/2006 och den praktiska utvecklingen av grupperingarna, som en del av det förberedande arbetet inför den nya situationen efter den 1 januari 2014. |
| --- | --- |

50.

Kommittén välkomnar det beslut som ReK:s presidium fattade den 26 januari 2011 om att inrätta en ReK-plattform för EGTS, som fortlöpande ska utvärdera genomförandet av förordning (EG) nr 1082/2006 och den praktiska utvecklingen av grupperingarna, som en del av det förberedande arbetet inför den nya situationen efter den 1 januari 2014.

Bryssel den 27 januari 2011

Regionkommitténs ordförande

Mercedes BRESSO

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1082/2006 av den 5 juli 2006 om en europeisk gruppering för territoriellt samarbete (EGTS), EUT L 210, 31.7.2006.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1080/2006 av den 5 juli 2006 om Europeiska regionala utvecklingsfonden och om upphävande av förordning (EG) nr 1783/1999 (EUT L 210, 31.7.2006).

2

(3)  Rådets förordning (EG) nr 1083/2006 av den 11 juli 2006 om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden samt om upphävande av förordning (EG) nr 1260/1999 (EUT L 210, 31.7.2006).

3

---

| 2.4.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 104/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 104/13

---

Yttrande från Regionkommittén om ”Europa, världens främsta resmål – en ny politisk ram för europeisk turism”

2011/C 104/03

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| — | Regionkommittén välkomnar kommissionens vilja att utforma en turismpolitik på ett samordnat och integrerat sätt, genom att koppla turismpolitiken till andra politikområden, såsom transport-, jordbruks- och miljöskyddspolitiken, politiken för informations- och kommunikationsteknik, socialpolitiken, kulturpolitiken osv. |
| --- | --- |

—

Regionkommittén välkomnar kommissionens vilja att utforma en turismpolitik på ett samordnat och integrerat sätt, genom att koppla turismpolitiken till andra politikområden, såsom transport-, jordbruks- och miljöskyddspolitiken, politiken för informations- och kommunikationsteknik, socialpolitiken, kulturpolitiken osv.

| — | Regionkommittén understryker den roll som lokala och regionala enheter spelar när det gäller en hållbar förvaltning av turistmålen. De lokala och regionala myndigheternas samt de regionala europeiska nätens initiativ är banbrytande i utvecklingen av hållbara turismmodeller. Därför är det mycket viktigt att till fullo utnyttja deras erfarenhet och kunskaper genom att främja lokalt och regionalt samarbete i hela EU. I detta sammanhang välkomnar kommittén kommissionens inriktning på att integrera turismen i EU:s olika politikområden. |
| --- | --- |

—

Regionkommittén understryker den roll som lokala och regionala enheter spelar när det gäller en hållbar förvaltning av turistmålen. De lokala och regionala myndigheternas samt de regionala europeiska nätens initiativ är banbrytande i utvecklingen av hållbara turismmodeller. Därför är det mycket viktigt att till fullo utnyttja deras erfarenhet och kunskaper genom att främja lokalt och regionalt samarbete i hela EU. I detta sammanhang välkomnar kommittén kommissionens inriktning på att integrera turismen i EU:s olika politikområden.

| — | ReK välkomnar likaså kommissionens avsikt att föra en aktiv politik för att främja konkurrenskraft och hållbar utveckling. De utmaningar som den europeiska turismsektorn står inför visar att det är viktigt förutse förändringar och att i tid bemöta den ökande konkurrensen inom en sektor i ständig utveckling. |
| --- | --- |

—

ReK välkomnar likaså kommissionens avsikt att föra en aktiv politik för att främja konkurrenskraft och hållbar utveckling. De utmaningar som den europeiska turismsektorn står inför visar att det är viktigt förutse förändringar och att i tid bemöta den ökande konkurrensen inom en sektor i ständig utveckling.

| — | ReK noterar införandet av en kulturarvsmärkning och en europeisk märkning för ”kvalitetsturism”. Märkningarna är tänkta att gynna turistdestinationer som tillämpar hållbara metoder och bidra till att stärka bilden av Europa som en samling hållbara resmål av hög kvalitet. ReK anser emellertid att det är mycket viktigt att man ännu noggrannare undersöker och påvisar mervärdet av sådana märkningar och att en uppsättning stränga kriterier inrättas för beviljandet av märkningen för att undvika att märkningen urvattnas. |
| --- | --- |

—

ReK noterar införandet av en kulturarvsmärkning och en europeisk märkning för ”kvalitetsturism”. Märkningarna är tänkta att gynna turistdestinationer som tillämpar hållbara metoder och bidra till att stärka bilden av Europa som en samling hållbara resmål av hög kvalitet. ReK anser emellertid att det är mycket viktigt att man ännu noggrannare undersöker och påvisar mervärdet av sådana märkningar och att en uppsättning stränga kriterier inrättas för beviljandet av märkningen för att undvika att märkningen urvattnas.

| — | Regionkommittén ser med oro på de eventuella följderna av vissa strukturella problem, såsom klimatförändringar och brist på vatten- och energiresurser på de europeiska turismdestinationerna och särskilt på öar och i de yttersta randområdena. Kommittén anser att problemen endast kan övervinnas om hållbarhetsaspekten ges en mycket mer framträdande roll i de berörda regionernas turismstrategier. Vad gäller konsekvenserna av klimatförändringarna går kommittén i bräschen för att man förebygger dem genom att skydda och återställa naturområden, samt genom att införliva turismen i den integrerade förvaltningen av kustområden. |
| --- | --- |

—

Regionkommittén ser med oro på de eventuella följderna av vissa strukturella problem, såsom klimatförändringar och brist på vatten- och energiresurser på de europeiska turismdestinationerna och särskilt på öar och i de yttersta randområdena. Kommittén anser att problemen endast kan övervinnas om hållbarhetsaspekten ges en mycket mer framträdande roll i de berörda regionernas turismstrategier. Vad gäller konsekvenserna av klimatförändringarna går kommittén i bräschen för att man förebygger dem genom att skydda och återställa naturområden, samt genom att införliva turismen i den integrerade förvaltningen av kustområden.

| Föredragande | : | Ramón Luis VALCÁRCEL SISO (ES–PPE), regionpresident i Murcia |
| --- | --- | --- |
| Referensdokument | : | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Europa, världens främsta resmål – en ny politisk ram för europeisk turism
  KOM(2010) 352 slutlig |

Föredragande

:

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO (ES–PPE), regionpresident i Murcia

Referensdokument

:

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Europa, världens främsta resmål – en ny politisk ram för europeisk turism

KOM(2010) 352 slutlig

I.   ALLMÄNNA KOMMENTARER

| 1. | Turismen blir allt viktigare för den europeiska ekonomin, vilket framgår av turismsektorns bidrag till BNP och dess kapacitet att skapa fler arbetstillfällen än andra ekonomiska sektorer. Som Europeiska kommissionen anger i sitt meddelande (1) står den europeiska turismbranschen för över 5 % av de direkta arbetstillfällena, och sektorn generar omkring 5 % (2) av EU:s BNP, särskilt i vissa europeiska regioner. Trots att Europa fortfarande är den främsta turistdestinationen i världen, med omkring 40 % av det totala antalet turister (3), registrerades en minskning på 5,6 % under 2009 (4). |
| --- | --- |

1.

Turismen blir allt viktigare för den europeiska ekonomin, vilket framgår av turismsektorns bidrag till BNP och dess kapacitet att skapa fler arbetstillfällen än andra ekonomiska sektorer. Som Europeiska kommissionen anger i sitt meddelande (1) står den europeiska turismbranschen för över 5 % av de direkta arbetstillfällena, och sektorn generar omkring 5 % (2) av EU:s BNP, särskilt i vissa europeiska regioner. Trots att Europa fortfarande är den främsta turistdestinationen i världen, med omkring 40 % av det totala antalet turister (3), registrerades en minskning på 5,6 % under 2009 (4).

| 2. | Den europeiska turismnäringen står inför många utmaningar: den ekonomiska krisen i världen, ökad konkurrens från andra resmål, följderna av klimatförändringen och säsongbundenheten. Andra utmaningar, som befolkningsutvecklingen i Europa, diversifieringen av turismutbudet och den ökade inverkan av informations- och kommunikationsteknik, utgör däremot möjligheter som bör utforskas i samordning med de regionala och lokala myndigheterna. |
| --- | --- |

2.

Den europeiska turismnäringen står inför många utmaningar: den ekonomiska krisen i världen, ökad konkurrens från andra resmål, följderna av klimatförändringen och säsongbundenheten. Andra utmaningar, som befolkningsutvecklingen i Europa, diversifieringen av turismutbudet och den ökade inverkan av informations- och kommunikationsteknik, utgör däremot möjligheter som bör utforskas i samordning med de regionala och lokala myndigheterna.

| 3. | Européernas resvanor håller dessutom på att ändras (man reser alltmer på egen hand, internetanvändningen ökar och ”lågprisresor” eller ”budgetresor” ökar, och det finns även ett ökat intresse för hållbar turism). Faktorer som inte var särskilt viktiga för bara några år sedan är nu centrala för turismen, såsom hög kvalitet, hållbarhet, ständig innovation, utbildning osv. |
| --- | --- |

3.

Européernas resvanor håller dessutom på att ändras (man reser alltmer på egen hand, internetanvändningen ökar och ”lågprisresor” eller ”budgetresor” ökar, och det finns även ett ökat intresse för hållbar turism). Faktorer som inte var särskilt viktiga för bara några år sedan är nu centrala för turismen, såsom hög kvalitet, hållbarhet, ständig innovation, utbildning osv.

| 4. | I detta sammanhang är det viktigt att lyfta fram den europeiska turismsektorns enorma tillväxtpotential och den starka kopplingen till den regionala administrativa, socioekonomiska och logistiska strukturen, framför allt när det gäller transportsektorns utveckling och i synnerhet förbättrade förbindelser mellan turistorterna, utvecklingen av regionala flygplatser och underlättande av sjöförbindelserna, vilket främjar multimodalitet och säkerställer hållbara transporter. Man bör ta särskild hänsyn till öars, perifera områdens och de yttersta randområdenas speciella situation, då dessa är helt beroende av luft- och sjötransporter, och där turismtjänstesektorn i många fall utgör den främsta källan till välfärd och ekonomisk aktivitet. Europa har många konkurrensfördelar, inte bara de rika naturvärdena, utan även stora möjligheter att bredda utbudet genom att komplettera det med andra former av turism som är knutna till det europeiska natur- och kulturarvet (kulturarvet, gastronomiska traditioner, det religiösa arvet, sport osv.). Tillväxtpotentialen finns också i den betydande evenemangs-, mötes- och affärsturismen.
  Det rika natur- och kulturarvet är en strategisk faktor för turismens utveckling. Europa har särskilda fördelar i det här avseendet, eftersom många europeiska områden antingen har en enorm turismpotential även om de fortfarande bara befinner sig i ett tidigt skede i sin utveckling som turistmål, eller redan har hunnit utveckla en betydande turism. Särskild hänsyn måste tas till områden som specialiserat sig inom turistindustrin och som varit turistdestinationer under så lång tid att de nu är i behov av omstrukturering och upprustning för att kunna konkurrera när det gäller kvalitet och innovation på världsmarknaden, där konkurrensen från tillväxtländerna blir allt hårdare. Äldre och handikappade utgör ett marknadssegment som kräver att resmålen anpassas och att olika hinder avlägsnas |
| --- | --- |

4.

I detta sammanhang är det viktigt att lyfta fram den europeiska turismsektorns enorma tillväxtpotential och den starka kopplingen till den regionala administrativa, socioekonomiska och logistiska strukturen, framför allt när det gäller transportsektorns utveckling och i synnerhet förbättrade förbindelser mellan turistorterna, utvecklingen av regionala flygplatser och underlättande av sjöförbindelserna, vilket främjar multimodalitet och säkerställer hållbara transporter. Man bör ta särskild hänsyn till öars, perifera områdens och de yttersta randområdenas speciella situation, då dessa är helt beroende av luft- och sjötransporter, och där turismtjänstesektorn i många fall utgör den främsta källan till välfärd och ekonomisk aktivitet. Europa har många konkurrensfördelar, inte bara de rika naturvärdena, utan även stora möjligheter att bredda utbudet genom att komplettera det med andra former av turism som är knutna till det europeiska natur- och kulturarvet (kulturarvet, gastronomiska traditioner, det religiösa arvet, sport osv.). Tillväxtpotentialen finns också i den betydande evenemangs-, mötes- och affärsturismen.

Det rika natur- och kulturarvet är en strategisk faktor för turismens utveckling. Europa har särskilda fördelar i det här avseendet, eftersom många europeiska områden antingen har en enorm turismpotential även om de fortfarande bara befinner sig i ett tidigt skede i sin utveckling som turistmål, eller redan har hunnit utveckla en betydande turism. Särskild hänsyn måste tas till områden som specialiserat sig inom turistindustrin och som varit turistdestinationer under så lång tid att de nu är i behov av omstrukturering och upprustning för att kunna konkurrera när det gäller kvalitet och innovation på världsmarknaden, där konkurrensen från tillväxtländerna blir allt hårdare. Äldre och handikappade utgör ett marknadssegment som kräver att resmålen anpassas och att olika hinder avlägsnas

| 5. | Lissabonfördragets ikraftträdande utgör ett tillfälle att förstärka den europeiska turismbranschens konkurrenskraft, och på så sätt bidra till den nya Europa 2020-strategin för en smart och hållbar tillväxt för alla, och särskilt till huvudinitiativet ”Industripolitik för en globaliserad tid”. |
| --- | --- |

5.

Lissabonfördragets ikraftträdande utgör ett tillfälle att förstärka den europeiska turismbranschens konkurrenskraft, och på så sätt bidra till den nya Europa 2020-strategin för en smart och hållbar tillväxt för alla, och särskilt till huvudinitiativet ”Industripolitik för en globaliserad tid”.

| 6. | Turismen är således en stor källa till inkomster och sysselsättning och har stor betydelse för många regioner i Europa. För en del av dessa är turismen oumbärlig, eftersom den är ett viktigt redskap för att förbättra konkurrenskraften. Turismpolitiska åtgärder på EU-nivå kommer följaktligen att få stor betydelse för utvecklingen i många regioner, eftersom turistindustrin både samverkar med och utgör en drivkraft för andra ekonomiska sektorer i regionen. Utformningen av en europeisk turismpolitik bör därför gå hand i hand med en investeringsstrategi för utvecklingen av de europeiska regionerna och deras socioekonomiska strukturer, för att se till att de berörda regionerna kan utnyttja alla möjligheter att utforma hållbara konkurrensstrategier. |
| --- | --- |

6.

Turismen är således en stor källa till inkomster och sysselsättning och har stor betydelse för många regioner i Europa. För en del av dessa är turismen oumbärlig, eftersom den är ett viktigt redskap för att förbättra konkurrenskraften. Turismpolitiska åtgärder på EU-nivå kommer följaktligen att få stor betydelse för utvecklingen i många regioner, eftersom turistindustrin både samverkar med och utgör en drivkraft för andra ekonomiska sektorer i regionen. Utformningen av en europeisk turismpolitik bör därför gå hand i hand med en investeringsstrategi för utvecklingen av de europeiska regionerna och deras socioekonomiska strukturer, för att se till att de berörda regionerna kan utnyttja alla möjligheter att utforma hållbara konkurrensstrategier.

| 7. | Förutom ekonomisk och social sammanhållning omfattar Lissabonfördragets mål även en ny territoriell dimension och det föreskriver att särskild hänsyn ska tas till dels landsbygdsområden, dels områden som påverkas av strukturomvandlingar och dels regioner med allvarliga och permanenta, naturbetingade eller demografiska nackdelar, såsom de nordligaste regionerna med mycket låg befolkningstäthet, öregioner, gränsregioner och bergsregioner. Lissabonfördraget behandlar även den speciella situationen för de yttersta randområdena i artikel 349. Det är viktigt att beakta dessa territoriers särart i utformningen av en europeisk ram för turismsektorn. |
| --- | --- |

7.

Förutom ekonomisk och social sammanhållning omfattar Lissabonfördragets mål även en ny territoriell dimension och det föreskriver att särskild hänsyn ska tas till dels landsbygdsområden, dels områden som påverkas av strukturomvandlingar och dels regioner med allvarliga och permanenta, naturbetingade eller demografiska nackdelar, såsom de nordligaste regionerna med mycket låg befolkningstäthet, öregioner, gränsregioner och bergsregioner. Lissabonfördraget behandlar även den speciella situationen för de yttersta randområdena i artikel 349. Det är viktigt att beakta dessa territoriers särart i utformningen av en europeisk ram för turismsektorn.

| 8. | Den nya artikeln 195 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) gör det möjligt att vidta åtgärder för att främja turismföretagens konkurrenskraft, stödja samarbete och utbyte av god praxis och utforma en integrerad turismstrategi. I sitt meddelande föreslår kommissionen flera åtgärder med målsättningen att öka konkurrenskraften hos EU:s turismsektor. För att resultaten ska bli effektiva måste EU stödja medlemsstaternas och regionernas initiativ. Dessutom är det viktigt att betona kommissionens avsikt att se till att de åtgärder som vidtas inte medför en ytterligare börda för de nationella, lokala och regionala förvaltningarna. I detta sammanhang anser Regionkommittén att meddelandet överensstämmer med subsidiaritetsprincipen och proportionalitetsprincipen. |
| --- | --- |

8.

Den nya artikeln 195 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) gör det möjligt att vidta åtgärder för att främja turismföretagens konkurrenskraft, stödja samarbete och utbyte av god praxis och utforma en integrerad turismstrategi. I sitt meddelande föreslår kommissionen flera åtgärder med målsättningen att öka konkurrenskraften hos EU:s turismsektor. För att resultaten ska bli effektiva måste EU stödja medlemsstaternas och regionernas initiativ. Dessutom är det viktigt att betona kommissionens avsikt att se till att de åtgärder som vidtas inte medför en ytterligare börda för de nationella, lokala och regionala förvaltningarna. I detta sammanhang anser Regionkommittén att meddelandet överensstämmer med subsidiaritetsprincipen och proportionalitetsprincipen.

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

II.   EN NY POLITISK RAM FÖR EUROPEISK TURISM

| 9. | Regionkommittén välkomnar kommissionens vilja att utforma en turismpolitik på ett samordnat och integrerat sätt, genom att koppla turismpolitiken till andra politikområden, såsom transport-, jordbruks- och miljöskyddspolitiken, politiken för informations- och kommunikationsteknik, socialpolitiken, kulturpolitiken osv. Turismen bör förstås som all den verksamhet som föranleds av att personer tillfälligt reser till en annan ort än hemorten och tillbringar minst en natt på en annan plats än den vanliga bostaden. |
| --- | --- |

9.

Regionkommittén välkomnar kommissionens vilja att utforma en turismpolitik på ett samordnat och integrerat sätt, genom att koppla turismpolitiken till andra politikområden, såsom transport-, jordbruks- och miljöskyddspolitiken, politiken för informations- och kommunikationsteknik, socialpolitiken, kulturpolitiken osv. Turismen bör förstås som all den verksamhet som föranleds av att personer tillfälligt reser till en annan ort än hemorten och tillbringar minst en natt på en annan plats än den vanliga bostaden.

| 10. | Kommittén stöder initiativet att samordna insatserna och initiativen på turismområdet för att skapa en konkurrenskraftig, modern, hållbar och ansvarsfull turismsektor. |
| --- | --- |

10.

Kommittén stöder initiativet att samordna insatserna och initiativen på turismområdet för att skapa en konkurrenskraftig, modern, hållbar och ansvarsfull turismsektor.

| 11. | Innan man lägger fram den detaljerade handlingsplanen för främjande av turismen måste man enligt Regionkommittén göra en prövning mot och motivera alla åtgärder som ska föreslås på EU-nivå på grundval av EU:s befogenheter och subsidiaritets- och proportionalitetsprincipen, så att de impulser och fördelar som åtgärder på EU-nivå tillför jämfört med nationella, regionala och lokala åtgärder tydligt framgår. |
| --- | --- |

11.

Innan man lägger fram den detaljerade handlingsplanen för främjande av turismen måste man enligt Regionkommittén göra en prövning mot och motivera alla åtgärder som ska föreslås på EU-nivå på grundval av EU:s befogenheter och subsidiaritets- och proportionalitetsprincipen, så att de impulser och fördelar som åtgärder på EU-nivå tillför jämfört med nationella, regionala och lokala åtgärder tydligt framgår.

| 12. | ReK instämmer särskilt i målsättningen att turismen bör utvecklas på grundval av konkurrenskraft och hållbarhet, och vill i detta sammanhang lyfta fram den tredubbla betydelsen av detta koncept:






  a. | Ekonomisk hållbarhet, som garanterar en jämlik och effektiv ekonomisk utveckling, som i sin tur skapar utvecklingsmöjligheter för framtida generationer av européer. |
| --- | --- | --- |

12.

ReK instämmer särskilt i målsättningen att turismen bör utvecklas på grundval av konkurrenskraft och hållbarhet, och vill i detta sammanhang lyfta fram den tredubbla betydelsen av detta koncept:

a.

Ekonomisk hållbarhet, som garanterar en jämlik och effektiv ekonomisk utveckling, som i sin tur skapar utvecklingsmöjligheter för framtida generationer av européer.

| b. | Sociokulturell hållbarhet, som är förenlig med de europeiska regionernas kultur, värden och identitet. |
| --- | --- |

b.

Sociokulturell hållbarhet, som är förenlig med de europeiska regionernas kultur, värden och identitet.

| c. | Miljömässig hållbarhet, som garanterar att utvecklingen är förenlig med upprätthållandet av centrala processer, den biologiska mångfalden och de biologiska resurserna. Turismen bör utvecklas på hållbar grund, så att naturresurserna inte slösas bort och miljön inte skadas (5). |
| --- | --- |

c.

Miljömässig hållbarhet, som garanterar att utvecklingen är förenlig med upprätthållandet av centrala processer, den biologiska mångfalden och de biologiska resurserna. Turismen bör utvecklas på hållbar grund, så att naturresurserna inte slösas bort och miljön inte skadas (5).

| 13. | Regionkommittén understryker den roll som lokala och regionala enheter spelar när det gäller en hållbar förvaltning av turistmålen. De lokala och regionala myndigheternas samt de regionala europeiska nätens initiativ är banbrytande i utvecklingen av hållbara turismmodeller. Därför är det mycket viktigt att till fullo utnyttja deras erfarenhet och kunskaper genom att främja lokalt och regionalt samarbete i hela EU. I detta sammanhang välkomnar kommittén kommissionens inriktning på att integrera turismen i EU:s olika politikområden. |
| --- | --- |

13.

Regionkommittén understryker den roll som lokala och regionala enheter spelar när det gäller en hållbar förvaltning av turistmålen. De lokala och regionala myndigheternas samt de regionala europeiska nätens initiativ är banbrytande i utvecklingen av hållbara turismmodeller. Därför är det mycket viktigt att till fullo utnyttja deras erfarenhet och kunskaper genom att främja lokalt och regionalt samarbete i hela EU. I detta sammanhang välkomnar kommittén kommissionens inriktning på att integrera turismen i EU:s olika politikområden.

| 14. | Kommittén välkomnar rådets (konkurrenskraft) slutsatser av den 12 oktober 2010, där medlemsstaterna uppmanas att aktivt delta i insatserna för att stärka den europeiska turismbranschens konkurrenskraft, i en anda av partnerskap på europeisk, nationell, regional och lokal nivå (6). |
| --- | --- |

14.

Kommittén välkomnar rådets (konkurrenskraft) slutsatser av den 12 oktober 2010, där medlemsstaterna uppmanas att aktivt delta i insatserna för att stärka den europeiska turismbranschens konkurrenskraft, i en anda av partnerskap på europeisk, nationell, regional och lokal nivå (6).

| 15. | ReK välkomnar likaså kommissionens avsikt att föra en aktiv politik för att främja konkurrenskraft och hållbar utveckling. De utmaningar som den europeiska turismsektorn står inför visar att det är viktigt förutse förändringar och att i tid bemöta den ökande konkurrensen inom en sektor i ständig utveckling. |
| --- | --- |

15.

ReK välkomnar likaså kommissionens avsikt att föra en aktiv politik för att främja konkurrenskraft och hållbar utveckling. De utmaningar som den europeiska turismsektorn står inför visar att det är viktigt förutse förändringar och att i tid bemöta den ökande konkurrensen inom en sektor i ständig utveckling.

| 16. | Regionkommittén instämmer i att med tanke på att de flesta företagen inom turismsektorn är små och medelstora företag, även om det också finns ett stort antal mikroföretag inom branschen, så vore det att rekommendera att främja deras utveckling genom att skapa kluster bestående av små och medelstora företag. Likaledes kan stöd för att förbättra produktiviteten, konkurrenskraften, utbildningen och kvaliteten spela en mycket viktig roll. |
| --- | --- |

16.

Regionkommittén instämmer i att med tanke på att de flesta företagen inom turismsektorn är små och medelstora företag, även om det också finns ett stort antal mikroföretag inom branschen, så vore det att rekommendera att främja deras utveckling genom att skapa kluster bestående av små och medelstora företag. Likaledes kan stöd för att förbättra produktiviteten, konkurrenskraften, utbildningen och kvaliteten spela en mycket viktig roll.

| 17. | Kommittén rekommenderar i detta sammanhang att instrument tas fram för att främja de små och medelstora företagen inom turismsektorn, särskilt när det gäller alla aspekter som rör personalutbildning. Man får inte glömma den viktiga roll som turismsektorns spelar i skapandet av sysselsättning och att en stor del av arbetstillfällena riktas till ungdomar, som i sitt arbete får möjlighet att utveckla kompetens på en rad olika områden, som är mycket viktiga för deras yrkesmässiga utveckling, samt lära sig andra språk. En turismmarknad av hög kvalitet, specialiserad på nya marknader och nya målgrupper (exempelvis funktionshindrade och seniorer) behöver högt kvalificerad arbetskraft som har utbildning anpassad till de nya kraven och den nya tekniken inom turistsektorn. Dessutom kan en stor del av den kunskap som förvärvas inom turismsektorn direkt överföras till andra ekonomiska verksamheter. |
| --- | --- |

17.

Kommittén rekommenderar i detta sammanhang att instrument tas fram för att främja de små och medelstora företagen inom turismsektorn, särskilt när det gäller alla aspekter som rör personalutbildning. Man får inte glömma den viktiga roll som turismsektorns spelar i skapandet av sysselsättning och att en stor del av arbetstillfällena riktas till ungdomar, som i sitt arbete får möjlighet att utveckla kompetens på en rad olika områden, som är mycket viktiga för deras yrkesmässiga utveckling, samt lära sig andra språk. En turismmarknad av hög kvalitet, specialiserad på nya marknader och nya målgrupper (exempelvis funktionshindrade och seniorer) behöver högt kvalificerad arbetskraft som har utbildning anpassad till de nya kraven och den nya tekniken inom turistsektorn. Dessutom kan en stor del av den kunskap som förvärvas inom turismsektorn direkt överföras till andra ekonomiska verksamheter.

| 18. | Regionkommittén ser med oro på de eventuella följderna av vissa strukturella problem, såsom klimatförändringar och brist på vatten- och energiresurser på de europeiska turismdestinationerna och särskilt på öar och i de yttersta randområdena. Kommittén anser att problemen endast kan övervinnas om hållbarhetsaspekten ges en mycket mer framträdande roll i de berörda regionernas turismstrategier. Vad gäller konsekvenserna av klimatförändringarna går kommittén i bräschen för att man förebygger dem genom att skydda och återställa naturområden, samt genom att införliva turismen i den integrerade förvaltningen av kustområden. |
| --- | --- |

18.

Regionkommittén ser med oro på de eventuella följderna av vissa strukturella problem, såsom klimatförändringar och brist på vatten- och energiresurser på de europeiska turismdestinationerna och särskilt på öar och i de yttersta randområdena. Kommittén anser att problemen endast kan övervinnas om hållbarhetsaspekten ges en mycket mer framträdande roll i de berörda regionernas turismstrategier. Vad gäller konsekvenserna av klimatförändringarna går kommittén i bräschen för att man förebygger dem genom att skydda och återställa naturområden, samt genom att införliva turismen i den integrerade förvaltningen av kustområden.

| 19. | Kommittén tillbakavisar planerna på ett offentligt finansierat utbytesprogram inom turismsektorn, vars syfte skulle vara att se till att semesterresorna fördelas bättre över hela året. Genom att lägga fram detta förslag bortser kommissionen från de marknadsmekanismer som på egen hand redan ombesörjer att dessa resor sprids ut över tiden, särskilt genom att priserna sjunker under lågsäsong. De toppar som infinner sig under sommaren beror inte på något ”marknadsmisslyckande”. De beror på skolferiernas placering, som grundar sig på offentliga beslut, och på semesterorternas klimatvillkor. Ett utbytesprogram inom turismsektorn skulle inte inverka på någon av dessa faktorer. Äldre och unga, som inte är beroende av skolferierna, kan redan nu resa under lågsäsong. Om de inte gör detta så beror det utan tvekan på att de inte vill. Förslagets syfte att samordna medlemsstaternas skolferier går dessutom utöver EU:s befogenheter. |
| --- | --- |

19.

Kommittén tillbakavisar planerna på ett offentligt finansierat utbytesprogram inom turismsektorn, vars syfte skulle vara att se till att semesterresorna fördelas bättre över hela året. Genom att lägga fram detta förslag bortser kommissionen från de marknadsmekanismer som på egen hand redan ombesörjer att dessa resor sprids ut över tiden, särskilt genom att priserna sjunker under lågsäsong. De toppar som infinner sig under sommaren beror inte på något ”marknadsmisslyckande”. De beror på skolferiernas placering, som grundar sig på offentliga beslut, och på semesterorternas klimatvillkor. Ett utbytesprogram inom turismsektorn skulle inte inverka på någon av dessa faktorer. Äldre och unga, som inte är beroende av skolferierna, kan redan nu resa under lågsäsong. Om de inte gör detta så beror det utan tvekan på att de inte vill. Förslagets syfte att samordna medlemsstaternas skolferier går dessutom utöver EU:s befogenheter.

III.   FYRA ÅTGÄRDSOMRÅDEN

Stimulera den europeiska turismsektorns konkurrenskraft

| 20. | Regionkommittén anser att det är mycket viktigt att stimulera turismsektorns konkurrenskraft, eftersom turismsektorn spänner över många områden. Därför krävs en uppsättning åtgärder som omfattar olika sektorer och politikområden. I detta sammanhang instämmer kommittén i EU-ministrarnas ståndpunkt, som fastställdes i Madriddeklarationen, om behovet av en strategi som bygger på turism av högsta kvalitet, som stöds av inrättande av nätverk av experter och destinationer som möjliggör skapande, utbyte och spridning av kunskap, innovation, forskning och teknisk utveckling, med målsättningen att upprätthålla turismsektorns konkurrenskraft (7). |
| --- | --- |

20.

Regionkommittén anser att det är mycket viktigt att stimulera turismsektorns konkurrenskraft, eftersom turismsektorn spänner över många områden. Därför krävs en uppsättning åtgärder som omfattar olika sektorer och politikområden. I detta sammanhang instämmer kommittén i EU-ministrarnas ståndpunkt, som fastställdes i Madriddeklarationen, om behovet av en strategi som bygger på turism av högsta kvalitet, som stöds av inrättande av nätverk av experter och destinationer som möjliggör skapande, utbyte och spridning av kunskap, innovation, forskning och teknisk utveckling, med målsättningen att upprätthålla turismsektorns konkurrenskraft (7).

| 21. | Kommittén anser att kommissionens förslag om diversifiering av turismprodukter är särskilt lämpliga. Förslagen inriktas på att dra största möjliga nytta av det europeiska natur- och kulturarvet, skapa en plattform för ”IKT och turism” och en medelfristig satsning på ett ”virtuellt observationscentrum för turism” som ska ha till uppgift att både sätta sig in i utbudet och skaffa mer kunskaper om efterfrågan, marknadsutvecklingen och prognoser på kort och medellång sikt. ReK upprepar att de regionala myndigheterna har en mycket bred erfarenhet som absolut måste utnyttjas genom främjande av regionalt samarbete på EU-nivå så att man kan dra största möjliga nytta av dessa åtgärder. |
| --- | --- |

21.

Kommittén anser att kommissionens förslag om diversifiering av turismprodukter är särskilt lämpliga. Förslagen inriktas på att dra största möjliga nytta av det europeiska natur- och kulturarvet, skapa en plattform för ”IKT och turism” och en medelfristig satsning på ett ”virtuellt observationscentrum för turism” som ska ha till uppgift att både sätta sig in i utbudet och skaffa mer kunskaper om efterfrågan, marknadsutvecklingen och prognoser på kort och medellång sikt. ReK upprepar att de regionala myndigheterna har en mycket bred erfarenhet som absolut måste utnyttjas genom främjande av regionalt samarbete på EU-nivå så att man kan dra största möjliga nytta av dessa åtgärder.

| 22. | ReK anser att utbytet av god praxis mellan EU-regionerna bör stimuleras. Alla regioners bidrag till de planerade EU-initiativen bör också beaktas. I detta sammanhang föreslår kommittén att den europeiska grupperingen för territoriellt samarbete (EGTS), Interreg-programmen och/eller makroregionala strategier skulle kunna användas som en ram för att utforma samordnade turismstrategier. |
| --- | --- |

22.

ReK anser att utbytet av god praxis mellan EU-regionerna bör stimuleras. Alla regioners bidrag till de planerade EU-initiativen bör också beaktas. I detta sammanhang föreslår kommittén att den europeiska grupperingen för territoriellt samarbete (EGTS), Interreg-programmen och/eller makroregionala strategier skulle kunna användas som en ram för att utforma samordnade turismstrategier.

| 23. | Regionkommittén anser att man för att hantera säsongsbundenheten bör främja mer varierade vistelser med hög kvalitet. För att uppnå detta krävs en ökad diversifiering av turismtjänsterna med betoning på andra former av turism som är knutna till kulturarvet, det historiska och religiösa arvet, sport, gastronomiska traditioner och andra turismformer med en enorm tillväxtpotential. Kommittén betonar att en spridning av ferierna tidsmässigt och mellan olika regioner faller inom medlemsstaternas behörighetsområde. |
| --- | --- |

23.

Regionkommittén anser att man för att hantera säsongsbundenheten bör främja mer varierade vistelser med hög kvalitet. För att uppnå detta krävs en ökad diversifiering av turismtjänsterna med betoning på andra former av turism som är knutna till kulturarvet, det historiska och religiösa arvet, sport, gastronomiska traditioner och andra turismformer med en enorm tillväxtpotential. Kommittén betonar att en spridning av ferierna tidsmässigt och mellan olika regioner faller inom medlemsstaternas behörighetsområde.

| 24. | ReK betonar den sociala turismens (”Turism för alla”) potential, som främjar social interaktion och möjliggör rörlighet i och med att den utgör en grund för interkulturellt utbyte för alla samhällsgrupper, inklusive ungdomar, familjer, äldre och funktionshindrade. Kommittén beklagar dock att kommissionen inte uppmärksammar denna potential i tillräcklig utsträckning. |
| --- | --- |

24.

ReK betonar den sociala turismens (”Turism för alla”) potential, som främjar social interaktion och möjliggör rörlighet i och med att den utgör en grund för interkulturellt utbyte för alla samhällsgrupper, inklusive ungdomar, familjer, äldre och funktionshindrade. Kommittén beklagar dock att kommissionen inte uppmärksammar denna potential i tillräcklig utsträckning.

Främja utvecklingen av en hållbar och ansvarsfull turism av hög kvalitet

| 25. | Kommittén stöder kraftfullt utvecklingen av ett system med indikatorer för en hållbar förvaltning av turistmålen. I detta avseende anser kommittén att de regionala myndigheterna har en ovärderlig erfarenhet, t.ex. nätverket av europeiska regioner för en hållbar och konkurrenskraftig turism (Necstour). |
| --- | --- |

25.

Kommittén stöder kraftfullt utvecklingen av ett system med indikatorer för en hållbar förvaltning av turistmålen. I detta avseende anser kommittén att de regionala myndigheterna har en ovärderlig erfarenhet, t.ex. nätverket av europeiska regioner för en hållbar och konkurrenskraftig turism (Necstour).

| 26. | ReK noterar införandet av en kulturarvsmärkning och en europeisk märkning för ”kvalitetsturism”. Märkningarna är tänkta att gynna turistdestinationer som tillämpar hållbara metoder och bidra till att stärka bilden av Europa som en samling hållbara resmål av hög kvalitet. ReK anser emellertid att det är mycket viktigt att man ännu noggrannare undersöker och påvisar mervärdet av sådana märkningar och att en uppsättning stränga kriterier inrättas för beviljandet av märkningen för att undvika att märkningen urvattnas. |
| --- | --- |

26.

ReK noterar införandet av en kulturarvsmärkning och en europeisk märkning för ”kvalitetsturism”. Märkningarna är tänkta att gynna turistdestinationer som tillämpar hållbara metoder och bidra till att stärka bilden av Europa som en samling hållbara resmål av hög kvalitet. ReK anser emellertid att det är mycket viktigt att man ännu noggrannare undersöker och påvisar mervärdet av sådana märkningar och att en uppsättning stränga kriterier inrättas för beviljandet av märkningen för att undvika att märkningen urvattnas.

| 27. | De lokala och regionala myndigheterna, och i synnerhet Necstour, bör delta i utformningen av kriterierna för att båda initiativen ska vara trovärdiga. När det gäller församlingen av regionala och lokala företrädare för EU vill kommittén dessutom påpeka att den bör vara företrädd i det organ som är ansvarigt för att bevilja kvalitetsmärkningen. |
| --- | --- |

27.

De lokala och regionala myndigheterna, och i synnerhet Necstour, bör delta i utformningen av kriterierna för att båda initiativen ska vara trovärdiga. När det gäller församlingen av regionala och lokala företrädare för EU vill kommittén dessutom påpeka att den bör vara företrädd i det organ som är ansvarigt för att bevilja kvalitetsmärkningen.

| 28. | Kommittén betonar att kvaliteten på samtliga tjänster bör ökas för att ge de europeiska turistdestinationerna en tydlig konkurrensfördel och för att bidra till att stärka bilden av Europa som en samling hållbara resmål av hög kvalitet. Äldre är en grupp som man särskilt bör ta hänsyn till (år 2020 beräknas antalet personer över 65 år i EU att uppgå till 20 % av befolkningen), liksom rörelsehindrade personer (8). |
| --- | --- |

28.

Kommittén betonar att kvaliteten på samtliga tjänster bör ökas för att ge de europeiska turistdestinationerna en tydlig konkurrensfördel och för att bidra till att stärka bilden av Europa som en samling hållbara resmål av hög kvalitet. Äldre är en grupp som man särskilt bör ta hänsyn till (år 2020 beräknas antalet personer över 65 år i EU att uppgå till 20 % av befolkningen), liksom rörelsehindrade personer (8).

| 29. | ReK uppmanar kommissionen att förstärka systemen för skydd av konsumenträttigheter i den nya politiska ramen för turism. |
| --- | --- |

29.

ReK uppmanar kommissionen att förstärka systemen för skydd av konsumenträttigheter i den nya politiska ramen för turism.

| 30. | Regionkommittén betonar betydelsen av att främja ett ökat samarbete mellan EU och de viktigaste befintliga och potentiella marknaderna (USA, Kina, Ryssland, Indien och Brasilien) och angränsande länder, särskilt Medelhavsländerna, i syfte att främja hållbara turismmodeller och en kultur för miljöbevarande. Positiva effekter kan endast uppnås genom gemensamma insatser, ett samlat åtagande och en gemensam ansvarskänsla. |
| --- | --- |

30.

Regionkommittén betonar betydelsen av att främja ett ökat samarbete mellan EU och de viktigaste befintliga och potentiella marknaderna (USA, Kina, Ryssland, Indien och Brasilien) och angränsande länder, särskilt Medelhavsländerna, i syfte att främja hållbara turismmodeller och en kultur för miljöbevarande. Positiva effekter kan endast uppnås genom gemensamma insatser, ett samlat åtagande och en gemensam ansvarskänsla.

Stärka bilden av Europa som en samling hållbara resmål av hög kvalitet

| 31. | Kommittén håller med kommissionen om att det för att öka turismbranschens konkurrenskraft är nödvändigt att stärka bilden av Europa som en samling hållbara resmål av hög kvalitet. Kommittén stöder därför målet att förbättra Europas anseende genom hållbarhet och hög kvalitet samt planerade åtgärder som att bygga varumärket ”Europa”, parallellt med medlemsstaternas nationella varumärken, för att komplettera marknadsföringen på nationell och regional nivå. |
| --- | --- |

31.

Kommittén håller med kommissionen om att det för att öka turismbranschens konkurrenskraft är nödvändigt att stärka bilden av Europa som en samling hållbara resmål av hög kvalitet. Kommittén stöder därför målet att förbättra Europas anseende genom hållbarhet och hög kvalitet samt planerade åtgärder som att bygga varumärket ”Europa”, parallellt med medlemsstaternas nationella varumärken, för att komplettera marknadsföringen på nationell och regional nivå.

| 32. | ReK uppmanar kommissionen att utforma särskilda åtgärder för att främja varumärket ”Europa” utanför EU, vilket dock inte på något sätt får leda till en snedvriden konkurrens mellan olika europeiska resmål. |
| --- | --- |

32.

ReK uppmanar kommissionen att utforma särskilda åtgärder för att främja varumärket ”Europa” utanför EU, vilket dock inte på något sätt får leda till en snedvriden konkurrens mellan olika europeiska resmål.

| 33. | Regionkommittén stöder marknadsföringen av portalen visiteurope.com, och efterlyser särskilt ett samordnat deltagande, bland annat från samtliga berörda regionala och lokala aktörer, vid internationella evenemang och turismmässor osv. |
| --- | --- |

33.

Regionkommittén stöder marknadsföringen av portalen visiteurope.com, och efterlyser särskilt ett samordnat deltagande, bland annat från samtliga berörda regionala och lokala aktörer, vid internationella evenemang och turismmässor osv.

Öka potentialen för EU:s politik och finansiella instrument på turismområdet

| 34. | Regionkommittén håller med kommissionen om att det är nödvändigt att maximera potentialen för EU:s finansieringsinstrument på turismområdet. När det gäller landsbygdsområden är det viktigt att överväga potentiella möjligheter inom ramen för Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU), med tanke på att turismen utgör ett konkret tillfälle att skapa nya arbetstillfällen och inkomster för regionerna. Kommittén anser också att Europeiska socialfonden (ESF) bör utnyttjas för att utbilda de berörda aktörerna. |
| --- | --- |

34.

Regionkommittén håller med kommissionen om att det är nödvändigt att maximera potentialen för EU:s finansieringsinstrument på turismområdet. När det gäller landsbygdsområden är det viktigt att överväga potentiella möjligheter inom ramen för Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU), med tanke på att turismen utgör ett konkret tillfälle att skapa nya arbetstillfällen och inkomster för regionerna. Kommittén anser också att Europeiska socialfonden (ESF) bör utnyttjas för att utbilda de berörda aktörerna.

| 35. | ReK anser likaså att denna aspekt bör integreras i diskussionerna om den framtida regionalpolitiken och dess möjliga tillämpningsområden. Man bör ta hänsyn till regionernas specialisering vid utvecklingen av tematiska turistprodukter, däribland social turism, natur-, landsbygds-, affärs-, hälso- och kulturturism, samt andra eventuella kategorier. Kulturturism är möjligen den kategori som i dag är mest kännetecknande för Europeiska unionen som helhet, och den omfattar det arkitektoniska, etnografiska och industriella arv som ingår i en regions ekonomiska struktur. I detta sammanhang betonar kommittén behovet av att garantera de olika finansieringskällornas samordning och effektivitet för att undvika överlappningar och inkonsekvenser. |
| --- | --- |

35.

ReK anser likaså att denna aspekt bör integreras i diskussionerna om den framtida regionalpolitiken och dess möjliga tillämpningsområden. Man bör ta hänsyn till regionernas specialisering vid utvecklingen av tematiska turistprodukter, däribland social turism, natur-, landsbygds-, affärs-, hälso- och kulturturism, samt andra eventuella kategorier. Kulturturism är möjligen den kategori som i dag är mest kännetecknande för Europeiska unionen som helhet, och den omfattar det arkitektoniska, etnografiska och industriella arv som ingår i en regions ekonomiska struktur. I detta sammanhang betonar kommittén behovet av att garantera de olika finansieringskällornas samordning och effektivitet för att undvika överlappningar och inkonsekvenser.

Bryssel den 27 januari 2011

Regionkommitténs ordförande

Mercedes BRESSO

---

(1)  KOM(2010) 352.

1

(2)  Studie om konkurrenskraften hos EU:s turismnäring, september 2009.

2

(3)  Världsturismorganisationens turismbarometer, volym 8, januari 2010.

3

(4)  Se ovan.

4

(5)  CdR 83/2009 fin.

5

(6)  Slutsatser om en ny politisk ram för europeisk turism, rådet (konkurrens), Luxemburg, 12 oktober 2010.

6

(7)  Madriddeklarationen antogs inom ramen för det informella ministermöte om turism som rådets spanska ordförandeskap anordnade i april 2010 på temat ”Mot en socialt ansvarstagande turismindustri”.

7

(8)  ”Europa 2020: En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla”, mars 2010.

8

---

| 2.4.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 104/18 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 104/18

---

Yttrande från Regionkommittén om ”lokal och regional förvaltning i Azerbajdzjan och fördjupat samarbete mellan EU och Azerbajdzjan”

2011/C 104/04

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| — | Azerbajdzjan släpar efter i reformerna inom den europeiska grannskapspolitikens handlingsplan beträffande rättssäkerhet, demokrati, kamp mot korruption samt mänskliga rättigheter. Bristen på oberoende hos rättsväsendet och medierna är ytterligare ett hinder för utvecklingen av demokratin. Framsteg har däremot gjorts på skatteområdet och när det gäller den ekonomiska stabiliteten. Azerbajdzjans regering uppmuntras att fortsätta genomföra rekommendationerna från EU, Europarådet och Venedigkommissionen. |
| --- | --- |

—

Azerbajdzjan släpar efter i reformerna inom den europeiska grannskapspolitikens handlingsplan beträffande rättssäkerhet, demokrati, kamp mot korruption samt mänskliga rättigheter. Bristen på oberoende hos rättsväsendet och medierna är ytterligare ett hinder för utvecklingen av demokratin. Framsteg har däremot gjorts på skatteområdet och när det gäller den ekonomiska stabiliteten. Azerbajdzjans regering uppmuntras att fortsätta genomföra rekommendationerna från EU, Europarådet och Venedigkommissionen.

| — | Kommittén välkomnar de goda resultat som uppnåtts genom EU:s program för partnersamverkan och uppmuntrar Azerbajdzjans regering att fortsätta detta arbete. |
| --- | --- |

—

Kommittén välkomnar de goda resultat som uppnåtts genom EU:s program för partnersamverkan och uppmuntrar Azerbajdzjans regering att fortsätta detta arbete.

| — | Kommittén är bekymrad över att kommunerna har mycket få lagstadgade ansvarsområden. I praktiken är deras ansvar än mer begränsat och i bästa fall rör det sig om underhåll av kommunala vägar, begravningsplatser och parker samt vissa aspekter inom social omsorg som inte omfattas av den centrala regeringen. Vidare har kommunerna i de flesta fall inte tillräcklig kapacitet, utbildning eller kunskap för att fullgöra de begränsade skyldigheter som lagen föreskriver. |
| --- | --- |

—

Kommittén är bekymrad över att kommunerna har mycket få lagstadgade ansvarsområden. I praktiken är deras ansvar än mer begränsat och i bästa fall rör det sig om underhåll av kommunala vägar, begravningsplatser och parker samt vissa aspekter inom social omsorg som inte omfattas av den centrala regeringen. Vidare har kommunerna i de flesta fall inte tillräcklig kapacitet, utbildning eller kunskap för att fullgöra de begränsade skyldigheter som lagen föreskriver.

| — | Azerbajdzjans regering uppmanas att tillsammans med experthjälp från EU och Europarådet utforma en heltäckande strategi för bättre lokal förvaltning och lokal demokrati, med realistiska mål och tidsramar för genomförandet. |
| --- | --- |

—

Azerbajdzjans regering uppmanas att tillsammans med experthjälp från EU och Europarådet utforma en heltäckande strategi för bättre lokal förvaltning och lokal demokrati, med realistiska mål och tidsramar för genomförandet.

| Föredragande | : | Gordon Keymer, ledamot av Tandridge District Council (UK–NI) |
| --- | --- | --- |

Föredragande

:

Gordon Keymer, ledamot av Tandridge District Council (UK–NI)

I.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Bakgrund – Azerbajdzjan och Europa

| 1. | Regionkommittén uppmärksammar Azerbajdzjans kulturarv som går långt tillbaka i historien samt landets erfarenheter som en sekulär parlamentarisk republik. |
| --- | --- |

1.

Regionkommittén uppmärksammar Azerbajdzjans kulturarv som går långt tillbaka i historien samt landets erfarenheter som en sekulär parlamentarisk republik.

| 2. | Förbindelserna mellan Azerbajdzjan och EU inleddes formellt 1996 i och med undertecknandet av det partnerskaps- och samarbetsavtal som trädde i kraft 1999. Detta avtal gav en rättslig grund för de politiska förbindelserna mellan EU och Azerbajdzjan, vilka för närvarande omfattas av den europeiska grannskapspolitiken. |
| --- | --- |

2.

Förbindelserna mellan Azerbajdzjan och EU inleddes formellt 1996 i och med undertecknandet av det partnerskaps- och samarbetsavtal som trädde i kraft 1999. Detta avtal gav en rättslig grund för de politiska förbindelserna mellan EU och Azerbajdzjan, vilka för närvarande omfattas av den europeiska grannskapspolitiken.

| 3. | Azerbajdzjan släpar efter i reformerna inom den europeiska grannskapspolitikens handlingsplan beträffande rättssäkerhet, demokrati, kamp mot korruption samt mänskliga rättigheter. Bristen på oberoende hos rättsväsendet och medierna är ytterligare ett hinder för utvecklingen av demokratin. Framsteg har däremot gjorts på skatteområdet och när det gäller den ekonomiska stabiliteten. Azerbajdzjans regering uppmuntras att fortsätta genomföra rekommendationerna från EU, Europarådet och Venedigkommissionen. |
| --- | --- |

3.

Azerbajdzjan släpar efter i reformerna inom den europeiska grannskapspolitikens handlingsplan beträffande rättssäkerhet, demokrati, kamp mot korruption samt mänskliga rättigheter. Bristen på oberoende hos rättsväsendet och medierna är ytterligare ett hinder för utvecklingen av demokratin. Framsteg har däremot gjorts på skatteområdet och när det gäller den ekonomiska stabiliteten. Azerbajdzjans regering uppmuntras att fortsätta genomföra rekommendationerna från EU, Europarådet och Venedigkommissionen.

| 4. | Kommittén välkomnar de goda resultat som uppnåtts genom EU:s program för partnersamverkan och uppmuntrar Azerbajdzjans regering att fortsätta detta arbete. |
| --- | --- |

4.

Kommittén välkomnar de goda resultat som uppnåtts genom EU:s program för partnersamverkan och uppmuntrar Azerbajdzjans regering att fortsätta detta arbete.

| 5. | Kommittén uppmanar Azerbajdzjans regering att stödja kommunerna i deras ansökningar till de olika EU-program som finns tillgängliga för dem och att uppmuntra kommunerna till utökat samarbete med Europeiska kommissionen. |
| --- | --- |

5.

Kommittén uppmanar Azerbajdzjans regering att stödja kommunerna i deras ansökningar till de olika EU-program som finns tillgängliga för dem och att uppmuntra kommunerna till utökat samarbete med Europeiska kommissionen.

Lokal förvaltning

| 6. | ReK konstaterar att det finns två parallella förvaltningssystem på lokal nivå i Azerbajdzjan. Ett består av kommuner som är valda och som är ansvariga gentemot medborgarna (offentliga) och det nationella parlamentet (Milli Mäclis), med mycket begränsade befogenheter att tillhandahålla tjänster för medborgarna. Det andra förvaltningssystemet, lokala verkställande myndigheter, är en del av den statliga förvaltningsstruktur som är direkt tillsatt av presidenten. |
| --- | --- |

6.

ReK konstaterar att det finns två parallella förvaltningssystem på lokal nivå i Azerbajdzjan. Ett består av kommuner som är valda och som är ansvariga gentemot medborgarna (offentliga) och det nationella parlamentet (Milli Mäclis), med mycket begränsade befogenheter att tillhandahålla tjänster för medborgarna. Det andra förvaltningssystemet, lokala verkställande myndigheter, är en del av den statliga förvaltningsstruktur som är direkt tillsatt av presidenten.

| 7. | Kommittén är bekymrad över att kommunerna har mycket få lagstadgade ansvarsområden. I praktiken är deras ansvar än mer begränsat och i bästa fall rör det sig om underhåll av kommunala vägar, begravningsplatser och parker samt vissa aspekter inom social omsorg som inte omfattas av den centrala regeringen. Vidare har kommunerna i de flesta fall inte tillräcklig kapacitet, utbildning eller kunskap för att fullgöra de begränsade skyldigheter som lagen föreskriver. |
| --- | --- |

7.

Kommittén är bekymrad över att kommunerna har mycket få lagstadgade ansvarsområden. I praktiken är deras ansvar än mer begränsat och i bästa fall rör det sig om underhåll av kommunala vägar, begravningsplatser och parker samt vissa aspekter inom social omsorg som inte omfattas av den centrala regeringen. Vidare har kommunerna i de flesta fall inte tillräcklig kapacitet, utbildning eller kunskap för att fullgöra de begränsade skyldigheter som lagen föreskriver.

Starka lokala myndigheter

| 8. | Kommittén anser att en stark och demokratisk lokal förvaltning med decentraliserade befogenheter är betydelsefull för att uppmuntra medborgarnas lokala deltagande och öka antalet röstande i lokalvalen. |
| --- | --- |

8.

Kommittén anser att en stark och demokratisk lokal förvaltning med decentraliserade befogenheter är betydelsefull för att uppmuntra medborgarnas lokala deltagande och öka antalet röstande i lokalvalen.

| 9. | Europeiska kommissionen uppmanas att stödja utveckling och genomförande av program för att informera medborgarna om de lokala myndigheternas funktioner och skyldigheter och om deras rätt att delta i landets lokala beslutsprocesser samt formerna för detta deltagande. |
| --- | --- |

9.

Europeiska kommissionen uppmanas att stödja utveckling och genomförande av program för att informera medborgarna om de lokala myndigheternas funktioner och skyldigheter och om deras rätt att delta i landets lokala beslutsprocesser samt formerna för detta deltagande.

| 10. | Azerbajdzjans regering och Europeiska kommissionen uppmanas att fortsätta stärka kapaciteten för lokala myndigheter, så att de inte bara kan tillhandahålla åtminstone de begränsade tjänster som lagen föreskriver på fullgott sätt – samtidigt som man bör betona frågorna om ansvarsskyldighet, öppenhet och ökat medborgardeltagande – utan också kan skapa förutsättningar för ett verkligt självstyre. |
| --- | --- |

10.

Azerbajdzjans regering och Europeiska kommissionen uppmanas att fortsätta stärka kapaciteten för lokala myndigheter, så att de inte bara kan tillhandahålla åtminstone de begränsade tjänster som lagen föreskriver på fullgott sätt – samtidigt som man bör betona frågorna om ansvarsskyldighet, öppenhet och ökat medborgardeltagande – utan också kan skapa förutsättningar för ett verkligt självstyre.

| 11. | Azerbajdzjans regering uppmanas att tillsammans med experthjälp från EU och Europarådet utforma en heltäckande strategi för bättre lokal förvaltning och lokal demokrati, med realistiska mål och tidsramar för genomförandet. |
| --- | --- |

11.

Azerbajdzjans regering uppmanas att tillsammans med experthjälp från EU och Europarådet utforma en heltäckande strategi för bättre lokal förvaltning och lokal demokrati, med realistiska mål och tidsramar för genomförandet.

| 12. | Kommittén föreslår att man inrättar en oberoende institution som uteslutande sysslar med förbättring och utveckling av de lokala myndigheterna i Azerbajdzjan. Arbetet inom en sådan organisation bör övervakas gemensamt av de tre nationella sammanslutningarna av lokala myndigheter. |
| --- | --- |

12.

Kommittén föreslår att man inrättar en oberoende institution som uteslutande sysslar med förbättring och utveckling av de lokala myndigheterna i Azerbajdzjan. Arbetet inom en sådan organisation bör övervakas gemensamt av de tre nationella sammanslutningarna av lokala myndigheter.

| 13. | Kommittén har meddelats att antalet sammanslutningar för regionala och lokala myndigheter ska minskas från tre till en och anser att man dessförinnan omsorgsfullt bör eftersträva en nationell struktur för sammanslutningar som ger största möjliga deltagarengagemang och där alla typer av kommuner företräds på jämlikt sätt. |
| --- | --- |

13.

Kommittén har meddelats att antalet sammanslutningar för regionala och lokala myndigheter ska minskas från tre till en och anser att man dessförinnan omsorgsfullt bör eftersträva en nationell struktur för sammanslutningar som ger största möjliga deltagarengagemang och där alla typer av kommuner företräds på jämlikt sätt.

| 14. | Regionkommittén framhåller sitt åtagande att stödja samarbetet mellan de lokala myndigheterna i Azerbajdzjan och de lokala eller regionala myndigheterna i EU för att främja starka och demokratiska styresformer på nivåer under den nationella. |
| --- | --- |

14.

Regionkommittén framhåller sitt åtagande att stödja samarbetet mellan de lokala myndigheterna i Azerbajdzjan och de lokala eller regionala myndigheterna i EU för att främja starka och demokratiska styresformer på nivåer under den nationella.

| 15. | Europeiska kommissionen och Azerbajdzjans regering uppmanas att stödja program för utbyte av bästa praxis i tillhandahållandet av tjänster mellan Azerbajdzjans och EU:s lokala myndigheter, även på ett inhemskt plan, genom att möjliggöra kunskapsöverföring från lokala verkställande myndigheter till kommuner. Vid uppbyggnad av konkret kapacitet bör hänsyn tas till resultaten av det erfarenhetsutbyte som sker när företrädare för EU:s lokala och regionala myndigheter och sakkunniga från EU och Azerbajdzjan träffas. |
| --- | --- |

15.

Europeiska kommissionen och Azerbajdzjans regering uppmanas att stödja program för utbyte av bästa praxis i tillhandahållandet av tjänster mellan Azerbajdzjans och EU:s lokala myndigheter, även på ett inhemskt plan, genom att möjliggöra kunskapsöverföring från lokala verkställande myndigheter till kommuner. Vid uppbyggnad av konkret kapacitet bör hänsyn tas till resultaten av det erfarenhetsutbyte som sker när företrädare för EU:s lokala och regionala myndigheter och sakkunniga från EU och Azerbajdzjan träffas.

| 16. | Kommittén beklagar att minskningen av antalet kommuner i Azerbajdzjan inte har inneburit att antalet lokala verkställande myndigheter har minskat på motsvarande sätt. |
| --- | --- |

16.

Kommittén beklagar att minskningen av antalet kommuner i Azerbajdzjan inte har inneburit att antalet lokala verkställande myndigheter har minskat på motsvarande sätt.

| 17. | Kommittén uppmuntrar överföringen av befogenheter från lokala verkställande myndigheter till lokalt valda kommuner, för att öka och stärka den lokala demokratin in Azerbajdzjan. |
| --- | --- |

17.

Kommittén uppmuntrar överföringen av befogenheter från lokala verkställande myndigheter till lokalt valda kommuner, för att öka och stärka den lokala demokratin in Azerbajdzjan.

Lokala finanser

| 18. | Kommittén är bekymrad över den försämrade finansiella situationen för Azerbajdzjans kommuner efter att de sammanlagda budgetinkomsterna och kommunernas inkomster per invånare har minskat radikalt. |
| --- | --- |

18.

Kommittén är bekymrad över den försämrade finansiella situationen för Azerbajdzjans kommuner efter att de sammanlagda budgetinkomsterna och kommunernas inkomster per invånare har minskat radikalt.

| 19. | En stark och sund lokal förvaltning fordrar ett tillförlitligt, fullgott och rättvist lokalt finansieringssystem, inklusive en stabil lokal skattebas, för att tillhandahålla lokala tjänster av hög kvalitet som stärker kommunernas befogenheter och roll i samhället. Statliga bidrag bör utbetalas på så sätt att kommunerna självständigt kan planera sina finanser över en rimlig tidsram. |
| --- | --- |

19.

En stark och sund lokal förvaltning fordrar ett tillförlitligt, fullgott och rättvist lokalt finansieringssystem, inklusive en stabil lokal skattebas, för att tillhandahålla lokala tjänster av hög kvalitet som stärker kommunernas befogenheter och roll i samhället. Statliga bidrag bör utbetalas på så sätt att kommunerna självständigt kan planera sina finanser över en rimlig tidsram.

| 20. | ReK välkomnar den azerbajdzjanska regeringens insatser för att öka företagens investeringar och anser att företagen i fråga på ett öppet sätt bör ge finansiella bidrag till de lokala myndigheterna för att främja goda förbindelser mellan företagen och den lokala kommunen samt utveckla lokalsamhällen. |
| --- | --- |

20.

ReK välkomnar den azerbajdzjanska regeringens insatser för att öka företagens investeringar och anser att företagen i fråga på ett öppet sätt bör ge finansiella bidrag till de lokala myndigheterna för att främja goda förbindelser mellan företagen och den lokala kommunen samt utveckla lokalsamhällen.

| 21. | Kommittén anser att kommunerna bör äga sina byggnader, vilket skulle underlätta deras planering för framtiden. |
| --- | --- |

21.

Kommittén anser att kommunerna bör äga sina byggnader, vilket skulle underlätta deras planering för framtiden.

Lokal demokrati

| 22. | Trots vissa förbättringar gällande tekniska aspekter noterar kommittén att inget av landets lokalval har uppfyllt internationella normer. Azerbajdzjans regering uppmanas att förenkla nomineringen av kandidater, säkra en mer rättvis resursfördelning mellan alla de olika politiska partierna och/eller kandidaterna vid valkampanjer och möjliggöra oberoende övervakning av val, särskilt av rösträkning, genom att tillåta att kandidater eller deras auktoriserade företrädare närvarar vid rösträkningen. Regeringen uppmanas också att beakta de övriga resultaten från ReK:s och Europarådets kommunalkongress gemensamma valobservatörsuppdrag. |
| --- | --- |

22.

Trots vissa förbättringar gällande tekniska aspekter noterar kommittén att inget av landets lokalval har uppfyllt internationella normer. Azerbajdzjans regering uppmanas att förenkla nomineringen av kandidater, säkra en mer rättvis resursfördelning mellan alla de olika politiska partierna och/eller kandidaterna vid valkampanjer och möjliggöra oberoende övervakning av val, särskilt av rösträkning, genom att tillåta att kandidater eller deras auktoriserade företrädare närvarar vid rösträkningen. Regeringen uppmanas också att beakta de övriga resultaten från ReK:s och Europarådets kommunalkongress gemensamma valobservatörsuppdrag.

| 23. | Regionkommittén uppmuntrar ett bredare medieutbud för att öka valdeltagandet och antalet oppositionskandidater, och uppmanar de azerbajdzjanska myndigheterna att till fullo respektera sina åtaganden om medias frihet. |
| --- | --- |

23.

Regionkommittén uppmuntrar ett bredare medieutbud för att öka valdeltagandet och antalet oppositionskandidater, och uppmanar de azerbajdzjanska myndigheterna att till fullo respektera sina åtaganden om medias frihet.

| 24. | Kommittén välkomnar den medvetna strävan som fanns inom partierna, både i regeringsställning och i oppositionsställning, att vid de senaste kommunalvalen öka antalet kvinnliga kandidater. Det ledde till en kraftig ökning av det antal platser som innehas av kvinnor. |
| --- | --- |

24.

Kommittén välkomnar den medvetna strävan som fanns inom partierna, både i regeringsställning och i oppositionsställning, att vid de senaste kommunalvalen öka antalet kvinnliga kandidater. Det ledde till en kraftig ökning av det antal platser som innehas av kvinnor.

| 25. | Kommittén välkomnar inrättandet av Rådet för statligt stöd till icke-statliga organisationer under Azerbajdzjans president samt tilldelningen av finansiellt stöd, men den är bekymrad över de märkbart bristfälliga rutinerna när det gäller registreringen av icke-statliga organisationer. |
| --- | --- |

25.

Kommittén välkomnar inrättandet av Rådet för statligt stöd till icke-statliga organisationer under Azerbajdzjans president samt tilldelningen av finansiellt stöd, men den är bekymrad över de märkbart bristfälliga rutinerna när det gäller registreringen av icke-statliga organisationer.

| 26. | Den lokala förvaltningen i Nagorno-Karabach och sju kringliggande regioner kommer att behöva stödjas avsevärt när väl konflikten har lösts. |
| --- | --- |

26.

Den lokala förvaltningen i Nagorno-Karabach och sju kringliggande regioner kommer att behöva stödjas avsevärt när väl konflikten har lösts.

Lokala transporter och miljö

| 27. | Regionkommittén uppmuntrar investeringar i det regionala transportsystemet för att förbättra den lokala ekonomiska utvecklingen. |
| --- | --- |

27.

Regionkommittén uppmuntrar investeringar i det regionala transportsystemet för att förbättra den lokala ekonomiska utvecklingen.

| 28. | Regionala lufttransporter är särskilt viktiga i Azerbajdzjan på grund av landets geografi. De bidrar också på ett viktigt sätt till ökad sysselsättning och social sammanhållning. |
| --- | --- |

28.

Regionala lufttransporter är särskilt viktiga i Azerbajdzjan på grund av landets geografi. De bidrar också på ett viktigt sätt till ökad sysselsättning och social sammanhållning.

| 29. | De lokala myndigheterna spelar en central roll i hanteringen av miljöfrågor och Azerbajdzjans regering uppmanas att inkludera kommunerna i planeringen och genomförandet av regionala utvecklingsprogram. |
| --- | --- |

29.

De lokala myndigheterna spelar en central roll i hanteringen av miljöfrågor och Azerbajdzjans regering uppmanas att inkludera kommunerna i planeringen och genomförandet av regionala utvecklingsprogram.

Bryssel den 27 januari 2011

Regionkommitténs ordförande

Mercedes BRESSO

---

| 2.4.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 104/21 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 104/21

---

Yttrande från Regionkommittén om ”förenklat genomförande av ramprogrammen för forskning”

2011/C 104/05

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| — | Regionkommittén är positiv till avsikten att främja diskussionen mellan EU-institutionerna om den administrativa och finansiella förenklingen av programbestämmelserna. |
| --- | --- |

—

Regionkommittén är positiv till avsikten att främja diskussionen mellan EU-institutionerna om den administrativa och finansiella förenklingen av programbestämmelserna.

| — | Ramprogrammets komplexitet ger i sig upphov till en lång rad fel och oriktigheter. |
| --- | --- |

—

Ramprogrammets komplexitet ger i sig upphov till en lång rad fel och oriktigheter.

| — | Det är mycket viktigt att man skiljer på misstag och bedrägeri och arbetar för att skapa en kultur som präglas av integritet och förtroende. |
| --- | --- |

—

Det är mycket viktigt att man skiljer på misstag och bedrägeri och arbetar för att skapa en kultur som präglas av integritet och förtroende.

| — | ReK ställer sig bakom Europaparlamentets förslag om ett system som baseras på vetenskap och teknik eller vetenskap och innovation som bygger på välgrundade vetenskapliga och tekniska kvalitetskriterier och realistisk förvaltningspraxis och som tar hänsyn till likheterna och skillnaderna mellan vetenskap, teknikutveckling och spridning på marknaden. |
| --- | --- |

—

ReK ställer sig bakom Europaparlamentets förslag om ett system som baseras på vetenskap och teknik eller vetenskap och innovation som bygger på välgrundade vetenskapliga och tekniska kvalitetskriterier och realistisk förvaltningspraxis och som tar hänsyn till likheterna och skillnaderna mellan vetenskap, teknikutveckling och spridning på marknaden.

| — | Effektivitet bör inte enbart bedömas utifrån utveckling av spetskompetens inom forskningen utan bör också omfatta uppbyggnad av forskningskapacitet och förmåga att tillgodogöra sig stöd i alla EU:s regioner i enlighet med principen om territoriell sammanhållning. |
| --- | --- |

—

Effektivitet bör inte enbart bedömas utifrån utveckling av spetskompetens inom forskningen utan bör också omfatta uppbyggnad av forskningskapacitet och förmåga att tillgodogöra sig stöd i alla EU:s regioner i enlighet med principen om territoriell sammanhållning.

| — | Regionkommittén inser forskningspotentialen i programmet för konvergensregioner inom delprogrammet ”kapacitet”. |
| --- | --- |

—

Regionkommittén inser forskningspotentialen i programmet för konvergensregioner inom delprogrammet ”kapacitet”.

| — | ReK föreslår att man i nästa ramprogram satsar ytterligare på sådana program och inför ett system för att främja att kompetenta partner från regioner som släpar efter på forskningsområdet deltar i projekt och program som leds av mer välkända forskningskolleger med spetskompetens, vilket kan ske genom mentorsystem eller andra metoder. I detta sammanhang vill kommittén lyfta fram de lokala och regionala aktörernas potential när det gäller att utveckla kompetenscentrum som är kopplade till spetsforskningsenheter. |
| --- | --- |

—

ReK föreslår att man i nästa ramprogram satsar ytterligare på sådana program och inför ett system för att främja att kompetenta partner från regioner som släpar efter på forskningsområdet deltar i projekt och program som leds av mer välkända forskningskolleger med spetskompetens, vilket kan ske genom mentorsystem eller andra metoder. I detta sammanhang vill kommittén lyfta fram de lokala och regionala aktörernas potential när det gäller att utveckla kompetenscentrum som är kopplade till spetsforskningsenheter.

| Föredragande | : | Fiona O'Loughlin (IE–ALDE), ledamot av Kildare County Council och Mid-East Regional Authority |
| --- | --- | --- |
| Referensdokument | : | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om förenklat genomförande av ramprogrammen för forskning
  KOM(2010) 187 slutlig |

Föredragande

:

Fiona O'Loughlin (IE–ALDE), ledamot av Kildare County Council och Mid-East Regional Authority

Referensdokument

:

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om förenklat genomförande av ramprogrammen för forskning

KOM(2010) 187 slutlig

I.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Regionkommittén är positiv till att Europeiska kommissionen i meddelandet om förenklat genomförande av ramprogrammen för forskning uttrycker sin avsikt att främja diskussionen mellan EU-institutionerna om den administrativa och finansiella förenklingen av programbestämmelserna. |
| --- | --- |

1.

Regionkommittén är positiv till att Europeiska kommissionen i meddelandet om förenklat genomförande av ramprogrammen för forskning uttrycker sin avsikt att främja diskussionen mellan EU-institutionerna om den administrativa och finansiella förenklingen av programbestämmelserna.

| 2. | Kommittén är medveten om att ett antal förenklingar redan har genomförts, vilket har lett till förbättringar inom det sjunde ramprogrammet, och inser att vissa av dessa åtgärder kräver tid för att verkligen ge resultat. Programmet är emellertid fortfarande komplext, och förvaltningen präglas av allt för mycket byråkrati, låg risktolerans, ineffektivitet och obefogade förseningar. |
| --- | --- |

2.

Kommittén är medveten om att ett antal förenklingar redan har genomförts, vilket har lett till förbättringar inom det sjunde ramprogrammet, och inser att vissa av dessa åtgärder kräver tid för att verkligen ge resultat. Programmet är emellertid fortfarande komplext, och förvaltningen präglas av allt för mycket byråkrati, låg risktolerans, ineffektivitet och obefogade förseningar.

| 3. | Det finns en direkt koppling mellan det sjunde ramprogrammets bestämmelser och förfaranden, hur attraktivt programmet är för potentiella deltagare och kvaliteten på den forskning som genomförs. Därför måste förenklingarna genomföras med slutanvändarnas/mottagarnas bästa för ögonen, och fördelarna måste uppväga kostnaderna för genomförandet. |
| --- | --- |

3.

Det finns en direkt koppling mellan det sjunde ramprogrammets bestämmelser och förfaranden, hur attraktivt programmet är för potentiella deltagare och kvaliteten på den forskning som genomförs. Därför måste förenklingarna genomföras med slutanvändarnas/mottagarnas bästa för ögonen, och fördelarna måste uppväga kostnaderna för genomförandet.

| 4. | När och i vilken ordning förändringarna/förenklingarna införs är också betydelsefullt, eftersom projektledare behöver stabilitet och förutsägbarhet vad gäller reglerna och deras tillämpning. Kontinuiteten är också oerhört viktig för att man ska kunna säkerställa en smidig övergång från det sjunde till det åttonde ramprogrammet och se till att ramprogrammens mål uppnås. |
| --- | --- |

4.

När och i vilken ordning förändringarna/förenklingarna införs är också betydelsefullt, eftersom projektledare behöver stabilitet och förutsägbarhet vad gäller reglerna och deras tillämpning. Kontinuiteten är också oerhört viktig för att man ska kunna säkerställa en smidig övergång från det sjunde till det åttonde ramprogrammet och se till att ramprogrammens mål uppnås.

| 5. | Det är förståeligt att många uppfattar det sjunde ramprogrammet och dess olika instrument som splittrade, och kommittén anser att det krävs en mer övergripande förvaltning av de otaliga politiska strukturer för forskning och utveckling som finns på EU-nivå samt nationell och regional/lokal nivå. |
| --- | --- |

5.

Det är förståeligt att många uppfattar det sjunde ramprogrammet och dess olika instrument som splittrade, och kommittén anser att det krävs en mer övergripande förvaltning av de otaliga politiska strukturer för forskning och utveckling som finns på EU-nivå samt nationell och regional/lokal nivå.

| 6. | De nationella kontaktpunkternas roll behöver ses över för att dessa ska kunna ge potentiella deltagare i ramprogrammet effektivare service och skapa en bättre samordning mellan regionala kontaktpersoner. Trots förbättringar finns det fortfarande en del negativa uppfattningar om ramprogrammen som de nationella kontaktpunkterna skulle kunna bidra till att förändra. |
| --- | --- |

6.

De nationella kontaktpunkternas roll behöver ses över för att dessa ska kunna ge potentiella deltagare i ramprogrammet effektivare service och skapa en bättre samordning mellan regionala kontaktpersoner. Trots förbättringar finns det fortfarande en del negativa uppfattningar om ramprogrammen som de nationella kontaktpunkterna skulle kunna bidra till att förändra.

| 7. | Parallellt med förenklingarna av det sjunde ramprogrammet finns det andra åtgärder med anknytning till detta område, t.ex. treårsöversynen av budgetförordningen, som för närvarande övervägs eller borde övervägas. |
| --- | --- |

7.

Parallellt med förenklingarna av det sjunde ramprogrammet finns det andra åtgärder med anknytning till detta område, t.ex. treårsöversynen av budgetförordningen, som för närvarande övervägs eller borde övervägas.

Förvaltning av det sjunde ramprogrammet och förenkling inom ramen för gällande bestämmelser

Vägledning och stöd

| 8. | Ramprogrammets komplexitet ger i sig upphov till en lång rad fel och anomalier. Det behövs en förenkling av dokumentationen och den information som krävs för att delta i projekt samt en minskning av antalet officiella dokument och deras omfattning, under förutsättning att innehållet och kvaliteten i projekten inte blir lidande. Kommittén vill även förorda att man optimerar tillsyns- och kontrollförfarandet genom att man begränsar antalet revisioner och baserar dem på homogena kriterier, samt genom att man undviker att begära dokumentation som organisationerna redan har ställt till förfogande. |
| --- | --- |

8.

Ramprogrammets komplexitet ger i sig upphov till en lång rad fel och anomalier. Det behövs en förenkling av dokumentationen och den information som krävs för att delta i projekt samt en minskning av antalet officiella dokument och deras omfattning, under förutsättning att innehållet och kvaliteten i projekten inte blir lidande. Kommittén vill även förorda att man optimerar tillsyns- och kontrollförfarandet genom att man begränsar antalet revisioner och baserar dem på homogena kriterier, samt genom att man undviker att begära dokumentation som organisationerna redan har ställt till förfogande.

| 9. | Regionkommittén anser att de små och medelstora företagens låga deltagande beror på ramprogrammets komplexitet. De ändringar som görs i reglerna måste utformas så att de främjar deltagandet av små och medelstora företag när vi övergår från det sjunde till det åttonde ramprogrammet. |
| --- | --- |

9.

Regionkommittén anser att de små och medelstora företagens låga deltagande beror på ramprogrammets komplexitet. De ändringar som görs i reglerna måste utformas så att de främjar deltagandet av små och medelstora företag när vi övergår från det sjunde till det åttonde ramprogrammet.

| 10. | Det stora antalet interventionsbestämmelser bör begränsas eller harmoniseras. Bidragsvillkoren behöver också förenklas, och det bör finnas enhetliga riktlinjer och onlinesupport för ansökningsprocessen. |
| --- | --- |

10.

Det stora antalet interventionsbestämmelser bör begränsas eller harmoniseras. Bidragsvillkoren behöver också förenklas, och det bör finnas enhetliga riktlinjer och onlinesupport för ansökningsprocessen.

| 11. | Det är mycket viktigt att regler, rättsakter och definitioner tolkas på ett konsekvent och entydigt sätt och att alla berörda parter informeras om denna tolkning. |
| --- | --- |

11.

Det är mycket viktigt att regler, rättsakter och definitioner tolkas på ett konsekvent och entydigt sätt och att alla berörda parter informeras om denna tolkning.

| 12. | Reglerna måste tillämpas på ett enhetligt sätt och de kontroller och revisioner som de olika avdelningarna utför behöver samordnas. |
| --- | --- |

12.

Reglerna måste tillämpas på ett enhetligt sätt och de kontroller och revisioner som de olika avdelningarna utför behöver samordnas.

| 13. | ReK anser att det finns ett antal frågor som kan skapa problem, t.ex. den tid det tar att få ett förtydligande eller vägledning, den godtyckliga tolkningen av de projektansvarigas befogenheter att förhandla och den retroaktiva tillämpningen av nya ”regler” eller tolkningar. |
| --- | --- |

13.

ReK anser att det finns ett antal frågor som kan skapa problem, t.ex. den tid det tar att få ett förtydligande eller vägledning, den godtyckliga tolkningen av de projektansvarigas befogenheter att förhandla och den retroaktiva tillämpningen av nya ”regler” eller tolkningar.

| 14. | Kommittén föreslår att nya mekanismer införs för att både ge sökande som avvisats konstruktiv feedback och för att sprida resultaten från projekt som finansierats genom det sjunde ramprogrammet samt för att underlätta resultatöverföringen och -anpassningen för de små och medelstora företagen. |
| --- | --- |

14.

Kommittén föreslår att nya mekanismer införs för att både ge sökande som avvisats konstruktiv feedback och för att sprida resultaten från projekt som finansierats genom det sjunde ramprogrammet samt för att underlätta resultatöverföringen och -anpassningen för de små och medelstora företagen.

| 15. | Kommittén föreslår att man ska öka effektiviteten i forskningen genom att införa nya utvecklingsmekanismer som baserar sig på att bevilja tilläggsfinansiering till projekt för offentliggörande av resultaten och tillämpning av dessa på nya områden. Dessa ska i sin tur (a) främja skyddet av immateriella rättigheter för projekt samt (b) maximera hävstångseffekten i offentliga medel genom att stärka kopplingen mellan forskning, innovation och företagande. |
| --- | --- |

15.

Kommittén föreslår att man ska öka effektiviteten i forskningen genom att införa nya utvecklingsmekanismer som baserar sig på att bevilja tilläggsfinansiering till projekt för offentliggörande av resultaten och tillämpning av dessa på nya områden. Dessa ska i sin tur (a) främja skyddet av immateriella rättigheter för projekt samt (b) maximera hävstångseffekten i offentliga medel genom att stärka kopplingen mellan forskning, innovation och företagande.

Struktur och tidsplan för ansökningsomgångar

| 16. | Regionkommittén förespråkar att utvärderingsförfarandet för samarbetsprojekt delas upp i två etapper i syfte att undvika att enorma resurser och insatser slösas på att utarbeta detaljerade förslag som sedan inte godkänns. Detta är en hög men dold kostnad i det nuvarande bedömningssystemet. |
| --- | --- |

16.

Regionkommittén förespråkar att utvärderingsförfarandet för samarbetsprojekt delas upp i två etapper i syfte att undvika att enorma resurser och insatser slösas på att utarbeta detaljerade förslag som sedan inte godkänns. Detta är en hög men dold kostnad i det nuvarande bedömningssystemet.

| 17. | Kommittén föreslår att fasta tidsfrister (t.ex. 60 dagar) införs för utvärderingen av ansökningar, liksom en fast tidsfrist för att avsluta kontraktsförhandlingarna (ytterligare 60 dagar). Detta skulle kunna bidra till att minska hinden för de mindre lokala och regionala aktörernas deltagande. |
| --- | --- |

17.

Kommittén föreslår att fasta tidsfrister (t.ex. 60 dagar) införs för utvärderingen av ansökningar, liksom en fast tidsfrist för att avsluta kontraktsförhandlingarna (ytterligare 60 dagar). Detta skulle kunna bidra till att minska hinden för de mindre lokala och regionala aktörernas deltagande.

| 18. | ReK stöder förslaget om att tillåta mindre konsortier, vilket skulle kunna bidra stort till att öka flexibiliteten, dra till sig partner från målgrupper som till exempel små och medelstora företag och leda till ökad effektivitet tack vare en enklare förvaltning. |
| --- | --- |

18.

ReK stöder förslaget om att tillåta mindre konsortier, vilket skulle kunna bidra stort till att öka flexibiliteten, dra till sig partner från målgrupper som till exempel små och medelstora företag och leda till ökad effektivitet tack vare en enklare förvaltning.

| 19. | Kommittén välkomnar insatserna för att förenkla kombinationerna av stödnivåer, organisationstyper och verksamhetstyper, men varnar för att införa en enda ersättningsnivå för alla kategorier av organisationer. |
| --- | --- |

19.

Kommittén välkomnar insatserna för att förenkla kombinationerna av stödnivåer, organisationstyper och verksamhetstyper, men varnar för att införa en enda ersättningsnivå för alla kategorier av organisationer.

| 20. | ReK befarar att förslaget om att inte längre begära in utlåtanden från experter i medlemsstaterna i syfte att minska handläggningstiden för att bevilja stöd skulle innebära att man i förfarandet går miste om värdefull förståelse för forskningsmiljöerna i medlemsstaterna och regionerna. Kommittén föreslår därför i stället att man överväger att införa en effektivare mekanism för att utnyttja sådana utlåtanden i urvalsprocessen. |
| --- | --- |

20.

ReK befarar att förslaget om att inte längre begära in utlåtanden från experter i medlemsstaterna i syfte att minska handläggningstiden för att bevilja stöd skulle innebära att man i förfarandet går miste om värdefull förståelse för forskningsmiljöerna i medlemsstaterna och regionerna. Kommittén föreslår därför i stället att man överväger att införa en effektivare mekanism för att utnyttja sådana utlåtanden i urvalsprocessen.

Bättre utnyttjande av IKT

| 21. | Det är positivt att Europeiska kommissionen har för avsikt att tillhandahålla särskilda IT-verktyg för EU:s forsknings-, utbildnings- och innovationsprogram. Man bör i större utsträckning utnyttja e-administration – onlinesystem för förslag, förhandlingar och rapportering – och förbättra harmoniseringen inom GD Forskning och mellan de olika generaldirektoraten. |
| --- | --- |

21.

Det är positivt att Europeiska kommissionen har för avsikt att tillhandahålla särskilda IT-verktyg för EU:s forsknings-, utbildnings- och innovationsprogram. Man bör i större utsträckning utnyttja e-administration – onlinesystem för förslag, förhandlingar och rapportering – och förbättra harmoniseringen inom GD Forskning och mellan de olika generaldirektoraten.

| 22. | Forskningsdeltagarportalen bör vara den enda kontaktpunkten för alla IT-relaterade system, t.ex. vad gäller rapportering, i syfte att skapa ett öppet och lättbegripligt system där alla parter (såväl mottagare som kommissionens tjänstemän) har tillgång till vägledning, tolkning av bestämmelser och liknande information. Detta skulle bidra till att reglerna tillämpas mer konsekvent och säkerställa en effektiv förvaltning. |
| --- | --- |

22.

Forskningsdeltagarportalen bör vara den enda kontaktpunkten för alla IT-relaterade system, t.ex. vad gäller rapportering, i syfte att skapa ett öppet och lättbegripligt system där alla parter (såväl mottagare som kommissionens tjänstemän) har tillgång till vägledning, tolkning av bestämmelser och liknande information. Detta skulle bidra till att reglerna tillämpas mer konsekvent och säkerställa en effektiv förvaltning.

Fler priser

| 23. | Kommittén vill varna för att en möjlig sidoeffekt av användningen av priser är att medel koncentreras till ett begränsat antal större aktörer. Priser bör inte ersätta strukturerad finansiering utan bör i stället användas för att i större utsträckning lyfta fram nya talanger och lovande idéer. |
| --- | --- |

23.

Kommittén vill varna för att en möjlig sidoeffekt av användningen av priser är att medel koncentreras till ett begränsat antal större aktörer. Priser bör inte ersätta strukturerad finansiering utan bör i stället användas för att i större utsträckning lyfta fram nya talanger och lovande idéer.

En förtroendebaserad modell

| 24. | Regionkommittén anser att förvaltningen av det sjunde ramprogrammet genom nuvarande system och praxis är alltför kontrollinriktad och förespråkar en övergång till en förtroendebaserad och risktolerant finansieringsmodell för forskningen. Kommittén välkomnar därför ett antal förslag på detta område som presenteras i meddelandet. |
| --- | --- |

24.

Regionkommittén anser att förvaltningen av det sjunde ramprogrammet genom nuvarande system och praxis är alltför kontrollinriktad och förespråkar en övergång till en förtroendebaserad och risktolerant finansieringsmodell för forskningen. Kommittén välkomnar därför ett antal förslag på detta område som presenteras i meddelandet.

| 25. | Finansiell förvaltning och kontroll upptar en oproportionerligt stor del av projektledarnas/forskarnas tid och kräver resurser som i stället borde satsas på forskningen och på att effektivt genomföra projekten. |
| --- | --- |

25.

Finansiell förvaltning och kontroll upptar en oproportionerligt stor del av projektledarnas/forskarnas tid och kräver resurser som i stället borde satsas på forskningen och på att effektivt genomföra projekten.

| 26. | Kommittén välkomnar kommissionens meddelande ”Mer kontroll eller mindre? Att finna den rätta balansen mellan de administrativa kontrollkostnaderna och risken för fel” (1) av den 26 maj 2010, i vilket specifika acceptabla felnivåer för finansiering av forskning föreslås. |
| --- | --- |

26.

Kommittén välkomnar kommissionens meddelande ”Mer kontroll eller mindre? Att finna den rätta balansen mellan de administrativa kontrollkostnaderna och risken för fel” (1) av den 26 maj 2010, i vilket specifika acceptabla felnivåer för finansiering av forskning föreslås.

| 27. | ReK ställer sig bakom införandet av en högre acceptabel felnivå för forskning i syfte att skapa en lämplig balans mellan sund ekonomisk förvaltning och tillräckliga kontroller. |
| --- | --- |

27.

ReK ställer sig bakom införandet av en högre acceptabel felnivå för forskning i syfte att skapa en lämplig balans mellan sund ekonomisk förvaltning och tillräckliga kontroller.

| 28. | Kommittén efterlyser en ökad acceptans för gängse redovisningsregler och redovisningspraxis (i enlighet med nationella redovisnings- och revisionsstandarder), särskilt för metoder med genomsnittliga personalkostnader. |
| --- | --- |

28.

Kommittén efterlyser en ökad acceptans för gängse redovisningsregler och redovisningspraxis (i enlighet med nationella redovisnings- och revisionsstandarder), särskilt för metoder med genomsnittliga personalkostnader.

| 29. | ReK rekommenderar att kommissionen gör en analys av kostnadseffektiviteten i revisionerna och presenterar mer detaljerade, konsekventa och tydliga regler för revisionsförfaranden. Kommittén varnar även för att målinriktade, riskbaserade revisioner skulle kunna medföra att fler fel upptäcks än vid slumpmässiga kontroller av utgifter. |
| --- | --- |

29.

ReK rekommenderar att kommissionen gör en analys av kostnadseffektiviteten i revisionerna och presenterar mer detaljerade, konsekventa och tydliga regler för revisionsförfaranden. Kommittén varnar även för att målinriktade, riskbaserade revisioner skulle kunna medföra att fler fel upptäcks än vid slumpmässiga kontroller av utgifter.

| 30. | Det är mycket viktigt att man skiljer på misstag och bedrägeri och arbetar för att skapa en kultur som präglas av integritet och förtroende. |
| --- | --- |

30.

Det är mycket viktigt att man skiljer på misstag och bedrägeri och arbetar för att skapa en kultur som präglas av integritet och förtroende.

| 31. | ReK anser att EU:s tjänsteföreskrifter behöver ses över vad gäller frågan om personligt ansvar för att man ska kunna komma till rätta med den ovilja att ta risker som finns inom det sjunde ramprogrammet. Kommittén föreslår också att de projektansvariga och revisorerna vid Europeiska kommissionen deltar i ett fortbildningsprogram (särskilt inom området kontraktsförvaltning). Det bör även finnas en gemensam vägledning för all personal vad gäller genomförandet av ramprogrammet i syfte att uppnå en mer konsekvent tillämning av bestämmelserna. |
| --- | --- |

31.

ReK anser att EU:s tjänsteföreskrifter behöver ses över vad gäller frågan om personligt ansvar för att man ska kunna komma till rätta med den ovilja att ta risker som finns inom det sjunde ramprogrammet. Kommittén föreslår också att de projektansvariga och revisorerna vid Europeiska kommissionen deltar i ett fortbildningsprogram (särskilt inom området kontraktsförvaltning). Det bör även finnas en gemensam vägledning för all personal vad gäller genomförandet av ramprogrammet i syfte att uppnå en mer konsekvent tillämning av bestämmelserna.

Övergång till en resultatbaserad strategi

| 32. | Kommittén medger att syftet bakom den föreslagna övergången till en resultatbaserad finansieringsmekanism är gott, men anser att en sådan övergång skulle kunna få en rad oönskade konsekvenser. Det skulle till exempel kunna leda till en ovilja att ta risker inom forskningen (eller till att aktörerna åtminstone i högre grad undviker risker), en ovilja att tänja gränserna och därigenom ett minskat fokus på spetsforskning. Det skulle också kunna öka arbetet för de potentiella mottagarna på förslagsstadiet och leda till längre handläggningstider för att bevilja stöd. |
| --- | --- |

32.

Kommittén medger att syftet bakom den föreslagna övergången till en resultatbaserad finansieringsmekanism är gott, men anser att en sådan övergång skulle kunna få en rad oönskade konsekvenser. Det skulle till exempel kunna leda till en ovilja att ta risker inom forskningen (eller till att aktörerna åtminstone i högre grad undviker risker), en ovilja att tänja gränserna och därigenom ett minskat fokus på spetsforskning. Det skulle också kunna öka arbetet för de potentiella mottagarna på förslagsstadiet och leda till längre handläggningstider för att bevilja stöd.

| 33. | Kommittén är därför i nuläget inte övertygad om att en övergång till resultatbaserad forskning vore önskvärd men välkomnar det föreslagna pilotprojektet för att prova denna strategi, eftersom ReK anser att en kombination av styrd och icke-styrd forskning skulle kunna fungera bättre när det gäller att hantera framtida utmaningar på forskningsområdet. |
| --- | --- |

33.

Kommittén är därför i nuläget inte övertygad om att en övergång till resultatbaserad forskning vore önskvärd men välkomnar det föreslagna pilotprojektet för att prova denna strategi, eftersom ReK anser att en kombination av styrd och icke-styrd forskning skulle kunna fungera bättre när det gäller att hantera framtida utmaningar på forskningsområdet.

| 34. | ReK efterlyser att man skapar nya mekanismer för att bevilja kommuner och regioner finansiering så att de kan köpa goda resultat som forskare inom olika projekt nått fram till i syfte att möta de krav på kompetens som ställs inom innovativ regional utveckling. Dessutom vill vi påpeka att det är viktigt att öka och uppmuntra överföringen och införlivandet av projektresultaten i de europeiska små och medelstora företagen. |
| --- | --- |

34.

ReK efterlyser att man skapar nya mekanismer för att bevilja kommuner och regioner finansiering så att de kan köpa goda resultat som forskare inom olika projekt nått fram till i syfte att möta de krav på kompetens som ställs inom innovativ regional utveckling. Dessutom vill vi påpeka att det är viktigt att öka och uppmuntra överföringen och införlivandet av projektresultaten i de europeiska små och medelstora företagen.

| 35. | ReK ställer sig bakom Europaparlamentets förslag om ett system som baseras på vetenskap och teknik eller vetenskap och innovation (2) som bygger på välgrundade vetenskapliga och tekniska kvalitetskriterier och realistisk förvaltningspraxis och som tar hänsyn till likheterna och skillnaderna mellan vetenskap, teknikutveckling och spridning på marknaden. |
| --- | --- |

35.

ReK ställer sig bakom Europaparlamentets förslag om ett system som baseras på vetenskap och teknik eller vetenskap och innovation (2) som bygger på välgrundade vetenskapliga och tekniska kvalitetskriterier och realistisk förvaltningspraxis och som tar hänsyn till likheterna och skillnaderna mellan vetenskap, teknikutveckling och spridning på marknaden.

En bättre balans mellan spetskompetens och sammanhållning

| 36. | Effektivitet bör inte enbart bedömas utifrån utveckling av spetskompetens inom forskningen utan bör också omfatta uppbyggnad av forskningskapacitet och förmåga att tillgodogöra sig stöd i alla EU:s regioner i enlighet med principen om territoriell sammanhållning. Europeisk forskning bör inte enbart handla om globala flaggskeppsprojekt eller ett befästande av en ledande position inom forskningen för ett litet antal regioner eller om att säkra den europeiska industrins konkurrenskraft på områden inom viktig möjliggörande teknik. Man bör även sträva efter att uppnå ett balanserat deltagande utan att spetskompetensen äventyras. |
| --- | --- |

36.

Effektivitet bör inte enbart bedömas utifrån utveckling av spetskompetens inom forskningen utan bör också omfatta uppbyggnad av forskningskapacitet och förmåga att tillgodogöra sig stöd i alla EU:s regioner i enlighet med principen om territoriell sammanhållning. Europeisk forskning bör inte enbart handla om globala flaggskeppsprojekt eller ett befästande av en ledande position inom forskningen för ett litet antal regioner eller om att säkra den europeiska industrins konkurrenskraft på områden inom viktig möjliggörande teknik. Man bör även sträva efter att uppnå ett balanserat deltagande utan att spetskompetensen äventyras.

| 37. | Regionkommittén inser forskningspotentialen i programmet för konvergensregioner inom delprogrammet ”kapacitet” och anser att det är ett viktigt steg för att utveckla regional kapacitet och underlätta dessa regioners deltagande i FoU-verksamhet. Kommittén anser att initiativet Kunskapsregioner har haft en viss positiv effekt när det gäller att stimulera lokala och regionala myndigheter att samarbeta med universitet och forskningscentrum för att utveckla såväl projekt som lokala och regionala strategier på forsknings- och utvecklingsområdet. |
| --- | --- |

37.

Regionkommittén inser forskningspotentialen i programmet för konvergensregioner inom delprogrammet ”kapacitet” och anser att det är ett viktigt steg för att utveckla regional kapacitet och underlätta dessa regioners deltagande i FoU-verksamhet. Kommittén anser att initiativet Kunskapsregioner har haft en viss positiv effekt när det gäller att stimulera lokala och regionala myndigheter att samarbeta med universitet och forskningscentrum för att utveckla såväl projekt som lokala och regionala strategier på forsknings- och utvecklingsområdet.

| 38. | ReK föreslår att man i nästa ramprogram satsar ytterligare på sådana program och inför ett system för att främja att kompetenta partner från regioner som släpar efter på forskningsområdet deltar i projekt och program som leds av mer välkända och mycket kompetenta forskningskolleger, vilket kan ske genom mentorsystem eller andra metoder. I detta sammanhang vill kommittén lyfta fram de lokala och regionala aktörernas potential när det gäller att utveckla kompetenscentrum som är kopplade till spetsforskningsenheter. |
| --- | --- |

38.

ReK föreslår att man i nästa ramprogram satsar ytterligare på sådana program och inför ett system för att främja att kompetenta partner från regioner som släpar efter på forskningsområdet deltar i projekt och program som leds av mer välkända och mycket kompetenta forskningskolleger, vilket kan ske genom mentorsystem eller andra metoder. I detta sammanhang vill kommittén lyfta fram de lokala och regionala aktörernas potential när det gäller att utveckla kompetenscentrum som är kopplade till spetsforskningsenheter.

| 39. | Kommittén föreslår att man inom sådana program offentliggör förslagsinfordringar mer regelbundet än en gång per år, vilket nu är fallet. |
| --- | --- |

39.

Kommittén föreslår att man inom sådana program offentliggör förslagsinfordringar mer regelbundet än en gång per år, vilket nu är fallet.

| 40. | ReK stödjer de pågående satsningarna på samordning mellan strukturfonderna och ramprogrammen (3), men vill samtidigt påpeka att man behöver förbättra utformningen av konsekventa regler, förfaranden och praxis och samordna förslagsinfordringarna. Hit hör även möjligheten att kunna använda strukturfondsmedel för att samfinansiera projekt som redan får finansiellt stöd från ramprogrammet för forskning och utveckling. |
| --- | --- |

40.

ReK stödjer de pågående satsningarna på samordning mellan strukturfonderna och ramprogrammen (3), men vill samtidigt påpeka att man behöver förbättra utformningen av konsekventa regler, förfaranden och praxis och samordna förslagsinfordringarna. Hit hör även möjligheten att kunna använda strukturfondsmedel för att samfinansiera projekt som redan får finansiellt stöd från ramprogrammet för forskning och utveckling.

| 41. | ReK betonar emellertid att EU:s regionalpolitik måste utnyttjas för det ändamål som fastställs i fördraget, nämligen att stödja sammanhållningen, och framhåller att det är viktigt att man inte ger sken av att undermåliga projekt, som inte får godkänt inom forskningsprogrammet, kan hitta finansiering via strukturfonderna. |
| --- | --- |

41.

ReK betonar emellertid att EU:s regionalpolitik måste utnyttjas för det ändamål som fastställs i fördraget, nämligen att stödja sammanhållningen, och framhåller att det är viktigt att man inte ger sken av att undermåliga projekt, som inte får godkänt inom forskningsprogrammet, kan hitta finansiering via strukturfonderna.

| 42. | Det finns en möjlighet att skapa kopplingar mellan ramprogrammet och andra EU-program genom att strukturfonder skulle kunna användas för att stödja projekt som har uppfyllt alla kvalitetskriterier vid utvärderingen inom ramprogrammen. Dessa kopplingar skulle kunna fungera åt båda hållen genom att projekt som utvecklats inom exempelvis programmet för territoriellt samarbete lättare skulle kunna få tillgång till finansiering inom ramprogrammen. |
| --- | --- |

42.

Det finns en möjlighet att skapa kopplingar mellan ramprogrammet och andra EU-program genom att strukturfonder skulle kunna användas för att stödja projekt som har uppfyllt alla kvalitetskriterier vid utvärderingen inom ramprogrammen. Dessa kopplingar skulle kunna fungera åt båda hållen genom att projekt som utvecklats inom exempelvis programmet för territoriellt samarbete lättare skulle kunna få tillgång till finansiering inom ramprogrammen.

| 43. | Vid samordningen av forskningsprogrammen behöver initiativet ERA-NET förenklas och utvidgas, och medverkan av regionala organ bör främjas, eftersom regionerna anser att detta instrument är för restriktivt. Regionerna måste få möjlighet att utveckla liknande initiativ som de som erbjuds nationella regeringar inom ramen för den gemensamma programplaneringen. |
| --- | --- |

43.

Vid samordningen av forskningsprogrammen behöver initiativet ERA-NET förenklas och utvidgas, och medverkan av regionala organ bör främjas, eftersom regionerna anser att detta instrument är för restriktivt. Regionerna måste få möjlighet att utveckla liknande initiativ som de som erbjuds nationella regeringar inom ramen för den gemensamma programplaneringen.

Bryssel den 27 januari 2011

Regionkommitténs ordförande

Mercedes BRESSO

---

(1)  KOM(2010) 261.

1

(2)  2010/2079(INI), omarbetat utifrån punkt 26.

2

(3)  (2009/2243(INI)).

3

---

| 2.4.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 104/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 104/26

---

Yttrande från Regionkommittén om ”Unga på väg”

2011/C 104/06

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| — | Regionkommittén välkomnar Europeiska kommissionens ledande initiativ ”Unga på väg”, som utgör en ambitiös strategisk ram för att förbättra de europeiska ungdomarnas rörlighet, utbildning och möjligheter att komma in på arbetsmarknaden. Detta är första gången som kommissionen har utformat en handlingsplan för unga som kombinerar utbildnings- och sysselsättningsaspekterna. |
| --- | --- |

—

Regionkommittén välkomnar Europeiska kommissionens ledande initiativ ”Unga på väg”, som utgör en ambitiös strategisk ram för att förbättra de europeiska ungdomarnas rörlighet, utbildning och möjligheter att komma in på arbetsmarknaden. Detta är första gången som kommissionen har utformat en handlingsplan för unga som kombinerar utbildnings- och sysselsättningsaspekterna.

| — | Kommittén framhåller att utbildningen bör stå i centrum för ungdomars rörlighet. |
| --- | --- |

—

Kommittén framhåller att utbildningen bör stå i centrum för ungdomars rörlighet.

| — | ReK skulle vilja peka på den nära kopplingen mellan svaga skolresultat och socioekonomiskt underläge som är den viktigaste faktorn för ett antal unga som varken har jobb eller befinner sig i utbildning. Att bryta den cirkeln är en utmaning för de regionala och lokala myndigheterna i hela Europa och måste ses som en prioritering i initiativet. |
| --- | --- |

—

ReK skulle vilja peka på den nära kopplingen mellan svaga skolresultat och socioekonomiskt underläge som är den viktigaste faktorn för ett antal unga som varken har jobb eller befinner sig i utbildning. Att bryta den cirkeln är en utmaning för de regionala och lokala myndigheterna i hela Europa och måste ses som en prioritering i initiativet.

| — | Kommittén förespråkar att medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna utnyttjar Europeiska socialfonden på ett flexibelt sätt för att hjälpa ungdomar, bland annat inom ramen för genomförandet av Europa 2020-målen. |
| --- | --- |

—

Kommittén förespråkar att medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna utnyttjar Europeiska socialfonden på ett flexibelt sätt för att hjälpa ungdomar, bland annat inom ramen för genomförandet av Europa 2020-målen.

| — | Såsom kommittén redan har framhållit i sitt yttrande om grönboken om att främja ungdomars rörlighet i utbildningssyfte, är det mycket viktigt att man vid utvärderingen av alla program som gäller yrkesmässig utbildning – en utvärdering som kommer att utgöra underlag för lagstiftningsförslag 2011 och för en ny budgetram efter 2013 – beaktar de lokala och regionala myndigheternas avgörande bidrag när det gäller att främja ungdomars rörlighet i utbildningssyfte. |
| --- | --- |

—

Såsom kommittén redan har framhållit i sitt yttrande om grönboken om att främja ungdomars rörlighet i utbildningssyfte, är det mycket viktigt att man vid utvärderingen av alla program som gäller yrkesmässig utbildning – en utvärdering som kommer att utgöra underlag för lagstiftningsförslag 2011 och för en ny budgetram efter 2013 – beaktar de lokala och regionala myndigheternas avgörande bidrag när det gäller att främja ungdomars rörlighet i utbildningssyfte.

| Föredragande | : | Marc Schaefer (LU–PSE), kommunstyrelseledamot i Vianden |
| --- | --- | --- |
| Referensdokument | : | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Unga på väg – Ett initiativ för att släppa fram potentialen hos ungdomar att uppnå smart och hållbar tillväxt för alla i Europeiska unionen
  KOM(2010) 477 slutlig |

Föredragande

:

Marc Schaefer (LU–PSE), kommunstyrelseledamot i Vianden

Referensdokument

:

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Unga på väg – Ett initiativ för att släppa fram potentialen hos ungdomar att uppnå smart och hållbar tillväxt för alla i Europeiska unionen

KOM(2010) 477 slutlig

I.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Allmänna kommentarer

| 1. | Regionkommittén välkomnar Europeiska kommissionens ledande initiativ ”Unga på väg”, som utgör en ambitiös strategisk ram för att förbättra de europeiska ungdomarnas rörlighet, utbildning och möjligheter att komma in på arbetsmarknaden. Detta är första gången som kommissionen har utformat en handlingsplan för unga som kombinerar utbildnings- och sysselsättningsaspekterna. |
| --- | --- |

1.

Regionkommittén välkomnar Europeiska kommissionens ledande initiativ ”Unga på väg”, som utgör en ambitiös strategisk ram för att förbättra de europeiska ungdomarnas rörlighet, utbildning och möjligheter att komma in på arbetsmarknaden. Detta är första gången som kommissionen har utformat en handlingsplan för unga som kombinerar utbildnings- och sysselsättningsaspekterna.

| 2. | Kommittén stöder till fullo målet att förbättra ungdomarnas kunskaper, färdigheter och erfarenheter för att de lätt ska kunna komma in på arbetsmarknaden och utnyttja sin potential maximalt. Detta skulle bidra till att målen för Europa 2020-strategin uppnås. Kommittén påpekar samtidigt att utbildning inte bara har till syfte att förbättra anställbarheten utan att det övergripande målet måste vara att utveckla all den potential som en person har. |
| --- | --- |

2.

Kommittén stöder till fullo målet att förbättra ungdomarnas kunskaper, färdigheter och erfarenheter för att de lätt ska kunna komma in på arbetsmarknaden och utnyttja sin potential maximalt. Detta skulle bidra till att målen för Europa 2020-strategin uppnås. Kommittén påpekar samtidigt att utbildning inte bara har till syfte att förbättra anställbarheten utan att det övergripande målet måste vara att utveckla all den potential som en person har.

| 3. | Kommittén beklagar att kommissionen inte i tillräckligt hög grad har beaktat de lokala och regionala myndigheternas roll vid utformningen och genomförandet av åtgärder som främjar rörligheten, trots att dessa myndigheter med tanke på deras lokala förankring är bäst lämpade att förbättra rörligheten. De har inte heller deltagit i utformningen och utvecklingen av de program som riktar sig till ungdomar, trots att det är dessa myndigheter som bäst känner till ungdomarnas verklighet och situation, eftersom de befinner sig närmast denna grupp. |
| --- | --- |

3.

Kommittén beklagar att kommissionen inte i tillräckligt hög grad har beaktat de lokala och regionala myndigheternas roll vid utformningen och genomförandet av åtgärder som främjar rörligheten, trots att dessa myndigheter med tanke på deras lokala förankring är bäst lämpade att förbättra rörligheten. De har inte heller deltagit i utformningen och utvecklingen av de program som riktar sig till ungdomar, trots att det är dessa myndigheter som bäst känner till ungdomarnas verklighet och situation, eftersom de befinner sig närmast denna grupp.

| 4. | De åtgärder som angivits inom ramen för initiativet bör omfatta så många ungdomar som möjligt, oberoende av deras personliga bakgrund, deras ekonomiska situation och deras ursprungsregions geografiska situation, eftersom det finns ungdomar, t.ex. från de yttersta randområdena eller öområdena, som inte har samma möjligheter till rörlighet som ungdomarna på kontinenten. Kommittén betonar dock samtidigt att åtgärderna syftar till att skapa möjligheter till rörlighet, men att valet lämnas åt ungdomarna själva. |
| --- | --- |

4.

De åtgärder som angivits inom ramen för initiativet bör omfatta så många ungdomar som möjligt, oberoende av deras personliga bakgrund, deras ekonomiska situation och deras ursprungsregions geografiska situation, eftersom det finns ungdomar, t.ex. från de yttersta randområdena eller öområdena, som inte har samma möjligheter till rörlighet som ungdomarna på kontinenten. Kommittén betonar dock samtidigt att åtgärderna syftar till att skapa möjligheter till rörlighet, men att valet lämnas åt ungdomarna själva.

| 5. | Ungdomarnas studieval bör erbjuda dem möjlighet att erhålla, utveckla och uppdatera de kunskaper som behövs för ett yrke, men också de kunskaper som en aktiv medborgare behöver. Kommittén påpekar att en central uppgift för alla utbildningsinstitutioner är att främja ungdomars kreativitet och innovationspotential samt att ge utrymme för deras intellektuella och sociala utveckling. Alla dessa områden är av avgörande betydelse för ungdomarnas personliga frigörelse och sociala integration. Detta kräver också åtgärder som gör det möjligt för unga människor att förena utbildning, studier och yrke med familj. |
| --- | --- |

5.

Ungdomarnas studieval bör erbjuda dem möjlighet att erhålla, utveckla och uppdatera de kunskaper som behövs för ett yrke, men också de kunskaper som en aktiv medborgare behöver. Kommittén påpekar att en central uppgift för alla utbildningsinstitutioner är att främja ungdomars kreativitet och innovationspotential samt att ge utrymme för deras intellektuella och sociala utveckling. Alla dessa områden är av avgörande betydelse för ungdomarnas personliga frigörelse och sociala integration. Detta kräver också åtgärder som gör det möjligt för unga människor att förena utbildning, studier och yrke med familj.

| 6. | Kommittén noterar att fler ungdomar fortsätter att utbilda sig till följd av den nuvarande ekonomiska och finansiella krisen. Detta måste betraktas som en möjlighet att se till att alla ungdomar får rätt utbildning och färdigheter, så att de kan komma in på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

6.

Kommittén noterar att fler ungdomar fortsätter att utbilda sig till följd av den nuvarande ekonomiska och finansiella krisen. Detta måste betraktas som en möjlighet att se till att alla ungdomar får rätt utbildning och färdigheter, så att de kan komma in på arbetsmarknaden.

| 7. | Det är oerhört viktigt att ungdomar utvecklar sin förmåga att möta de krav som livet ställer inom ramen för den icke-formella utbildning som erbjuds genom det aktuella programmet ”Aktiv ungdom”. Kommittén begär att programmet ska fortsätta efter 2013, eftersom dessa färdigheter utgör ett komplement till den akademiska utbildningen och är avgörande för de ungas rörlighet och anställbarhet på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

7.

Det är oerhört viktigt att ungdomar utvecklar sin förmåga att möta de krav som livet ställer inom ramen för den icke-formella utbildning som erbjuds genom det aktuella programmet ”Aktiv ungdom”. Kommittén begär att programmet ska fortsätta efter 2013, eftersom dessa färdigheter utgör ett komplement till den akademiska utbildningen och är avgörande för de ungas rörlighet och anställbarhet på arbetsmarknaden.

| 8. | Kommittén känner ett stort engagemang för både utbildningsmässig och yrkesmässig rörlighet, eftersom det är en viktig faktor som berikar såväl arbetslivet som privatlivet och som bidrar till att stärka den europeiska identiteten samtidigt som den gynnar den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen i unionen. |
| --- | --- |

8.

Kommittén känner ett stort engagemang för både utbildningsmässig och yrkesmässig rörlighet, eftersom det är en viktig faktor som berikar såväl arbetslivet som privatlivet och som bidrar till att stärka den europeiska identiteten samtidigt som den gynnar den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen i unionen.

| 9. | Kommittén anser att de utbildningsprogram som främjar rörligheten bör förlängas så att de fortsätter även efter 2013, och uppmanar kommissionen, rådet och Europaparlamentet att utöka anslagen på detta område då de förbereder sina framtida ramprogram. |
| --- | --- |

9.

Kommittén anser att de utbildningsprogram som främjar rörligheten bör förlängas så att de fortsätter även efter 2013, och uppmanar kommissionen, rådet och Europaparlamentet att utöka anslagen på detta område då de förbereder sina framtida ramprogram.

| 10. | Målen för initiativet ”Unga på väg” kan endast uppnås i samarbete med de lokala och regionala myndigheterna och andra berörda aktörer som arbetar för ungdomars bästa. |
| --- | --- |

10.

Målen för initiativet ”Unga på väg” kan endast uppnås i samarbete med de lokala och regionala myndigheterna och andra berörda aktörer som arbetar för ungdomars bästa.

Rörlighetsinitiativ

| 11. | Kommittén framhåller att utbildningen bör stå i centrum för ungdomars rörlighet. Europeiska kommissionen bör därför överväga stödåtgärder där den fördragsenliga ansvarsfördelningen respekteras för att se till att det finns information om möjligheterna till rörlighet, för att förbättra kvaliteten på utbildningen och för att effektivt skydda allas rätt till utbildning. Rörligheten bör också stärkas när det gäller utbyte av studerande på gymnasienivå och inom ramen för nätverk av organisationer som arbetar med studerandes och ungdomars rörlighet, etc. |
| --- | --- |

11.

Kommittén framhåller att utbildningen bör stå i centrum för ungdomars rörlighet. Europeiska kommissionen bör därför överväga stödåtgärder där den fördragsenliga ansvarsfördelningen respekteras för att se till att det finns information om möjligheterna till rörlighet, för att förbättra kvaliteten på utbildningen och för att effektivt skydda allas rätt till utbildning. Rörligheten bör också stärkas när det gäller utbyte av studerande på gymnasienivå och inom ramen för nätverk av organisationer som arbetar med studerandes och ungdomars rörlighet, etc.

| 12. | Unga som inte bedriver universitetsstudier och unga som kommer från mindre gynnade sociala miljöer har svårare att utnyttja möjligheterna till rörlighet. På grund av deras regioners geografiska läge kan vissa ungdomar således inte utnyttja möjligheterna till rörlighet på lika villkor. Kommittén påminner om att EU bör säkerställa att alla unga har tillgång till rörlighetsprogrammen på lika villkor och rekommenderar därför att man bör stödja regioner med specifika geografiska kännetecken, som regionerna i de yttersta randområdena och öar där utvecklingen av politiken för rörlighet försvåras avsevärt beroende på deras avlägsna belägenhet och geografiska isolering i förhållande till fastlandet. Särskilda proaktiva insatser bör därför vidtas för att även dessa ungdomar fullt ut ska kunna dra nytta av de europeiska rörlighetsprogrammen. Det gäller bland annat kommunikationsåtgärder som anpassas efter olika målgrupper, men också anpassade ekonomiska stödåtgärder så att ekonomin inte längre ska vara ett hinder för rörlighet. |
| --- | --- |

12.

Unga som inte bedriver universitetsstudier och unga som kommer från mindre gynnade sociala miljöer har svårare att utnyttja möjligheterna till rörlighet. På grund av deras regioners geografiska läge kan vissa ungdomar således inte utnyttja möjligheterna till rörlighet på lika villkor. Kommittén påminner om att EU bör säkerställa att alla unga har tillgång till rörlighetsprogrammen på lika villkor och rekommenderar därför att man bör stödja regioner med specifika geografiska kännetecken, som regionerna i de yttersta randområdena och öar där utvecklingen av politiken för rörlighet försvåras avsevärt beroende på deras avlägsna belägenhet och geografiska isolering i förhållande till fastlandet. Särskilda proaktiva insatser bör därför vidtas för att även dessa ungdomar fullt ut ska kunna dra nytta av de europeiska rörlighetsprogrammen. Det gäller bland annat kommunikationsåtgärder som anpassas efter olika målgrupper, men också anpassade ekonomiska stödåtgärder så att ekonomin inte längre ska vara ett hinder för rörlighet.

| 13. | Det är viktigt att man framhåller de lokala och regionala myndigheternas stora bidrag till att främja rörligheten i utbildningssyfte, vilket Regionkommittén konstaterade i sitt yttrande om grönboken om att främja ungdomars rörlighet i utbildningssyfte (1). Detta gäller framför allt information, rådgivning och medvetandegörande samt i de flesta fall åtgärder som bidrar till att säkra kvaliteten och finansieringen. |
| --- | --- |

13.

Det är viktigt att man framhåller de lokala och regionala myndigheternas stora bidrag till att främja rörligheten i utbildningssyfte, vilket Regionkommittén konstaterade i sitt yttrande om grönboken om att främja ungdomars rörlighet i utbildningssyfte (1). Detta gäller framför allt information, rådgivning och medvetandegörande samt i de flesta fall åtgärder som bidrar till att säkra kvaliteten och finansieringen.

| 14. | Kommittén påpekar att det ofta är just de små rörlighetsprojekten som har störst effekt och bidrar till ett europeiskt synsätt, ett aktivt EU-medborgarskap och demokrati. |
| --- | --- |

14.

Kommittén påpekar att det ofta är just de små rörlighetsprojekten som har störst effekt och bidrar till ett europeiskt synsätt, ett aktivt EU-medborgarskap och demokrati.

| 15. | ReK välkomnar kommissionens ambition att informera ungdomarna bättre, framför allt när det gäller de förenklade förfarandena för samordning av den sociala tryggheten, där de nya rörlighetsformerna bör beaktas. |
| --- | --- |

15.

ReK välkomnar kommissionens ambition att informera ungdomarna bättre, framför allt när det gäller de förenklade förfarandena för samordning av den sociala tryggheten, där de nya rörlighetsformerna bör beaktas.

| 16. | Studerandenas boende måste beaktas i den nya generationen av strukturfonder. |
| --- | --- |

16.

Studerandenas boende måste beaktas i den nya generationen av strukturfonder.

| 17. | Regionkommittén framhåller att det finns ett samband mellan den debatt som inleddes genom kommissionens grönbok om pensioner (2) och de europeiska ungdomarnas rörlighet, med tanke på behovet av att göra pensionerna mer stabila och tillräckliga. Mot denna bakgrund är det viktigt att de unga får tillgång till arbetsplatser och arbetstider som tryggar deras pensionsrättigheter. |
| --- | --- |

17.

Regionkommittén framhåller att det finns ett samband mellan den debatt som inleddes genom kommissionens grönbok om pensioner (2) och de europeiska ungdomarnas rörlighet, med tanke på behovet av att göra pensionerna mer stabila och tillräckliga. Mot denna bakgrund är det viktigt att de unga får tillgång till arbetsplatser och arbetstider som tryggar deras pensionsrättigheter.

Utbildnings- och universitetspolitiken

| 18. | Regionkommittén stöder målet i Europa 2020-strategin om att minst 40 % av ungdomarna ska ha avslutad högre utbildning, men betonar att detta förutsätter en demokratisering av tillträdet till universiteten, som bör vara tillgängliga för så många som möjligt. Dessutom måste insatserna för att skapa bättre överensstämmelse mellan kompetens och arbetstillfällen fortsätta och intensifieras, både på EU-nivå och i medlemsstaterna. Detta bör i synnerhet ske genom att man kopplar samman genomförandet av de två huvudinitiativen ”Unga på väg” och ”En agenda för ny kompetens och nya arbetstillfällen”. |
| --- | --- |

18.

Regionkommittén stöder målet i Europa 2020-strategin om att minst 40 % av ungdomarna ska ha avslutad högre utbildning, men betonar att detta förutsätter en demokratisering av tillträdet till universiteten, som bör vara tillgängliga för så många som möjligt. Dessutom måste insatserna för att skapa bättre överensstämmelse mellan kompetens och arbetstillfällen fortsätta och intensifieras, både på EU-nivå och i medlemsstaterna. Detta bör i synnerhet ske genom att man kopplar samman genomförandet av de två huvudinitiativen ”Unga på väg” och ”En agenda för ny kompetens och nya arbetstillfällen”.

| 19. | Kommittén konstaterar att diversifieringen av universitetens inkomstkällor därför inte enbart får innebära en eventuell höjning av inskrivningsavgiften, vilket skulle kunna äventyra denna demokratisering. |
| --- | --- |

19.

Kommittén konstaterar att diversifieringen av universitetens inkomstkällor därför inte enbart får innebära en eventuell höjning av inskrivningsavgiften, vilket skulle kunna äventyra denna demokratisering.

| 20. | Kommittén har noterat kommissionens förslag om att tillsammans med Europeiska investeringsbanken skapa ett europeiskt lånesystem för studerande, som kompletterar de system som finns i medlemsstaterna. ReK betonar att dessa lån inte får bidra till en kommersialisering av rörligheten. |
| --- | --- |

20.

Kommittén har noterat kommissionens förslag om att tillsammans med Europeiska investeringsbanken skapa ett europeiskt lånesystem för studerande, som kompletterar de system som finns i medlemsstaterna. ReK betonar att dessa lån inte får bidra till en kommersialisering av rörligheten.

| 21. | ReK stöder kommissionens initiativ att inrätta ett internationellt rangordningssystem för universitetens resultat. Kriterier bör bland annat vara kvaliteten på undervisningen, innovation, förankring i regionen och lokalsamhället samt internationalisering, men också mångfalden vad gäller studiegruppernas sammansättning, bl.a. i fråga om en rättvis könsfördelning, och sociala och geografiska bakgrund samt deras tillfredsställelse med utbildningen. |
| --- | --- |

21.

ReK stöder kommissionens initiativ att inrätta ett internationellt rangordningssystem för universitetens resultat. Kriterier bör bland annat vara kvaliteten på undervisningen, innovation, förankring i regionen och lokalsamhället samt internationalisering, men också mångfalden vad gäller studiegruppernas sammansättning, bl.a. i fråga om en rättvis könsfördelning, och sociala och geografiska bakgrund samt deras tillfredsställelse med utbildningen.

| 22. | Kommittén stöder kommissionens ståndpunkt att man bör erbjuda unga forskare attraktiva arbetsvillkor. Man måste därför skapa samverkanseffekter mellan finansieringen på regional och europeisk nivå, så att de ungdomar som vill studera vidare ges möjlighet att finansiera sina avhandlingar. |
| --- | --- |

22.

Kommittén stöder kommissionens ståndpunkt att man bör erbjuda unga forskare attraktiva arbetsvillkor. Man måste därför skapa samverkanseffekter mellan finansieringen på regional och europeisk nivå, så att de ungdomar som vill studera vidare ges möjlighet att finansiera sina avhandlingar.

| 23. | Kommittén inser att ett av målen med den högre utbildningen är att öka studenternas anställbarhet, men betonar att utbildningen också bör stimulera deras kreativitet och innovationspotential samt berika dem såväl intellektuellt som socialt. |
| --- | --- |

23.

Kommittén inser att ett av målen med den högre utbildningen är att öka studenternas anställbarhet, men betonar att utbildningen också bör stimulera deras kreativitet och innovationspotential samt berika dem såväl intellektuellt som socialt.

Ungdomars inträde på arbetsmarknaden

| 24. | ReK skulle vilja peka på den nära kopplingen mellan svaga skolresultat och socioekonomiskt underläge som är den viktigaste faktorn för ett antal unga som varken har jobb eller befinner sig i utbildning. Att bryta den cirkeln är en utmaning för de regionala och lokala myndigheterna i hela Europa och måste ses som en prioritering i initiativet. |
| --- | --- |

24.

ReK skulle vilja peka på den nära kopplingen mellan svaga skolresultat och socioekonomiskt underläge som är den viktigaste faktorn för ett antal unga som varken har jobb eller befinner sig i utbildning. Att bryta den cirkeln är en utmaning för de regionala och lokala myndigheterna i hela Europa och måste ses som en prioritering i initiativet.

| 25. | Kommittén stöder kommissionens strävan att garantera ett tillräckligt omfattande socialt skyddsnät för alla ungdomar. Ingen ungdom får lämnas utanför det sociala trygghetssystemet, oberoende av hans eller hennes yrkesmässiga situation. |
| --- | --- |

25.

Kommittén stöder kommissionens strävan att garantera ett tillräckligt omfattande socialt skyddsnät för alla ungdomar. Ingen ungdom får lämnas utanför det sociala trygghetssystemet, oberoende av hans eller hennes yrkesmässiga situation.

| 26. | Kommittén rekommenderar att kommissionen skapar en internetportal för utbyte av goda metoder och exempel på lokal och regional nivå när det gäller integreringen av unga på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

26.

Kommittén rekommenderar att kommissionen skapar en internetportal för utbyte av goda metoder och exempel på lokal och regional nivå när det gäller integreringen av unga på arbetsmarknaden.

| 27. | Unionen bör införa en systematisk övervakning av situationen för ungdomar som inte har arbete eller deltar i utbildning, och detta bör ske i samarbete med de lokala och regionala myndigheterna som är bäst lämpade att kartlägga de ungdomar som befinner sig i en svår situation, och som kan vidta ytterligare åtgärder. |
| --- | --- |

27.

Unionen bör införa en systematisk övervakning av situationen för ungdomar som inte har arbete eller deltar i utbildning, och detta bör ske i samarbete med de lokala och regionala myndigheterna som är bäst lämpade att kartlägga de ungdomar som befinner sig i en svår situation, och som kan vidta ytterligare åtgärder.

| 28. | ReK stöder kommissionens förslag om att uppmana medlemsstaterna att införa en ungdomsgaranti som säkerställer att alla ungdomar inom fyra månader efter avslutad skolgång erbjuds ett arbete, en yrkesutbildning eller en akademisk utbildning på basis av en individuell analys. |
| --- | --- |

28.

ReK stöder kommissionens förslag om att uppmana medlemsstaterna att införa en ungdomsgaranti som säkerställer att alla ungdomar inom fyra månader efter avslutad skolgång erbjuds ett arbete, en yrkesutbildning eller en akademisk utbildning på basis av en individuell analys.

| 29. | ReK stöder kommissionens förslag om att utarbeta en kvalitetsram för praktikplacering, som kan vara en viktig faktor för ungdomarnas inträde på arbetsmarknaden. Oavlönade eller underbetalda praktikplatser bör dock i möjligaste mån undvikas. Denna europeiska ram bör alltså garantera ekonomisk ersättning och ett socialt skydd som gör det möjligt för unga praktikanter att integreras socialt. Vidare bör man fastställa bestämmelser för de unga praktikanternas rättigheter och skyldigheter, liksom för de företag där de praktiserar. |
| --- | --- |

29.

ReK stöder kommissionens förslag om att utarbeta en kvalitetsram för praktikplacering, som kan vara en viktig faktor för ungdomarnas inträde på arbetsmarknaden. Oavlönade eller underbetalda praktikplatser bör dock i möjligaste mån undvikas. Denna europeiska ram bör alltså garantera ekonomisk ersättning och ett socialt skydd som gör det möjligt för unga praktikanter att integreras socialt. Vidare bör man fastställa bestämmelser för de unga praktikanternas rättigheter och skyldigheter, liksom för de företag där de praktiserar.

| 30. | Europaåret för frivilligarbete 2011 utgör ett bra tillfälle att






  a) | göra unga människor uppmärksamma på värdet av frivilligarbete som ett sätt att förbättra de egna karriärmöjligheterna, som en av flera positiva aspekter av volontärarbete, och |
| --- | --- | --- |

30.

Europaåret för frivilligarbete 2011 utgör ett bra tillfälle att

a)

göra unga människor uppmärksamma på värdet av frivilligarbete som ett sätt att förbättra de egna karriärmöjligheterna, som en av flera positiva aspekter av volontärarbete, och

| b) | ta itu med de hinder som står i vägen för frivilligarbete och behovet av lämpliga juridiska ramar för att skydda frivilligarbetares rättigheter. |
| --- | --- |

b)

ta itu med de hinder som står i vägen för frivilligarbete och behovet av lämpliga juridiska ramar för att skydda frivilligarbetares rättigheter.

| 31. | Kommittén betvivlar att kommissionens förslag om att införa enhetliga tillsvidarekontrakt är effektivt, och begär tydligare uppgifter om längden på provtjänstgöringen och särskilda minimiinkomster för ungdomar. Denna typ av kontrakt, vars nytta för ungdomarnas integration på arbetsmarknaden är mycket oklar, riskerar snarare att äventyra deras inträde på arbetsmarknaden och skapa en tudelad arbetsmarknad. |
| --- | --- |

31.

Kommittén betvivlar att kommissionens förslag om att införa enhetliga tillsvidarekontrakt är effektivt, och begär tydligare uppgifter om längden på provtjänstgöringen och särskilda minimiinkomster för ungdomar. Denna typ av kontrakt, vars nytta för ungdomarnas integration på arbetsmarknaden är mycket oklar, riskerar snarare att äventyra deras inträde på arbetsmarknaden och skapa en tudelad arbetsmarknad.

| 32. | Kommittén stöder kommissionens initiativ ”Ditt första Eures-jobb”, som ett pilotprojekt för att hjälpa ungdomar att hitta jobb i någon av de 27 medlemsstaterna. Sammanslutningar som arbetar med ungdomars integration på arbetsmarknaden samt lokala och regionala myndigheter bör också involveras i initiativet. |
| --- | --- |

32.

Kommittén stöder kommissionens initiativ ”Ditt första Eures-jobb”, som ett pilotprojekt för att hjälpa ungdomar att hitta jobb i någon av de 27 medlemsstaterna. Sammanslutningar som arbetar med ungdomars integration på arbetsmarknaden samt lokala och regionala myndigheter bör också involveras i initiativet.

| 33. | ReK gläder sig över att man prioriterar inrättandet av en högnivågrupp om läskunnighet. I gruppen bör ingå sakkunniga som företräder den lokala och regionala nivån och som kan dela med sig av sina erfarenheter på gräsrotsnivå. Utbyte av bästa lösningar på EU-nivå är mycket viktigt, framför allt mellan lokala och regionala myndigheter som har utvecklat strategier för att bekämpa det gissel som analfabetismen utgör, vilket kommittén konstaterade i sitt initiativyttrande om analfabetism (3). |
| --- | --- |

33.

ReK gläder sig över att man prioriterar inrättandet av en högnivågrupp om läskunnighet. I gruppen bör ingå sakkunniga som företräder den lokala och regionala nivån och som kan dela med sig av sina erfarenheter på gräsrotsnivå. Utbyte av bästa lösningar på EU-nivå är mycket viktigt, framför allt mellan lokala och regionala myndigheter som har utvecklat strategier för att bekämpa det gissel som analfabetismen utgör, vilket kommittén konstaterade i sitt initiativyttrande om analfabetism (3).

Utnyttjandet av EU-medel

| 34. | Kommittén förespråkar att medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna utnyttjar Europeiska socialfonden på ett flexibelt sätt för att hjälpa ungdomar, bland annat inom ramen för genomförandet av Europa 2020-målen. Man bör utnyttja denna fond maximalt och öka medvetenheten om de möjligheter som den erbjuder. Dessutom bör andra europeiska stödprogram som inte (huvudsakligen) syftar till anställbarhet (t.ex. programmet för livslångt lärande) fortfarande oförändrat verka för att omsätta de mål som nämns i initiativet, eftersom utbildning inte bara har till syfte att förbättra anställbarheten. |
| --- | --- |

34.

Kommittén förespråkar att medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna utnyttjar Europeiska socialfonden på ett flexibelt sätt för att hjälpa ungdomar, bland annat inom ramen för genomförandet av Europa 2020-målen. Man bör utnyttja denna fond maximalt och öka medvetenheten om de möjligheter som den erbjuder. Dessutom bör andra europeiska stödprogram som inte (huvudsakligen) syftar till anställbarhet (t.ex. programmet för livslångt lärande) fortfarande oförändrat verka för att omsätta de mål som nämns i initiativet, eftersom utbildning inte bara har till syfte att förbättra anställbarheten.

| 35. | Det finns ett flertal europeiska program som främjar rörligheten bland unga (programmet för livslångt lärande, Erasmus Mundus, Aktiv ungdom, Ett Europa för medborgarna). Dessa program skulle också kunna riktas till lärare och socialarbetare, som ofta sporrar ungdomarna till rörlighet. |
| --- | --- |

35.

Det finns ett flertal europeiska program som främjar rörligheten bland unga (programmet för livslångt lärande, Erasmus Mundus, Aktiv ungdom, Ett Europa för medborgarna). Dessa program skulle också kunna riktas till lärare och socialarbetare, som ofta sporrar ungdomarna till rörlighet.

| 36. | Såsom kommittén redan har framhållit i sitt yttrande om grönboken om att främja ungdomars rörlighet i utbildningssyfte, är det mycket viktigt att man vid utvärderingen av alla program som gäller yrkesmässig utbildning – en utvärdering som kommer att utgöra underlag för lagstiftningsförslag 2011 och för en ny budgetram efter 2013 – beaktar de lokala och regionala myndigheternas avgörande bidrag när det gäller att främja ungdomars rörlighet i utbildningssyfte. De lokala och regionala myndigheterna tillhandahåller ofta information och rådgivning och ökar medvetenheten om de rörlighetsmöjligheter som erbjuds. Därtill bidrar de också till finansieringen. De administrativa formaliteterna i samband med dessa program bör också minskas. |
| --- | --- |

36.

Såsom kommittén redan har framhållit i sitt yttrande om grönboken om att främja ungdomars rörlighet i utbildningssyfte, är det mycket viktigt att man vid utvärderingen av alla program som gäller yrkesmässig utbildning – en utvärdering som kommer att utgöra underlag för lagstiftningsförslag 2011 och för en ny budgetram efter 2013 – beaktar de lokala och regionala myndigheternas avgörande bidrag när det gäller att främja ungdomars rörlighet i utbildningssyfte. De lokala och regionala myndigheterna tillhandahåller ofta information och rådgivning och ökar medvetenheten om de rörlighetsmöjligheter som erbjuds. Därtill bidrar de också till finansieringen. De administrativa formaliteterna i samband med dessa program bör också minskas.

Handlingsprogrammets symboliska initiativ och information därom

| 37. | Kommittén stöder införandet av ett ”Unga på väg”-kort. En symbolisk åtgärd av detta slag kan bidra till att göra hela initiativet mer populärt och öka känslan av tillhörighet till Europeiska unionen. Kortet bör emellertid ge verkliga förmåner, som inte konkurrerar med de förmåner som redan existerande kort erbjuder (t.ex. ISIC-kortet, International Student Identity Card) eller det europeiska ungdomskort som redan finns och som utfärdas av EYCA (europeiska föreningen för ungdomskort). Det senare skulle med fördel kunna fungera som underlag. Ungdomarnas rörlighet skulle kunna främjas t.ex. med hjälp av stora rabatter på ungdomars resor och inkvartering inom unionen. |
| --- | --- |

37.

Kommittén stöder införandet av ett ”Unga på väg”-kort. En symbolisk åtgärd av detta slag kan bidra till att göra hela initiativet mer populärt och öka känslan av tillhörighet till Europeiska unionen. Kortet bör emellertid ge verkliga förmåner, som inte konkurrerar med de förmåner som redan existerande kort erbjuder (t.ex. ISIC-kortet, International Student Identity Card) eller det europeiska ungdomskort som redan finns och som utfärdas av EYCA (europeiska föreningen för ungdomskort). Det senare skulle med fördel kunna fungera som underlag. Ungdomarnas rörlighet skulle kunna främjas t.ex. med hjälp av stora rabatter på ungdomars resor och inkvartering inom unionen.

| 38. | Regionkommittén betonar att man måste integrera olika existerande initiativ, såsom Europass (ett enhetligt europeiskt CV), i ett framtida europeiskt färdighetspass. En alltför stor spridning av initiativen strider mot målet att främja rörligheten genom att förenkla erkännandet av färdigheter i olika länder. |
| --- | --- |

38.

Regionkommittén betonar att man måste integrera olika existerande initiativ, såsom Europass (ett enhetligt europeiskt CV), i ett framtida europeiskt färdighetspass. En alltför stor spridning av initiativen strider mot målet att främja rörligheten genom att förenkla erkännandet av färdigheter i olika länder.

Bryssel den 27 januari 2011

Regionkommitténs ordförande

Mercedes BRESSO

---

(1)  Yttrande från Regionkommittén om grönboken om att främja ungdomars rörlighet i utbildningssyfte, CdR 246/2009.

1

(2)  Grönbok med sikte på tillräckliga, långsiktigt bärkraftiga och trygga pensionssystem i EU, KOM(2010) 365 slutlig.

2

(3)  Yttrande från Regionkommittén om ”Att bekämpa funktionell analfabetism – en ambitiös EU-strategi för att bekämpa utanförskap och främja personlig utveckling”, CdR 193/2009.

3

---

| 2.4.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 104/31 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 104/31

---

Yttrande från Regionkommittén om ”europeisk film i den digitala tidsåldern”

2011/C 104/07

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| — | ReK konstaterar att kultursektorn bidrar starkt till lokal och regional utveckling genom att göra de europeiska regionerna mer attraktiva, utveckla hållbar turism och skapa nya sysselsättningsmöjligheter. |
| --- | --- |

—

ReK konstaterar att kultursektorn bidrar starkt till lokal och regional utveckling genom att göra de europeiska regionerna mer attraktiva, utveckla hållbar turism och skapa nya sysselsättningsmöjligheter.

| — | Regionkommittén anser att ett antal små biografer riskerar att försvinna eftersom de står inför betungande utgifter. Kommittén efterlyser därför samarbete i syfte att bevara det europeiska kulturarvet och skydda filmindustrin. |
| --- | --- |

—

Regionkommittén anser att ett antal små biografer riskerar att försvinna eftersom de står inför betungande utgifter. Kommittén efterlyser därför samarbete i syfte att bevara det europeiska kulturarvet och skydda filmindustrin.

| — | Kommittén betonar behovet av att beakta filmens ekonomiska och kulturella roll. Filmsektorn är en bransch med stor betydelse för utvecklingen, konkurrenskraften och sysselsättningen. Den spelar också en avgörande roll när det gäller att säkerställa och främja den lokala och regionala kulturella identiteten och mångfalden. Sektorns särart gör att den är en av de främsta faktorerna för utvecklingen av europeiska samhällsvärderingar och det demokratiska samhällets funktion, eftersom de audiovisuella verken kan spela en betydande roll för formandet av den europeiska identiteten. |
| --- | --- |

—

Kommittén betonar behovet av att beakta filmens ekonomiska och kulturella roll. Filmsektorn är en bransch med stor betydelse för utvecklingen, konkurrenskraften och sysselsättningen. Den spelar också en avgörande roll när det gäller att säkerställa och främja den lokala och regionala kulturella identiteten och mångfalden. Sektorns särart gör att den är en av de främsta faktorerna för utvecklingen av europeiska samhällsvärderingar och det demokratiska samhällets funktion, eftersom de audiovisuella verken kan spela en betydande roll för formandet av den europeiska identiteten.

| — | Kommittén betonar att övergången till digital bio innebär nya möjligheter att koppla samman olika regioner i Europa genom utbyte av audiovisuella verk och att utforska nya sätt att skapa förbindelser och utbyta innehåll. Övergången kan utgöra en möjlighet att locka en ny publik, utnyttja alternativt innehåll, erbjuda nya tjänster och ge ökad synlighet åt innehåll från olika regioner. |
| --- | --- |

—

Kommittén betonar att övergången till digital bio innebär nya möjligheter att koppla samman olika regioner i Europa genom utbyte av audiovisuella verk och att utforska nya sätt att skapa förbindelser och utbyta innehåll. Övergången kan utgöra en möjlighet att locka en ny publik, utnyttja alternativt innehåll, erbjuda nya tjänster och ge ökad synlighet åt innehåll från olika regioner.

| Föredragande | : | Malcolm Mifsud (MT–PPE), borgmästare i Pietà |
| --- | --- | --- |
| Referensdokument | : | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om möjligheter och utmaningar för europeisk film i den digitala tidsåldern
  KOM(2010) 487 slutlig |

Föredragande

:

Malcolm Mifsud (MT–PPE), borgmästare i Pietà

Referensdokument

:

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om möjligheter och utmaningar för europeisk film i den digitala tidsåldern

KOM(2010) 487 slutlig

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Regionkommittén välkomnar kommissionens betoning på de lokala och regionala myndigheternas viktiga roll i digitaliseringen av den europeiska filmindustrin. För det första spelar biograferna en viktig social och kulturell roll på mindre orter och i landsbygdsområden eftersom de ofta är det enda ställe där invånarna har tillgång till kultur. För det andra ägs en avsevärd andel av de europeiska biograferna (särskilt biografer med bara en salong) av lokalsamhällena själva. |
| --- | --- |

1.

Regionkommittén välkomnar kommissionens betoning på de lokala och regionala myndigheternas viktiga roll i digitaliseringen av den europeiska filmindustrin. För det första spelar biograferna en viktig social och kulturell roll på mindre orter och i landsbygdsområden eftersom de ofta är det enda ställe där invånarna har tillgång till kultur. För det andra ägs en avsevärd andel av de europeiska biograferna (särskilt biografer med bara en salong) av lokalsamhällena själva.

| 2. | De lokala och regionala myndigheterna spelar en nyckelroll för att främja och betona kulturen särskilt när gäller att bevara kulturarvet och gynna konstnärliga innovationer. |
| --- | --- |

2.

De lokala och regionala myndigheterna spelar en nyckelroll för att främja och betona kulturen särskilt när gäller att bevara kulturarvet och gynna konstnärliga innovationer.

| 3. | ReK konstaterar att kultursektorn bidrar starkt till lokal och regional utveckling genom att göra de europeiska regionerna mer attraktiva, utveckla hållbar turism och skapa nya sysselsättningsmöjligheter. |
| --- | --- |

3.

ReK konstaterar att kultursektorn bidrar starkt till lokal och regional utveckling genom att göra de europeiska regionerna mer attraktiva, utveckla hållbar turism och skapa nya sysselsättningsmöjligheter.

| 4. | Regionkommittén anser att ett antal små biografer riskerar att försvinna eftersom de står inför betungande utgifter. Kommittén efterlyser därför samarbete i syfte att bevara det europeiska kulturarvet och skydda filmindustrin. |
| --- | --- |

4.

Regionkommittén anser att ett antal små biografer riskerar att försvinna eftersom de står inför betungande utgifter. Kommittén efterlyser därför samarbete i syfte att bevara det europeiska kulturarvet och skydda filmindustrin.

| 5. | Utan offentligt stöd på europeisk, nationell, lokal och regional nivå skulle den europeiska filmens konkurrenskraft och spridning äventyras, och de europeiska folkens pluralism och språkliga och kulturella mångfald minskas. |
| --- | --- |

5.

Utan offentligt stöd på europeisk, nationell, lokal och regional nivå skulle den europeiska filmens konkurrenskraft och spridning äventyras, och de europeiska folkens pluralism och språkliga och kulturella mångfald minskas.

| 6. | ReK ställer sig bakom kommissionens idé att utforma ett nytt stödsystem inom Mediaprogrammet för att stödja den digitala omställningen på de europeiska biograferna, där majoriteten av de europeiska filmerna visas. |
| --- | --- |

6.

ReK ställer sig bakom kommissionens idé att utforma ett nytt stödsystem inom Mediaprogrammet för att stödja den digitala omställningen på de europeiska biograferna, där majoriteten av de europeiska filmerna visas.

I.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

Allmänna synpunkter

| 7. | De åtgärder som förslås i meddelandet tycks inte i sin nuvarande form ge upphov till några problem vare sig vad gäller subsidiaritets- eller proportionalitetsprincipen. Lokala och regionala myndigheter måste emellertid bli de främsta samtalspartnerna vid utformningen, genomförandet och förvaltningen av de åtgärder som utarbetas för att hjälpa små, lokala biografer att dra nytta av den digitala revolutionen. |
| --- | --- |

7.

De åtgärder som förslås i meddelandet tycks inte i sin nuvarande form ge upphov till några problem vare sig vad gäller subsidiaritets- eller proportionalitetsprincipen. Lokala och regionala myndigheter måste emellertid bli de främsta samtalspartnerna vid utformningen, genomförandet och förvaltningen av de åtgärder som utarbetas för att hjälpa små, lokala biografer att dra nytta av den digitala revolutionen.

| 8. | Kommittén anser att det finns en viktig EU-dimension i den digitala omställningen för biografer, och efterlyser därför en sammanhängande politik inom de områden som tas upp i meddelandet:






  — | Standardisering |
| --- | --- | --- |

8.

Kommittén anser att det finns en viktig EU-dimension i den digitala omställningen för biografer, och efterlyser därför en sammanhängande politik inom de områden som tas upp i meddelandet:

—

Standardisering

| — | Insamling och bevarande av film i digitalt format |
| --- | --- |

—

Insamling och bevarande av film i digitalt format

| — | Regionalt stöd till digitalisering |
| --- | --- |

—

Regionalt stöd till digitalisering

| — | Förenlighet med fördragens bestämmelser |
| --- | --- |

—

Förenlighet med fördragens bestämmelser

| — | Stöd till biografinnehavare som visar europeisk film i syfte att uppmuntra ett nära förhållande med de regionala och lokala myndigheterna när det gäller att främja konst och kultur |
| --- | --- |

—

Stöd till biografinnehavare som visar europeisk film i syfte att uppmuntra ett nära förhållande med de regionala och lokala myndigheterna när det gäller att främja konst och kultur

| — | Tillgång till finansiering. |
| --- | --- |

—

Tillgång till finansiering.

| 9. | Regionkommittén vill påminna om att den kulturella dimensionen har stärkts i fördragen genom införandet av skrivningen om att unionen ska respektera ”rikedomen hos sin kulturella och språkliga mångfald” och ”sörja för att det europeiska kulturarvet skyddas och utvecklas” (1). |
| --- | --- |

9.

Regionkommittén vill påminna om att den kulturella dimensionen har stärkts i fördragen genom införandet av skrivningen om att unionen ska respektera ”rikedomen hos sin kulturella och språkliga mångfald” och ”sörja för att det europeiska kulturarvet skyddas och utvecklas” (1).

| 10. | För att den digitala agendan för Europa (2) ska kunna genomföras krävs en verklig attitydförändring i hela Europa. Man bör inrätta direkta kommunikationskanaler för spridningen och genomförandet av projektresultat på lokal nivå. |
| --- | --- |

10.

För att den digitala agendan för Europa (2) ska kunna genomföras krävs en verklig attitydförändring i hela Europa. Man bör inrätta direkta kommunikationskanaler för spridningen och genomförandet av projektresultat på lokal nivå.

Europeisk film som kulturarv

| 11. | Regionkommittén vill lyfta fram filmens viktiga kulturella roll – den fångar ett lands kulturarv och presenterar det i form av underhållning (3). Filmen är av central betydelse när det gäller att visa historia, konst, kultur och livsstilar från många generationer och länder. Europeisk film visar i grund och botten den kultur och det samhälle som präglar landet och som varierar mellan länder och mellan generationer. |
| --- | --- |

11.

Regionkommittén vill lyfta fram filmens viktiga kulturella roll – den fångar ett lands kulturarv och presenterar det i form av underhållning (3). Filmen är av central betydelse när det gäller att visa historia, konst, kultur och livsstilar från många generationer och länder. Europeisk film visar i grund och botten den kultur och det samhälle som präglar landet och som varierar mellan länder och mellan generationer.

| 12. | Regionkommittén betonar att alla människor har rätt att delta i lokalsamhällets kulturliv och njuta av konst i olika former. Som konstmedium kan filmen bygga broar mellan skådespelarna och åskådarna. Filmkonsten hjälper människor att se varandra, se att vi delar samma mänskliga erfarenheter med utgångspunkt i en europeisk identitet. |
| --- | --- |

12.

Regionkommittén betonar att alla människor har rätt att delta i lokalsamhällets kulturliv och njuta av konst i olika former. Som konstmedium kan filmen bygga broar mellan skådespelarna och åskådarna. Filmkonsten hjälper människor att se varandra, se att vi delar samma mänskliga erfarenheter med utgångspunkt i en europeisk identitet.

| 13. | Kommittén vill understryka filmens roll när det gäller att bygga upp en europeisk identitet och integrera regionerna. Filmen är genom sin konstnärliga och kulturella natur en drivkraft för integration. Den når ut till folk över hela Europa och för dem närmare varandra genom att låta dem dela gemensamma erfarenheter. Biografer i avlägsna eller små orter eller regioner är i vissa fall det enda ställe där invånarna har tillgång till kultur. ReK anser därför att vi genom att bevara den europeiska filmen kan bidra till den europeiska integrationen i Europas avlägsna områden på ett avgörande sätt. |
| --- | --- |

13.

Kommittén vill understryka filmens roll när det gäller att bygga upp en europeisk identitet och integrera regionerna. Filmen är genom sin konstnärliga och kulturella natur en drivkraft för integration. Den når ut till folk över hela Europa och för dem närmare varandra genom att låta dem dela gemensamma erfarenheter. Biografer i avlägsna eller små orter eller regioner är i vissa fall det enda ställe där invånarna har tillgång till kultur. ReK anser därför att vi genom att bevara den europeiska filmen kan bidra till den europeiska integrationen i Europas avlägsna områden på ett avgörande sätt.

| 14. | Kommittén konstaterar att biografer spelar en viktig roll i städer och i avlägsna regioner eftersom de ger folk möjlighet att se europeiskt audiovisuellt innehåll. |
| --- | --- |

14.

Kommittén konstaterar att biografer spelar en viktig roll i städer och i avlägsna regioner eftersom de ger folk möjlighet att se europeiskt audiovisuellt innehåll.

Europeisk film i kultursektorn

| 15. | ReK konstaterar att kultursektorn är mycket dynamisk inom EU vad avser ekonomisk verksamhet och nya arbetstillfällen, och den kan därför spela en viktig roll för att uppfylla ekonomiska och sociala mål på lokal och regional nivå i Europa. |
| --- | --- |

15.

ReK konstaterar att kultursektorn är mycket dynamisk inom EU vad avser ekonomisk verksamhet och nya arbetstillfällen, och den kan därför spela en viktig roll för att uppfylla ekonomiska och sociala mål på lokal och regional nivå i Europa.

| 16. | Film omfattas av definitionen (4) av den kulturella sektorn i grönboken ”Att ta tillvara potentialen i den kulturella och den kreativa sektorn”: ”den sektor som producerar och sprider varor eller tjänster som vid den tid de utarbetas anses ha en särskild kvalitet eller användning eller ett särskilt ändamål som införlivar eller förmedlar kulturyttringar, oberoende av sitt eventuella handelsvärde. Förutom de traditionella konstsektorerna (scenkonst, bildkonst, kulturarv, inbegripet den offentliga sektorn) omfattar de film, dvd och video, TV och radio, videospel, nya medier, musik, böcker och press. Detta begrepp definieras i förhållande till kulturyttringar inom ramen för 2005 års Unescokonvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar”. |
| --- | --- |

16.

Film omfattas av definitionen (4) av den kulturella sektorn i grönboken ”Att ta tillvara potentialen i den kulturella och den kreativa sektorn”: ”den sektor som producerar och sprider varor eller tjänster som vid den tid de utarbetas anses ha en särskild kvalitet eller användning eller ett särskilt ändamål som införlivar eller förmedlar kulturyttringar, oberoende av sitt eventuella handelsvärde. Förutom de traditionella konstsektorerna (scenkonst, bildkonst, kulturarv, inbegripet den offentliga sektorn) omfattar de film, dvd och video, TV och radio, videospel, nya medier, musik, böcker och press. Detta begrepp definieras i förhållande till kulturyttringar inom ramen för 2005 års Unescokonvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar”.

| 17. | En välmående kultursektor kan utveckla kreativa partnerskap mellan kulturbranschen och andra sektorer (IKT, forskning, turism, arbetsmarknadens parter osv.) för att öka de sociala och ekonomiska effekterna av investeringar i kultur och kreativitet, särskilt när det gäller att främja tillväxt och sysselsättning och att utveckla regioner och städer och göra dem mer attraktiva. |
| --- | --- |

17.

En välmående kultursektor kan utveckla kreativa partnerskap mellan kulturbranschen och andra sektorer (IKT, forskning, turism, arbetsmarknadens parter osv.) för att öka de sociala och ekonomiska effekterna av investeringar i kultur och kreativitet, särskilt när det gäller att främja tillväxt och sysselsättning och att utveckla regioner och städer och göra dem mer attraktiva.

| 18. | Regionkommittén efterlyser fortlöpande samarbete mellan intressenterna med tanke på den digitala revolutionens utmaningar och den pågående finanskrisen, i syfte att få stöd där marknaden kommer till korta. |
| --- | --- |

18.

Regionkommittén efterlyser fortlöpande samarbete mellan intressenterna med tanke på den digitala revolutionens utmaningar och den pågående finanskrisen, i syfte att få stöd där marknaden kommer till korta.

Bevara det europeiska kulturarvet genom filmindustrin

| 19. | Kommittén vill rikta uppmärksamheten på att följderna av den digitala revolutionen och finanskrisen för den europeiska filmen kan vara permanenta förändringar för sektorn på lokal och regional nivå. En sådan följd kan vara att biografer med bara en salong helt försvinner från marknaden (5). ReK skulle gärna se att resurser fördes samman över nationella och regionala gränser för att bekämpa hoten mot kulturen. |
| --- | --- |

19.

Kommittén vill rikta uppmärksamheten på att följderna av den digitala revolutionen och finanskrisen för den europeiska filmen kan vara permanenta förändringar för sektorn på lokal och regional nivå. En sådan följd kan vara att biografer med bara en salong helt försvinner från marknaden (5). ReK skulle gärna se att resurser fördes samman över nationella och regionala gränser för att bekämpa hoten mot kulturen.

| 20. | Kommittén skulle välkomna en gemensam insats från lokala, regionala, nationella och europeiska myndigheter, och efterlyser samarbete snarast möjligt mellan dem som förvaltar kulturarvet, regionala planeringsansvariga och politiker. |
| --- | --- |

20.

Kommittén skulle välkomna en gemensam insats från lokala, regionala, nationella och europeiska myndigheter, och efterlyser samarbete snarast möjligt mellan dem som förvaltar kulturarvet, regionala planeringsansvariga och politiker.

Att skydda filmindustrin

| 21. | Kommittén betonar behovet av att beakta både filmens ekonomiska och dess kulturella roll. Filmsektorn är en bransch med stor betydelse för utvecklingen, konkurrenskraften och sysselsättningen. Den spelar också en avgörande roll när det gäller att säkerställa och främja den lokala och regionala kulturella identiteten och mångfalden. Sektorns särart gör att den är en av de främsta faktorerna för utvecklingen av europeiska samhällsvärderingar och det demokratiska samhällets funktion, eftersom de audiovisuella verken kan spela en betydande roll för formandet av den europeiska identiteten (6). |
| --- | --- |

21.

Kommittén betonar behovet av att beakta både filmens ekonomiska och dess kulturella roll. Filmsektorn är en bransch med stor betydelse för utvecklingen, konkurrenskraften och sysselsättningen. Den spelar också en avgörande roll när det gäller att säkerställa och främja den lokala och regionala kulturella identiteten och mångfalden. Sektorns särart gör att den är en av de främsta faktorerna för utvecklingen av europeiska samhällsvärderingar och det demokratiska samhällets funktion, eftersom de audiovisuella verken kan spela en betydande roll för formandet av den europeiska identiteten (6).

| 22. | ReK konstaterar med oro att små, oberoende biografer och konstfilmsbiografer eller biografer på landsbygden i avlägsna områden riskerar att försvinna. Dessa biografer står inför svåra utmaningar i samband med övergången, och deras existens hotas av den digitala filmen. |
| --- | --- |

22.

ReK konstaterar med oro att små, oberoende biografer och konstfilmsbiografer eller biografer på landsbygden i avlägsna områden riskerar att försvinna. Dessa biografer står inför svåra utmaningar i samband med övergången, och deras existens hotas av den digitala filmen.

| 23. | Kommittén uppmuntrar därför en lösning som omfattar både städer och landsbygd och som syftar till att skydda den kulturella mångfalden i Europa. |
| --- | --- |

23.

Kommittén uppmuntrar därför en lösning som omfattar både städer och landsbygd och som syftar till att skydda den kulturella mångfalden i Europa.

| 24. | ReK betonar behovet av effektiva offentliga insatser som bygger på att den kulturella och kreativa sektorn står för innehållet i IKT, och därmed bidrar till att IKT utvecklas ytterligare (7). |
| --- | --- |

24.

ReK betonar behovet av effektiva offentliga insatser som bygger på att den kulturella och kreativa sektorn står för innehållet i IKT, och därmed bidrar till att IKT utvecklas ytterligare (7).

Finansiering och genomförande av omställningen till digital bio

| 25. | Regionkommittén efterlyser en integrerad, lättillgänglig och dynamisk kommunikationsstrategi för att informera om tillgängligt offentligt stöd, aktiva partnerskap och möjlig spridning och betonar behovet av en fortlöpande uppdatering om utvecklingen inom EU till de regionala och lokala myndigheterna med tanke på den nyckelroll som de kan spela för att främja stödet och sprida information inom sina områden. |
| --- | --- |

25.

Regionkommittén efterlyser en integrerad, lättillgänglig och dynamisk kommunikationsstrategi för att informera om tillgängligt offentligt stöd, aktiva partnerskap och möjlig spridning och betonar behovet av en fortlöpande uppdatering om utvecklingen inom EU till de regionala och lokala myndigheterna med tanke på den nyckelroll som de kan spela för att främja stödet och sprida information inom sina områden.

| 26. | Det är viktigt att sträva efter aktiv och kreativ användning i praktiken, framför allt inom ramen för olika projekt, av nödvändiga tekniska och manuella färdigheter, åtgärder och kunskaper. Man bör i synnerhet inrikta arbetet på audiovisuell kommunikation och skapande, presentation och spridning av audiovisuellt innehåll via digital teknik (8). |
| --- | --- |

26.

Det är viktigt att sträva efter aktiv och kreativ användning i praktiken, framför allt inom ramen för olika projekt, av nödvändiga tekniska och manuella färdigheter, åtgärder och kunskaper. Man bör i synnerhet inrikta arbetet på audiovisuell kommunikation och skapande, presentation och spridning av audiovisuellt innehåll via digital teknik (8).

| 27. | Kommittén konstaterar att den nuvarande VPF-modellen (Virtual Print Fee) i allmänhet är olämplig för små, oberoende biografer och konstfilmsbiografer – och många av dessa finns på landsbygden, i avlägsna områden eller i små regioner. ReK efterlyser därför lämpliga åtgärder som är specifikt inriktade på de mer sårbara biograferna. |
| --- | --- |

27.

Kommittén konstaterar att den nuvarande VPF-modellen (Virtual Print Fee) i allmänhet är olämplig för små, oberoende biografer och konstfilmsbiografer – och många av dessa finns på landsbygden, i avlägsna områden eller i små regioner. ReK efterlyser därför lämpliga åtgärder som är specifikt inriktade på de mer sårbara biograferna.

| 28. | Kommissionen bör uppmuntra de möjligheter som standardisering innebär för att uppnå ett antal mål, t.ex. 1) snabbare digitalisering, 2) lägre produktions- och distributionskostnader, 3) bevarad och ökad mångfald vad gäller de europeiska filmer som visas på digitala biografer och 4) investeringar i forskning, utrustning och yrkesutbildning för att bättre skydda Europas filmarv. |
| --- | --- |

28.

Kommissionen bör uppmuntra de möjligheter som standardisering innebär för att uppnå ett antal mål, t.ex. 1) snabbare digitalisering, 2) lägre produktions- och distributionskostnader, 3) bevarad och ökad mångfald vad gäller de europeiska filmer som visas på digitala biografer och 4) investeringar i forskning, utrustning och yrkesutbildning för att bättre skydda Europas filmarv.

| 29. | Kommittén betonar att övergången till digital bio innebär nya möjligheter att koppla samman olika regioner i Europa genom utbyte av audiovisuella verk och att utforska nya sätt att skapa förbindelser och utbyta innehåll. Övergången kan utgöra en möjlighet att locka en ny publik, utnyttja alternativt innehåll, erbjuda nya tjänster och ge ökad synlighet åt innehåll från olika regioner. |
| --- | --- |

29.

Kommittén betonar att övergången till digital bio innebär nya möjligheter att koppla samman olika regioner i Europa genom utbyte av audiovisuella verk och att utforska nya sätt att skapa förbindelser och utbyta innehåll. Övergången kan utgöra en möjlighet att locka en ny publik, utnyttja alternativt innehåll, erbjuda nya tjänster och ge ökad synlighet åt innehåll från olika regioner.

| 30. | Investeringar i ny filmvisningsteknik och övergången till digital bio bör förbättra tillgängligheten för funktionshindrade genom möjligheterna att införa ljudtolkning och textning. |
| --- | --- |

30.

Investeringar i ny filmvisningsteknik och övergången till digital bio bör förbättra tillgängligheten för funktionshindrade genom möjligheterna att införa ljudtolkning och textning.

EU:s strukturfonder

| 31. | Regionkommittén välkomnar möjligheten att använda EU:s strukturfonder för att medfinansiera digitaliseringsprojekt och utbildningsinitiativ, samtidigt som vi konstaterar att detta kanske inte fungerar i alla länder eftersom prioriterade finansieringsområden redan har fastställts och finansieringsåtaganden redan har gjorts. |
| --- | --- |

31.

Regionkommittén välkomnar möjligheten att använda EU:s strukturfonder för att medfinansiera digitaliseringsprojekt och utbildningsinitiativ, samtidigt som vi konstaterar att detta kanske inte fungerar i alla länder eftersom prioriterade finansieringsområden redan har fastställts och finansieringsåtaganden redan har gjorts.

| 32. | ReK anser att en modernisering av den europeiska filmbranschen kommer att bidra starkt till lokal och regional utveckling genom att göra de europeiska regionerna (särskilt avlägsna områden) mer attraktiva, utveckla hållbar turism och skapa nya sysselsättningsmöjligheter. |
| --- | --- |

32.

ReK anser att en modernisering av den europeiska filmbranschen kommer att bidra starkt till lokal och regional utveckling genom att göra de europeiska regionerna (särskilt avlägsna områden) mer attraktiva, utveckla hållbar turism och skapa nya sysselsättningsmöjligheter.

| 33. | ReK välkomnar kommissionens initiativ att utforma ett nytt system inom Mediaprogrammet. Kommittén ser helst ett system med större flexibilitet som uppmuntrar biografer till modernisering och som minskar den digitala klyftan mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

33.

ReK välkomnar kommissionens initiativ att utforma ett nytt system inom Mediaprogrammet. Kommittén ser helst ett system med större flexibilitet som uppmuntrar biografer till modernisering och som minskar den digitala klyftan mellan medlemsstaterna.

| 34. | Regionkommittén noterar att det finns positiva exempel. Med effektiva stödåtgärder kan regionerna öka takten när det gäller att utforska den nya digitala utmaningen. Exempel på konstfilmsbiografer som redan fått stöd från ERUF för digitalisering finns i den tyska delstaten Niedersachsen, den polska regionen Małopolskie och de norra och centrala regionerna samt i Alentejoregionen i Portugal. |
| --- | --- |

34.

Regionkommittén noterar att det finns positiva exempel. Med effektiva stödåtgärder kan regionerna öka takten när det gäller att utforska den nya digitala utmaningen. Exempel på konstfilmsbiografer som redan fått stöd från ERUF för digitalisering finns i den tyska delstaten Niedersachsen, den polska regionen Małopolskie och de norra och centrala regionerna samt i Alentejoregionen i Portugal.

| 35. | Kommittén uppmuntrar utbyte av goda metoder, samarbete och nätverksarbete mellan regioner och aktörer. Bland dessa kan nämnas Europeiska kommissionen, nationella och lokala myndigheter, filmpooler, filminstitut, sammanslutningar av biografägare, distributörer, producenter och försäljningsagenter. |
| --- | --- |

35.

Kommittén uppmuntrar utbyte av goda metoder, samarbete och nätverksarbete mellan regioner och aktörer. Bland dessa kan nämnas Europeiska kommissionen, nationella och lokala myndigheter, filmpooler, filminstitut, sammanslutningar av biografägare, distributörer, producenter och försäljningsagenter.

| 36. | Kommittén förespråkar att rekommendationerna i detta yttrande vidareutvecklas i samarbete med Europaparlamentet och kommissionen, där detta är lämpligt. |
| --- | --- |

36.

Kommittén förespråkar att rekommendationerna i detta yttrande vidareutvecklas i samarbete med Europaparlamentet och kommissionen, där detta är lämpligt.

Bryssel den 27 januari 2011

Regionkommitténs ordförande

Mercedes BRESSO

---

(1)  Se artikel 3 i EU-fördraget.

1

(2)  Se meddelande KOM(2010) 245 av den 19 maj 2010 på webbadressen http://ec.europa.eu/information_society/digital-agenda/index_en.htm, särskilt sidorna 31–32.

2

(3)  Europeiska kommissionen, GD Forskning, ”Preserving our heritage, Improving our Environment”, vol 1, tillgänglig på följande adress: http://ec.europa.eu/culture/key-documents/doc/20years_cultural_heritage_vol1_en.pdf.

3

(4)  Europeiska kommissionen, ”Grönbok – Att ta tillvara potentialen i den kulturella och den kreativa sektorn”, tillgänglig på adressen http://ec.europa.eu/culture/our-policy-development/doc/GreenPaper_creative_industries_sv.pdf.

4

(5)  Se meddelandet KOM(2010) 245 slutlig, av den 19 maj 2010.

5

(6)  CdR 27/2009.

6

(7)  CdR 104/2010.

7

(8)  CdR 133/2009.

8

---

| 2.4.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 104/35 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 104/35

---

Yttrande från Regionkommittén om ”hållbar användning av biomassa”

2011/C 104/08

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| — | Kommittén anser att producenter och aktörer måste stödjas av en progressiv och konsekvent administrativ politik och skattepolitik på alla myndighetsnivåer, så att sektorn med tillförsikt kan utforma strategiska planer. |
| --- | --- |

—

Kommittén anser att producenter och aktörer måste stödjas av en progressiv och konsekvent administrativ politik och skattepolitik på alla myndighetsnivåer, så att sektorn med tillförsikt kan utforma strategiska planer.

| — | ReK föreslår att protokoll om hållbar användning av biomassa görs till en integrerad del av bestämmelserna i relevanta internationella handelsavtal, och anser att man måste prioritera ett internationellt avtal om förbättrad och standardiserad redovisning av markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF). |
| --- | --- |

—

ReK föreslår att protokoll om hållbar användning av biomassa görs till en integrerad del av bestämmelserna i relevanta internationella handelsavtal, och anser att man måste prioritera ett internationellt avtal om förbättrad och standardiserad redovisning av markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF).

| — | Kommittén uppmanar fler myndigheter att ansluta sig till borgmästaravtalet (eller liknande nationella eller regionala samarbeten) och rekommenderar i övrigt alla myndigheter att anta formella strategier och förfaranden som främjar hållbar energi, inklusive incitament för lokal produktion och användning av biomassa då detta är lämpligt. |
| --- | --- |

—

Kommittén uppmanar fler myndigheter att ansluta sig till borgmästaravtalet (eller liknande nationella eller regionala samarbeten) och rekommenderar i övrigt alla myndigheter att anta formella strategier och förfaranden som främjar hållbar energi, inklusive incitament för lokal produktion och användning av biomassa då detta är lämpligt.

| — | ReK anser att den rapport om hållbar användning av biomassa som kommissionen ska lägga fram 2011 bör åtföljas av förslag om bindande minimikrav för hållbar användning av fast och gasformig biomassa till elektricitet, uppvärmning och nedkylning, inklusive krav på minskade utsläpp av växthusgaser med hänsyn tagen till indirekta effekter av förändrad markanvändning i förekommande fall. Rapporten bör även innehålla en bedömning av vilka konsekvenser produktionen av biomassa får för livsmedelsproduktionen, skogsbruket och träindustrin samt av andra konsekvenser av förändrad markanvändning. |
| --- | --- |

—

ReK anser att den rapport om hållbar användning av biomassa som kommissionen ska lägga fram 2011 bör åtföljas av förslag om bindande minimikrav för hållbar användning av fast och gasformig biomassa till elektricitet, uppvärmning och nedkylning, inklusive krav på minskade utsläpp av växthusgaser med hänsyn tagen till indirekta effekter av förändrad markanvändning i förekommande fall. Rapporten bör även innehålla en bedömning av vilka konsekvenser produktionen av biomassa får för livsmedelsproduktionen, skogsbruket och träindustrin samt av andra konsekvenser av förändrad markanvändning.

| Föredragande | : | Brian Meaney (IE–EA), Clare County Council och Mid-West Regional Authority |
| --- | --- | --- |
| Referensdokument | : | Rapport från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om hållbarhetskrav för användningen av fast och gasformig energi från biomassa för el samt värme och kyla
  KOM(2010) 11 slutlig |

Föredragande

:

Brian Meaney (IE–EA), Clare County Council och Mid-West Regional Authority

Referensdokument

:

Rapport från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om hållbarhetskrav för användningen av fast och gasformig energi från biomassa för el samt värme och kyla

KOM(2010) 11 slutlig

I.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Inledning

| 1. | Regionkommittén anser att en hållbar produktion och användning av biomassa kan minska utsläppen av växthusgaser, öka tryggheten i energiförsörjningen, främja den tekniska utvecklingen, öka sysselsättningsmöjligheterna och bidra till företagandet och utvecklingen på lokal och regional nivå. |
| --- | --- |

1.

Regionkommittén anser att en hållbar produktion och användning av biomassa kan minska utsläppen av växthusgaser, öka tryggheten i energiförsörjningen, främja den tekniska utvecklingen, öka sysselsättningsmöjligheterna och bidra till företagandet och utvecklingen på lokal och regional nivå.

| 2. | Kommittén är medveten om att de mål som ställts upp i färdplanen för förnybar energi i allmänhet och för biomassa i synnerhet (som innebär att biomassan ska utgöra cirka 10 % av den totala energianvändningen senast 2020), kommer att öka trycket på EU:s producenter och importörer av biomassa när det gäller att uppnå dessa mål samt trycket på livsmedelsproduktion och skogsbruk och på alternativ användning av mark och material. Målen kommer även att påverka den biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

2.

Kommittén är medveten om att de mål som ställts upp i färdplanen för förnybar energi i allmänhet och för biomassa i synnerhet (som innebär att biomassan ska utgöra cirka 10 % av den totala energianvändningen senast 2020), kommer att öka trycket på EU:s producenter och importörer av biomassa när det gäller att uppnå dessa mål samt trycket på livsmedelsproduktion och skogsbruk och på alternativ användning av mark och material. Målen kommer även att påverka den biologiska mångfalden.

| 3. | Kommittén framhåller vikten av hållbar produktion och användning av biomassa, och noterar kommissionens förslag om att införa icke bindande kriterier för användning av biomassa vid produktion av el, värme och kyla som ett komplement till hållbarhetskriterierna för biobränslen. Eftersom sektorn för biomassa sannolikt kommer att växa snabbt anser ReK emellertid att det föreslagna förfarandet bör övervakas noggrant. |
| --- | --- |

3.

Kommittén framhåller vikten av hållbar produktion och användning av biomassa, och noterar kommissionens förslag om att införa icke bindande kriterier för användning av biomassa vid produktion av el, värme och kyla som ett komplement till hållbarhetskriterierna för biobränslen. Eftersom sektorn för biomassa sannolikt kommer att växa snabbt anser ReK emellertid att det föreslagna förfarandet bör övervakas noggrant.

| 4. | Kommittén välkomnar kommissionens rapport med förslag till icke bindande kriterier som ett första steg men anser att vi så snart som möjligt måste sätta i gång och utarbeta bindande hållbarhetskriterier för produktion och användning av biomassa, vilket i första hand ska omfatta hela EU men förhoppningsvis även få bredare internationell spridning. |
| --- | --- |

4.

Kommittén välkomnar kommissionens rapport med förslag till icke bindande kriterier som ett första steg men anser att vi så snart som möjligt måste sätta i gång och utarbeta bindande hållbarhetskriterier för produktion och användning av biomassa, vilket i första hand ska omfatta hela EU men förhoppningsvis även få bredare internationell spridning.

| 5. | ReK instämmer i att de principer som stöder ett hållbarhetssystem måste vara verksamma, kostnadseffektiva, respektera den biologiska mångfalden och jordbruksproduktion av livsmedel samt ligga i linje med den aktuella politiken. |
| --- | --- |

5.

ReK instämmer i att de principer som stöder ett hållbarhetssystem måste vara verksamma, kostnadseffektiva, respektera den biologiska mångfalden och jordbruksproduktion av livsmedel samt ligga i linje med den aktuella politiken.

| 6. | Kommittén anser att Europeiska kommissionen i sitt förslag tar skälig hänsyn till tillämpningen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. |
| --- | --- |

6.

Kommittén anser att Europeiska kommissionen i sitt förslag tar skälig hänsyn till tillämpningen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna.

| 7. | Eftersom produktionen och användningen av biomassa till stora delar är innovativ, kapitalintensiv och kräver en relativt lång introduktionstid anser kommittén, framför allt med tanke på de nuvarande ekonomiska utmaningarna, att producenter och aktörer måste stödjas av en progressiv och konsekvent administrativ politik och skattepolitik på alla myndighetsnivåer, så att sektorn med tillförsikt kan utforma strategiska planer. |
| --- | --- |

7.

Eftersom produktionen och användningen av biomassa till stora delar är innovativ, kapitalintensiv och kräver en relativt lång introduktionstid anser kommittén, framför allt med tanke på de nuvarande ekonomiska utmaningarna, att producenter och aktörer måste stödjas av en progressiv och konsekvent administrativ politik och skattepolitik på alla myndighetsnivåer, så att sektorn med tillförsikt kan utforma strategiska planer.

Hållbarhetsfrågor rörande användningen av fast och gasformig biomassa för produktion av el, värme och kyla

| 8. | Även om sektorn för biomassa utvecklas snabbt, är kommittén oroad över att det inte finns aktuell information om produktionen och användningen av biomassa. Med tanke på den ökande importen av biomassa anser kommittén att det framför allt är problematiskt att fastställa strategier utan att ha tillgång till tillförlitlig, uttömmande och aktuell bakgrundsinformation och tillräckliga garantier för att skydda den biologiska mångfalden, lokalsamhällena och ursprungsbefolkningarnas rättigheter och så länge man inte tar hänsyn till de totala klimatmässiga konsekvenserna, inklusive omflyttningseffekterna. |
| --- | --- |

8.

Även om sektorn för biomassa utvecklas snabbt, är kommittén oroad över att det inte finns aktuell information om produktionen och användningen av biomassa. Med tanke på den ökande importen av biomassa anser kommittén att det framför allt är problematiskt att fastställa strategier utan att ha tillgång till tillförlitlig, uttömmande och aktuell bakgrundsinformation och tillräckliga garantier för att skydda den biologiska mångfalden, lokalsamhällena och ursprungsbefolkningarnas rättigheter och så länge man inte tar hänsyn till de totala klimatmässiga konsekvenserna, inklusive omflyttningseffekterna.

| 9. | ReK anser att hållbarheten måste utgöra en naturlig del av utvecklingen av sektorn för biomassa, och att EU:s politik framför allt bör inrikta sig på främjande av lokal och regional produktion och användning av biomassa. Den nationella, regionala och lokala politiken för att främja hållbar produktion och användning av biomassa måste erkänna och avspegla områdenas och regionernas specifika karaktär och särdrag. |
| --- | --- |

9.

ReK anser att hållbarheten måste utgöra en naturlig del av utvecklingen av sektorn för biomassa, och att EU:s politik framför allt bör inrikta sig på främjande av lokal och regional produktion och användning av biomassa. Den nationella, regionala och lokala politiken för att främja hållbar produktion och användning av biomassa måste erkänna och avspegla områdenas och regionernas specifika karaktär och särdrag.

| 10. | Regionkommittén anser att man måste ta hänsyn till de positiva effekterna av användning av skogsbiomassa när det gäller förebyggande av skogsbränder inom ramen för hållbar skogsförvaltning, även i skyddade områden och områden med stor biologisk mångfald. |
| --- | --- |

10.

Regionkommittén anser att man måste ta hänsyn till de positiva effekterna av användning av skogsbiomassa när det gäller förebyggande av skogsbränder inom ramen för hållbar skogsförvaltning, även i skyddade områden och områden med stor biologisk mångfald.

| 11. | Regionkommittén erinrar om att en användning i flera steg, det vill säga att biomassan först används till materiella produkter och att produkternas energiinnehåll sedan tillvaratas på ett säkert sätt när de är uttjänta, i allmänhet innebär större fördelar ur miljösynpunkt än om biomassan primärt används som bränsle. |
| --- | --- |

11.

Regionkommittén erinrar om att en användning i flera steg, det vill säga att biomassan först används till materiella produkter och att produkternas energiinnehåll sedan tillvaratas på ett säkert sätt när de är uttjänta, i allmänhet innebär större fördelar ur miljösynpunkt än om biomassan primärt används som bränsle.

| 12. | Kommittén oroas av det faktum att en fortsatt växande efterfrågan på biomassa som inte är ämnad att användas som livsmedel, framför allt bränslegrödor och produkter som härrör från dessa, oundvikligen kommer att leda till en utbredning av världens totala åkerareal på bekostnad av naturliga ekosystem såsom savanner och tropiska regnskogar. På grund av detta riskerar de pågående ansträngningarna för att öka användningen av biomassa som inte är ämnad att användas som livsmedel, i syfte att motverka klimatförändringen och miljöförstöringen, att endast flytta problemet från ett område till ett annat och leda till en sämre miljö globalt sett. |
| --- | --- |

12.

Kommittén oroas av det faktum att en fortsatt växande efterfrågan på biomassa som inte är ämnad att användas som livsmedel, framför allt bränslegrödor och produkter som härrör från dessa, oundvikligen kommer att leda till en utbredning av världens totala åkerareal på bekostnad av naturliga ekosystem såsom savanner och tropiska regnskogar. På grund av detta riskerar de pågående ansträngningarna för att öka användningen av biomassa som inte är ämnad att användas som livsmedel, i syfte att motverka klimatförändringen och miljöförstöringen, att endast flytta problemet från ett område till ett annat och leda till en sämre miljö globalt sett.

| 13. | Regionkommittén betonar att onödig byråkrati inte får hindra utvecklingen av en potentiellt sett mycket viktig industri, men att hållbarhetskriterierna ändå måste kunna kontrolleras och vara föremål för oberoende certifiering om man ska kunna skapa konsumentförtroende. Detta är särskilt viktigt i fråga om biomassematerial som omfattas av internationell handel. |
| --- | --- |

13.

Regionkommittén betonar att onödig byråkrati inte får hindra utvecklingen av en potentiellt sett mycket viktig industri, men att hållbarhetskriterierna ändå måste kunna kontrolleras och vara föremål för oberoende certifiering om man ska kunna skapa konsumentförtroende. Detta är särskilt viktigt i fråga om biomassematerial som omfattas av internationell handel.

| 14. | Kommittén anser att samma eller likvärdiga kriterier måste gälla för biomassa som producerats inom EU och biomassa som importerats till unionen. Detta underlättar inrättandet av internationella normer och marknader för material som producerats på ett hållbart sätt. |
| --- | --- |

14.

Kommittén anser att samma eller likvärdiga kriterier måste gälla för biomassa som producerats inom EU och biomassa som importerats till unionen. Detta underlättar inrättandet av internationella normer och marknader för material som producerats på ett hållbart sätt.

| 15. | ReK föreslår att protokoll om hållbar användning av biomassa görs till en integrerad del av bestämmelserna i relevanta internationella handelsavtal, och anser att man måste prioritera ett internationellt avtal om förbättrad och standardiserad redovisning av markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF). |
| --- | --- |

15.

ReK föreslår att protokoll om hållbar användning av biomassa görs till en integrerad del av bestämmelserna i relevanta internationella handelsavtal, och anser att man måste prioritera ett internationellt avtal om förbättrad och standardiserad redovisning av markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF).

| 16. | ReK ställer sig bakom förslaget om att utvidga livscykelanalysen (Life Cycle Assessment – LCA) i direktivet om förnybar energi så att omvandlingen av hållbara och certifierade biomassabränslen till elektricitet, värme och kyla inkluderas i beräkningen av utsläpp av växthusgaser från biomassa. |
| --- | --- |

16.

ReK ställer sig bakom förslaget om att utvidga livscykelanalysen (Life Cycle Assessment – LCA) i direktivet om förnybar energi så att omvandlingen av hållbara och certifierade biomassabränslen till elektricitet, värme och kyla inkluderas i beräkningen av utsläpp av växthusgaser från biomassa.

| 17. | Kommittén stöder principen om en gemensam policy för energieffektivitet för fossila bränslen och biomassabränslen, för att på detta sätt undvika en eventuell övergång till fossila bränslen som skulle kunna bli aktuell om samma normer för energiprestanda inte gäller. |
| --- | --- |

17.

Kommittén stöder principen om en gemensam policy för energieffektivitet för fossila bränslen och biomassabränslen, för att på detta sätt undvika en eventuell övergång till fossila bränslen som skulle kunna bli aktuell om samma normer för energiprestanda inte gäller.

| 18. | ReK vidhåller att strategier för energieffektivitet inte får missgynna säkert utnyttjande av energi från biomassaavfall som inte har något annat användningsområde (t.ex. avloppsslam). |
| --- | --- |

18.

ReK vidhåller att strategier för energieffektivitet inte får missgynna säkert utnyttjande av energi från biomassaavfall som inte har något annat användningsområde (t.ex. avloppsslam).

Rekommendationer om lämpliga åtgärder för att hantera hållbarhetsfrågor

| 19. | Regionkommittén anser att en allmän princip bör vara att EU:s lagstiftning ska tillämpas på ett enhetligt sätt på produktion och användning av biomassa, oberoende av om biomassan används till biobränsle eller till produktion av el, värme eller kyla. Detta skulle minimera ovissheten och minska risken för att skillnader i lagstiftningen utnyttjas. |
| --- | --- |

19.

Regionkommittén anser att en allmän princip bör vara att EU:s lagstiftning ska tillämpas på ett enhetligt sätt på produktion och användning av biomassa, oberoende av om biomassan används till biobränsle eller till produktion av el, värme eller kyla. Detta skulle minimera ovissheten och minska risken för att skillnader i lagstiftningen utnyttjas.

| 20. | I de fall nationella och regionala hållbarhetskriterier för biomassa redan tillämpas eller håller på att utformas, skulle ReK gärna se en harmonisering av kriterierna samtidigt som lokala faktorer beaktas. |
| --- | --- |

20.

I de fall nationella och regionala hållbarhetskriterier för biomassa redan tillämpas eller håller på att utformas, skulle ReK gärna se en harmonisering av kriterierna samtidigt som lokala faktorer beaktas.

| 21. | Kommittén ser mycket positivt på förslaget om att differentiera stödet för anläggningar för el, värme och kyla på basis av energiomvandlingseffektiviteten. ReK betonar emellertid att existerande anläggningar som anpassas för att omvandla ”nya” typer av biomassa inte får missgynnas, med tanke på de totala energiinbesparingar som de innebär. |
| --- | --- |

21.

Kommittén ser mycket positivt på förslaget om att differentiera stödet för anläggningar för el, värme och kyla på basis av energiomvandlingseffektiviteten. ReK betonar emellertid att existerande anläggningar som anpassas för att omvandla ”nya” typer av biomassa inte får missgynnas, med tanke på de totala energiinbesparingar som de innebär.

| 22. | Kommittén uppmuntrar utvecklingen av industriell anaerob jäsning och anaerob jäsning på gårdarna, och förespråkar i de fall storleken på verksamheten är ett problem stöd till kooperativ verksamhet. Kommittén anser vidare att man i relevant lagstiftning om gödsling och avfallshantering bör främja anaerob jäsning vid kategoriseringen av rötrester. |
| --- | --- |

22.

Kommittén uppmuntrar utvecklingen av industriell anaerob jäsning och anaerob jäsning på gårdarna, och förespråkar i de fall storleken på verksamheten är ett problem stöd till kooperativ verksamhet. Kommittén anser vidare att man i relevant lagstiftning om gödsling och avfallshantering bör främja anaerob jäsning vid kategoriseringen av rötrester.

| 23. | Med tanke på att den internationella handeln med träpellets håller på att utvecklas bör man prioritera fastställandet av obligatoriska hållbarhets- och kvalitetskriterier för detta material i ett tidigt skede. |
| --- | --- |

23.

Med tanke på att den internationella handeln med träpellets håller på att utvecklas bör man prioritera fastställandet av obligatoriska hållbarhets- och kvalitetskriterier för detta material i ett tidigt skede.

| 24. | Att det förs en hållbar skogsbrukspolitik är, enligt ReK:s mening, en nödvändig förutsättning för en hållbar användning av biomassa, och om man utnyttjar biomassa för energiändamål måste man också odla energiskog i proportionell mängd. |
| --- | --- |

24.

Att det förs en hållbar skogsbrukspolitik är, enligt ReK:s mening, en nödvändig förutsättning för en hållbar användning av biomassa, och om man utnyttjar biomassa för energiändamål måste man också odla energiskog i proportionell mängd.

| 25. | ReK betonar att information om biomassa bör ingå i eller bifogas de nationella energihandlingsplanerna, bl.a. typ av och omfattning på anläggningar, typ av biomassa och biomassans ursprung (inhemsk, importerad) samt livscykelanalyser. |
| --- | --- |

25.

ReK betonar att information om biomassa bör ingå i eller bifogas de nationella energihandlingsplanerna, bl.a. typ av och omfattning på anläggningar, typ av biomassa och biomassans ursprung (inhemsk, importerad) samt livscykelanalyser.

| 26. | Eftersom de lokala och regionala myndigheterna har flera befogenheter och roller i samband med energipolitiken generellt sett och i främjandet av hållbar energi i synnerhet, betonar kommittén att de lokala och regionala myndigheterna måste göras delaktiga i utformningen och genomförandet av nationella planer på detta område. |
| --- | --- |

26.

Eftersom de lokala och regionala myndigheterna har flera befogenheter och roller i samband med energipolitiken generellt sett och i främjandet av hållbar energi i synnerhet, betonar kommittén att de lokala och regionala myndigheterna måste göras delaktiga i utformningen och genomförandet av nationella planer på detta område.

| 27. | Kommittén uppmanar fler myndigheter att ansluta sig till borgmästaravtalet (eller liknande nationella eller regionala samarbeten) och rekommenderar i övrigt alla myndigheter att anta formella strategier och förfaranden som främjar hållbar energi, inklusive incitament för lokal produktion och användning av biomassa då detta är lämpligt. |
| --- | --- |

27.

Kommittén uppmanar fler myndigheter att ansluta sig till borgmästaravtalet (eller liknande nationella eller regionala samarbeten) och rekommenderar i övrigt alla myndigheter att anta formella strategier och förfaranden som främjar hållbar energi, inklusive incitament för lokal produktion och användning av biomassa då detta är lämpligt.

| 28. | Eftersom de föreslagna hållbarhetskriterierna är begränsade till större energiproducenter med en kapacitet på 1 MW eller mer, rekommenderar ReK att följderna av fastställandet av denna tröskel övervakas i samband med inrättandet av nya industrianläggningar. |
| --- | --- |

28.

Eftersom de föreslagna hållbarhetskriterierna är begränsade till större energiproducenter med en kapacitet på 1 MW eller mer, rekommenderar ReK att följderna av fastställandet av denna tröskel övervakas i samband med inrättandet av nya industrianläggningar.

| 29. | Kommittén anser att man bör överväga ett krav på att stora aktörer som levererar biomassa till mindre elproduktions-, värme- och kylanläggningar ska omfattas av hållbarhetskriterierna. |
| --- | --- |

29.

Kommittén anser att man bör överväga ett krav på att stora aktörer som levererar biomassa till mindre elproduktions-, värme- och kylanläggningar ska omfattas av hållbarhetskriterierna.

| 30. | ReK anser att den rapport om hållbar användning av biomassa som kommissionen ska lägga fram 2011 bör






  — | innehålla de senaste uppgifterna om biomassa, inklusive information om importen uppdelad enligt typen av biomassa, produktionsland och huruvida materialet härstammar från en certifierad hållbar källa, |
| --- | --- | --- |

30.

ReK anser att den rapport om hållbar användning av biomassa som kommissionen ska lägga fram 2011 bör

—

innehålla de senaste uppgifterna om biomassa, inklusive information om importen uppdelad enligt typen av biomassa, produktionsland och huruvida materialet härstammar från en certifierad hållbar källa,

| — | sammanfatta konsekvenserna av de hållbarhetssystem för biomassa som för närvarande utvecklas i regionerna och medlemsstaterna, |
| --- | --- |

—

sammanfatta konsekvenserna av de hållbarhetssystem för biomassa som för närvarande utvecklas i regionerna och medlemsstaterna,

| — | åtföljas av förslag om bindande minimikrav för hållbar användning av fast och gasformig biomassa till elektricitet, uppvärmning och nedkylning, inklusive krav på minskade utsläpp av växthusgaser med hänsyn tagen till indirekta effekter av förändrad markanvändning i förekommande fall, |
| --- | --- |

—

åtföljas av förslag om bindande minimikrav för hållbar användning av fast och gasformig biomassa till elektricitet, uppvärmning och nedkylning, inklusive krav på minskade utsläpp av växthusgaser med hänsyn tagen till indirekta effekter av förändrad markanvändning i förekommande fall,

| — | innehålla en bedömning av vilka konsekvenser produktionen av biomassa får för livsmedelsproduktionen, skogsbruket och träindustrin samt av andra konsekvenser av förändrad markanvändning, snarare än att fokusera på handelshinder, |
| --- | --- |

—

innehålla en bedömning av vilka konsekvenser produktionen av biomassa får för livsmedelsproduktionen, skogsbruket och träindustrin samt av andra konsekvenser av förändrad markanvändning, snarare än att fokusera på handelshinder,

| — | bedöma vilka konsekvenser alla rekommendationer i rapporten får för de lokala och regionala myndigheterna, som i sista hand kan bli tvungna att genomföra dessa rekommendationer, |
| --- | --- |

—

bedöma vilka konsekvenser alla rekommendationer i rapporten får för de lokala och regionala myndigheterna, som i sista hand kan bli tvungna att genomföra dessa rekommendationer,

| — | innehålla rekommendationer om bästa praxis mer allmänt vad gäller produktion och omvandling av biomassa. |
| --- | --- |

—

innehålla rekommendationer om bästa praxis mer allmänt vad gäller produktion och omvandling av biomassa.

Bryssel den 27 januari 2011

Regionkommitténs ordförande

Mercedes BRESSO

---

| 2.4.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 104/39 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 104/39

---

Yttrande från Regionkommittén om ”grönbok med sikte på tillräckliga, långsiktigt bärkraftiga och trygga pensionssystem i EU”

2011/C 104/09

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| — | Lokala och regionala myndigheter står för merparten av den offentliga sektorns sysselsättning i Europa och svarar därmed för tillhandahållandet av både offentliga pensionssystem och tjänstepensionssystem (2:a pelaren) för sin personal efter pensionen. |
| --- | --- |

—

Lokala och regionala myndigheter står för merparten av den offentliga sektorns sysselsättning i Europa och svarar därmed för tillhandahållandet av både offentliga pensionssystem och tjänstepensionssystem (2:a pelaren) för sin personal efter pensionen.

| — | Kommittén betonar att allmänna pensioner även i fortsättningen kommer att ha en grundläggande roll för att säkra pensionssystem som ger varje pensionär en tillräcklig inkomst. |
| --- | --- |

—

Kommittén betonar att allmänna pensioner även i fortsättningen kommer att ha en grundläggande roll för att säkra pensionssystem som ger varje pensionär en tillräcklig inkomst.

| — | Vi betonar att budgetkonsolideringen bör ta hänsyn till medlemsstaternas fortsatta ansvar att säkra en rimlig levnadsstandard för sina medborgare efter pensioneringen, vilket också garanteras i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

—

Vi betonar att budgetkonsolideringen bör ta hänsyn till medlemsstaternas fortsatta ansvar att säkra en rimlig levnadsstandard för sina medborgare efter pensioneringen, vilket också garanteras i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna.

| — | Kommissionen uppmanas att se till att dess kommande åtgärder på detta område åtföljs av lämpliga konsekvensbedömningar som särskilt omfattar konsekvenserna för lokala och regionala myndigheter. |
| --- | --- |

—

Kommissionen uppmanas att se till att dess kommande åtgärder på detta område åtföljs av lämpliga konsekvensbedömningar som särskilt omfattar konsekvenserna för lokala och regionala myndigheter.

| — | Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att överväga samordning av pensionerna inom EU, särskilt inom ramen för den öppna samordningsmetoden, som en central del av genomförandet av Europa 2020-strategin för smart och hållbar tillväxt för alla. |
| --- | --- |

—

Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att överväga samordning av pensionerna inom EU, särskilt inom ramen för den öppna samordningsmetoden, som en central del av genomförandet av Europa 2020-strategin för smart och hållbar tillväxt för alla.

| — | Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att komplettera den makroekonomiska övervakningen med en social och en lokal och regional dimension. De konsekvenser för pensionerna och de sociala effekter för pensionärerna som finanspolitiska åtgärder och reformer har måste beaktas. Man måste också ta hänsyn till kommunernas förmåga att ge pensionärer och människor som närmar sig pensionsåldern kompensation för de inkomstminskningar som budgetåtgärder och reformer leder till i form av socialstöd och sociala tjänster. |
| --- | --- |

—

Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att komplettera den makroekonomiska övervakningen med en social och en lokal och regional dimension. De konsekvenser för pensionerna och de sociala effekter för pensionärerna som finanspolitiska åtgärder och reformer har måste beaktas. Man måste också ta hänsyn till kommunernas förmåga att ge pensionärer och människor som närmar sig pensionsåldern kompensation för de inkomstminskningar som budgetåtgärder och reformer leder till i form av socialstöd och sociala tjänster.

| — | ReK anser att EU bör ta fram riktlinjer för bästa praxis i fråga om utformning och förvaltning av avgiftsbestämda system. |
| --- | --- |

—

ReK anser att EU bör ta fram riktlinjer för bästa praxis i fråga om utformning och förvaltning av avgiftsbestämda system.

| Föredragande | : | Mia De Vits (BE–PSE), ledamot av det flamländska regionparlamentet |
| --- | --- | --- |
| Referensdokument | : | Grönbok med sikte på tillräckliga, långsiktigt bärkraftiga och trygga pensionssystem i EU
  KOM(2010) 365 slutlig |

Föredragande

:

Mia De Vits (BE–PSE), ledamot av det flamländska regionparlamentet

Referensdokument

:

Grönbok med sikte på tillräckliga, långsiktigt bärkraftiga och trygga pensionssystem i EU

KOM(2010) 365 slutlig

I.   INLEDNING

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Regionkommittén välkomnar kommissionens initiativ att offentliggöra en grönbok och inleda ett brett samråd om det viktiga ämnet tillräckliga, långsiktigt bärkraftiga och trygga pensionssystem i EU. |
| --- | --- |

1.

Regionkommittén välkomnar kommissionens initiativ att offentliggöra en grönbok och inleda ett brett samråd om det viktiga ämnet tillräckliga, långsiktigt bärkraftiga och trygga pensionssystem i EU.

| 2. | Kommittén påminner om artikel 9 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), där följande anges: ”Vid fastställandet och genomförandet av sin politik och verksamhet ska unionen beakta de krav som är förknippade med främjandet av hög sysselsättning, garantier för ett fullgott socialt skydd, kampen mot social utestängning samt en hög utbildningsnivå och en hög hälsoskyddsnivå för människor.” |
| --- | --- |

2.

Kommittén påminner om artikel 9 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), där följande anges: ”Vid fastställandet och genomförandet av sin politik och verksamhet ska unionen beakta de krav som är förknippade med främjandet av hög sysselsättning, garantier för ett fullgott socialt skydd, kampen mot social utestängning samt en hög utbildningsnivå och en hög hälsoskyddsnivå för människor.”

| 3. | Grönboken är i linje med målsättningen i både artikel 9 och den mer specifika artikel 153 i EUF-fördraget, och det förefaller inte råda någon tveksamhet om dess överensstämmelse med subsidiaritetsprincipen och proportionalitetsprincipen. |
| --- | --- |

3.

Grönboken är i linje med målsättningen i både artikel 9 och den mer specifika artikel 153 i EUF-fördraget, och det förefaller inte råda någon tveksamhet om dess överensstämmelse med subsidiaritetsprincipen och proportionalitetsprincipen.

| 4. | Varje politisk nivå, inklusive regionala och lokala myndigheter, ska fullgöra de skyldigheter som åtföljer deras befogenheter med full respekt för subsidiaritetsprincipen, så att äldre människors välbefinnande främjas i alla aspekter av deras liv. |
| --- | --- |

4.

Varje politisk nivå, inklusive regionala och lokala myndigheter, ska fullgöra de skyldigheter som åtföljer deras befogenheter med full respekt för subsidiaritetsprincipen, så att äldre människors välbefinnande främjas i alla aspekter av deras liv.

| 5. | Kommittén betonar att tillräckliga och långsiktigt bärkraftiga pensionssystem som ger enskilda människor möjlighet att i rimlig omfattning upprätthålla sin levnadsstandard efter pensioneringen har avgörande betydelse för medborgarna och för den sociala sammanhållningen. |
| --- | --- |

5.

Kommittén betonar att tillräckliga och långsiktigt bärkraftiga pensionssystem som ger enskilda människor möjlighet att i rimlig omfattning upprätthålla sin levnadsstandard efter pensioneringen har avgörande betydelse för medborgarna och för den sociala sammanhållningen.

| 6. | Kommittén betonar att pensionssystemen har en viktig funktion som automatiska stabilisatorer. |
| --- | --- |

6.

Kommittén betonar att pensionssystemen har en viktig funktion som automatiska stabilisatorer.

| 7. | Medlemsstaterna står inför ett antal likartade förändringar när det gäller pensionssystemen, särskilt med tanke på den åldrande befolkningen och konsekvenserna av den senaste tidens finansiella och ekonomiska kris. |
| --- | --- |

7.

Medlemsstaterna står inför ett antal likartade förändringar när det gäller pensionssystemen, särskilt med tanke på den åldrande befolkningen och konsekvenserna av den senaste tidens finansiella och ekonomiska kris.

| 8. | Kommittén uppmärksammar de tre gemensamma målsättningarna för tillhandahållande av tillräckliga och långsiktigt bärkraftiga pensioner i den nya ramen för social trygghet och social integration, som fastlades av rådet i mars 2006:






  — | tillräckliga pensionsinkomster och pensioner, |
| --- | --- | --- |

8.

Kommittén uppmärksammar de tre gemensamma målsättningarna för tillhandahållande av tillräckliga och långsiktigt bärkraftiga pensioner i den nya ramen för social trygghet och social integration, som fastlades av rådet i mars 2006:

—

tillräckliga pensionsinkomster och pensioner,

| — | finansiell hållbarhet i offentliga och privata pensionssystem, |
| --- | --- |

—

finansiell hållbarhet i offentliga och privata pensionssystem,

| — | öppen information om pensionssystem. |
| --- | --- |

—

öppen information om pensionssystem.

| 9. | Kommittén uppmärksammar också den tredelade strategi för att hantera konsekvenserna för offentliga budgetar som beslutades vid Europeiska rådets möte i Stockholm 2001 och som bestod av






  — | snabb minskning av skulder, |
| --- | --- | --- |

9.

Kommittén uppmärksammar också den tredelade strategi för att hantera konsekvenserna för offentliga budgetar som beslutades vid Europeiska rådets möte i Stockholm 2001 och som bestod av

—

snabb minskning av skulder,

| — | ökad sysselsättningsgrad och ökad produktivitet, |
| --- | --- |

—

ökad sysselsättningsgrad och ökad produktivitet,

| — | reform av systemen för pensioner, hälso- och sjukvård samt långtidsvård. |
| --- | --- |

—

reform av systemen för pensioner, hälso- och sjukvård samt långtidsvård.

| 10. | ReK understryker att vissa aspekter av EU:s pensionspolitik och Europa 2020-strategin förstärker varandra. Om Europa 2020-strategins högre sysselsättningstal uppnås bidrar detta till högre pensionsförmåner för enskilda pensionärer, samtidigt som det ökar socialförsäkringssystemens och pensionssystemens övergripande hållbarhet. Tillräckliga pensionsförmåner är i sin tur en central förutsättning för att uppfylla Europa 2020-strategins ambition att minska fattigdomen, eftersom äldre européer fortsatt är en samhällsekonomiskt utsatt grupp. |
| --- | --- |

10.

ReK understryker att vissa aspekter av EU:s pensionspolitik och Europa 2020-strategin förstärker varandra. Om Europa 2020-strategins högre sysselsättningstal uppnås bidrar detta till högre pensionsförmåner för enskilda pensionärer, samtidigt som det ökar socialförsäkringssystemens och pensionssystemens övergripande hållbarhet. Tillräckliga pensionsförmåner är i sin tur en central förutsättning för att uppfylla Europa 2020-strategins ambition att minska fattigdomen, eftersom äldre européer fortsatt är en samhällsekonomiskt utsatt grupp.

| 11. | Kommittén betonar att pensionsdebatten är knuten till andra politikområden, såsom sysselsättning, hälso- och sjukvård, långtidsvård, utbildning, bostäder, offentliga tjänster, infrastruktur, socialt stöd och välfärd, där staten och kommunerna ofta har ett gemensamt ansvar. |
| --- | --- |

11.

Kommittén betonar att pensionsdebatten är knuten till andra politikområden, såsom sysselsättning, hälso- och sjukvård, långtidsvård, utbildning, bostäder, offentliga tjänster, infrastruktur, socialt stöd och välfärd, där staten och kommunerna ofta har ett gemensamt ansvar.

| 12. | Regionkommittén stöder utvecklingen från pensionssystem som till största delen består av ett enda system till multipla pensionssystem (eller pensionssystem som vilar på flera pelare). |
| --- | --- |

12.

Regionkommittén stöder utvecklingen från pensionssystem som till största delen består av ett enda system till multipla pensionssystem (eller pensionssystem som vilar på flera pelare).

| 13. | Lokala och regionala myndigheter står för merparten av den offentliga sektorns sysselsättning i Europa och svarar därmed för tillhandahållandet av både offentliga pensionssystem och tjänstepensionssystem (2:a pelaren) för sin personal efter pensionen. |
| --- | --- |

13.

Lokala och regionala myndigheter står för merparten av den offentliga sektorns sysselsättning i Europa och svarar därmed för tillhandahållandet av både offentliga pensionssystem och tjänstepensionssystem (2:a pelaren) för sin personal efter pensionen.

| 14. | Kommittén betonar att tillräckliga pensionssystem är avgörande för att undvika överbelastning av lokala och regionala myndigheter som tillhandahåller andra skyddsnätsmekanismer såsom socialt stöd och långtidsvård. |
| --- | --- |

14.

Kommittén betonar att tillräckliga pensionssystem är avgörande för att undvika överbelastning av lokala och regionala myndigheter som tillhandahåller andra skyddsnätsmekanismer såsom socialt stöd och långtidsvård.

| 15. | Vissa regionala myndigheter främjar och uppmuntrar till registrering i kompletterande pensionssystem, subventionerar vissa regionala pensionsfonder eller inrättar till och med egna pensionsfonder på regional nivå. |
| --- | --- |

15.

Vissa regionala myndigheter främjar och uppmuntrar till registrering i kompletterande pensionssystem, subventionerar vissa regionala pensionsfonder eller inrättar till och med egna pensionsfonder på regional nivå.

| 16. | Kommittén betonar att allmänna pensioner även i fortsättningen kommer att ha en grundläggande roll för att säkra pensionssystem som ger varje pensionär en tillräcklig inkomst, i enlighet med Internationella arbetsorganisationens (ILO) konvention 102. Allmänna pensioner upprätthåller principen för solidaritet mellan arbetstagare och pensionärer. |
| --- | --- |

16.

Kommittén betonar att allmänna pensioner även i fortsättningen kommer att ha en grundläggande roll för att säkra pensionssystem som ger varje pensionär en tillräcklig inkomst, i enlighet med Internationella arbetsorganisationens (ILO) konvention 102. Allmänna pensioner upprätthåller principen för solidaritet mellan arbetstagare och pensionärer.

| 17. | Tjänstepensioner kan utgöra ett viktigt instrument för att komplettera de allmänna pensionerna, särskilt när de nödvändiga lärdomarna dras av den senaste tidens ekonomiska och finansiella kris. EU bör göra en energisk insats för att främja och sprida bästa metoder och modeller. Vi uppmanar också kommittén för socialt skydd att ompröva de privata pensionssystemens roll, utformning och resultat, t.ex. genom att utbyta bästa praxis om hur man kan förbättra förmånsbeloppens säkerhet och effektivitet genom ökad riskreducering, förbättrade möjligheter att klara påfrestningar, tydligare information om risker och räntabilitet för olika investeringsalternativ och effektivare administration. |
| --- | --- |

17.

Tjänstepensioner kan utgöra ett viktigt instrument för att komplettera de allmänna pensionerna, särskilt när de nödvändiga lärdomarna dras av den senaste tidens ekonomiska och finansiella kris. EU bör göra en energisk insats för att främja och sprida bästa metoder och modeller. Vi uppmanar också kommittén för socialt skydd att ompröva de privata pensionssystemens roll, utformning och resultat, t.ex. genom att utbyta bästa praxis om hur man kan förbättra förmånsbeloppens säkerhet och effektivitet genom ökad riskreducering, förbättrade möjligheter att klara påfrestningar, tydligare information om risker och räntabilitet för olika investeringsalternativ och effektivare administration.

| 18. | Kommittén betonar att allmän tillgång till tjänstepensionssystemen är en viktig utmaning i många medlemsstater, eftersom tjänstepensioner mer sällan tillhandahålls för lågkvalificerade och atypiska arbetstagare och är mindre vanliga i små och medelstora företag samt inom svagare ekonomiska sektorer. |
| --- | --- |

18.

Kommittén betonar att allmän tillgång till tjänstepensionssystemen är en viktig utmaning i många medlemsstater, eftersom tjänstepensioner mer sällan tillhandahålls för lågkvalificerade och atypiska arbetstagare och är mindre vanliga i små och medelstora företag samt inom svagare ekonomiska sektorer.

| 19. | Tjänstepensionssystemen måste ha en lämplig trygghetsram som är anpassad till deras särskilda karaktär som långsiktiga instrument och de bör erbjuda särskilda mekanismer för säkerhet och utjämning. |
| --- | --- |

19.

Tjänstepensionssystemen måste ha en lämplig trygghetsram som är anpassad till deras särskilda karaktär som långsiktiga instrument och de bör erbjuda särskilda mekanismer för säkerhet och utjämning.

| 20. | När det gäller de allmänna pensionssystemen och tjänstepensionssystemen är bristande tillräcklighet fortfarande ett problem i många medlemsstater. Detta kan bland annat hanteras genom stöd för ackumulering av rättigheter, ökat finansiellt stöd för fattigare pensionärer och insatser för att öka täckningen inklusive lättare tillgång till pensionssystemen under perioder av mödraledighet och föräldraledighet samt för andra kategorier av anhörigvårdare och för utsatta grupper såsom lågkvalificerade och atypiska arbetstagare. |
| --- | --- |

20.

När det gäller de allmänna pensionssystemen och tjänstepensionssystemen är bristande tillräcklighet fortfarande ett problem i många medlemsstater. Detta kan bland annat hanteras genom stöd för ackumulering av rättigheter, ökat finansiellt stöd för fattigare pensionärer och insatser för att öka täckningen inklusive lättare tillgång till pensionssystemen under perioder av mödraledighet och föräldraledighet samt för andra kategorier av anhörigvårdare och för utsatta grupper såsom lågkvalificerade och atypiska arbetstagare.

| 21. | Pensionernas tillräcklighet och penningpolitiska hållbarhet kan framför allt förbättras om man på nationell, regional och lokal nivå främjar och underlättar sysselsättning och deltagande för alla personer i arbetsför ålder. Man bör särskilt uppmärksamma bristen på sysselsättning för kvinnor och för unga, äldre och migrerande arbetstagare, där detta är relevant. |
| --- | --- |

21.

Pensionernas tillräcklighet och penningpolitiska hållbarhet kan framför allt förbättras om man på nationell, regional och lokal nivå främjar och underlättar sysselsättning och deltagande för alla personer i arbetsför ålder. Man bör särskilt uppmärksamma bristen på sysselsättning för kvinnor och för unga, äldre och migrerande arbetstagare, där detta är relevant.

| 22. | För att säkerställa välfunktionerande och hållbara pensionssystem bör medlemsstaterna undersöka en minskning av incitament som uppmuntrar till tidig pensionering och en ökning av incitament som höjer den faktiska pensionsåldern. |
| --- | --- |

22.

För att säkerställa välfunktionerande och hållbara pensionssystem bör medlemsstaterna undersöka en minskning av incitament som uppmuntrar till tidig pensionering och en ökning av incitament som höjer den faktiska pensionsåldern.

| 23. | Vi betonar att budgetkonsolideringen bör ta hänsyn till medlemsstaternas fortsatta ansvar att säkra en rimlig levnadsstandard för sina medborgare efter pensioneringen, vilket också garanteras i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

23.

Vi betonar att budgetkonsolideringen bör ta hänsyn till medlemsstaternas fortsatta ansvar att säkra en rimlig levnadsstandard för sina medborgare efter pensioneringen, vilket också garanteras i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna.

| 24. | Vi betonar också att budgetkonsolideringen inte bör göra det svårare att främja tillväxt och sammanhållning genom till exempel stimulanspaket, eftersom ålderspensionernas finansiella hållbarhet också gynnas av en bättre skattebas. |
| --- | --- |

24.

Vi betonar också att budgetkonsolideringen inte bör göra det svårare att främja tillväxt och sammanhållning genom till exempel stimulanspaket, eftersom ålderspensionernas finansiella hållbarhet också gynnas av en bättre skattebas.

| 25. | Kommittén framhåller att offentliga myndigheter och arbetsmarknadsparterna bör utveckla och genomföra ytterligare åtgärder för att främja och gynna fortsatt sysselsättning för äldre arbetstagare, för att minska och upphäva avståndet i tid mellan det faktiska utträdet från arbetsmarknaden och den lagstadgade pensionsåldern. |
| --- | --- |

25.

Kommittén framhåller att offentliga myndigheter och arbetsmarknadsparterna bör utveckla och genomföra ytterligare åtgärder för att främja och gynna fortsatt sysselsättning för äldre arbetstagare, för att minska och upphäva avståndet i tid mellan det faktiska utträdet från arbetsmarknaden och den lagstadgade pensionsåldern.

| 26. | Frågan om pensionsåldern är kopplad till andra arbetsmarknadsfrågor, såsom förkortad karriär på arbetsmarknaden på grund av sent inträde och tidigt utträde, behovet av att utveckla karriärstrategier som underlättar fortsatt sysselsättning och utbildning, frågan om flexibel och gradvis pensionering, främjande av arbetsmarknader som är öppna för alla samt behovet av att ta itu med frågan om ”penibility”, vilket avser behovet av att göra åtskillnad mellan olika kategorier av arbetstagare när man diskuterar tidigt utträde och pensionering från arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

26.

Frågan om pensionsåldern är kopplad till andra arbetsmarknadsfrågor, såsom förkortad karriär på arbetsmarknaden på grund av sent inträde och tidigt utträde, behovet av att utveckla karriärstrategier som underlättar fortsatt sysselsättning och utbildning, frågan om flexibel och gradvis pensionering, främjande av arbetsmarknader som är öppna för alla samt behovet av att ta itu med frågan om ”penibility”, vilket avser behovet av att göra åtskillnad mellan olika kategorier av arbetstagare när man diskuterar tidigt utträde och pensionering från arbetsmarknaden.

| 27. | Blivande pensionärer bör ges tillräcklig information så att de kan ha fullständig och korrekt kännedom om sina framtida pensionsrättigheter i linje med mål 11 i den öppna samordningsmetoden. Kommittén stöder ytterligare initiativ på området för utbildning och kunskaper om finansiella frågor. |
| --- | --- |

27.

Blivande pensionärer bör ges tillräcklig information så att de kan ha fullständig och korrekt kännedom om sina framtida pensionsrättigheter i linje med mål 11 i den öppna samordningsmetoden. Kommittén stöder ytterligare initiativ på området för utbildning och kunskaper om finansiella frågor.

| 28. | Regionkommittén välkomnar den gemensamma analysen från Europeiska unionens råds kommitté för ekonomisk politik och dess kommitté för socialt skydd av pensionssystemen inom EU och de aktuella utmaningarna i detta sammanhang. |
| --- | --- |

28.

Regionkommittén välkomnar den gemensamma analysen från Europeiska unionens råds kommitté för ekonomisk politik och dess kommitté för socialt skydd av pensionssystemen inom EU och de aktuella utmaningarna i detta sammanhang.

| 29. | Vi betonar vikten av ett balanserat förhållningssätt som i lika hög grad uppmärksammar pensionssystemens ekonomiska, finansiella och sociala målsättningar. |
| --- | --- |

29.

Vi betonar vikten av ett balanserat förhållningssätt som i lika hög grad uppmärksammar pensionssystemens ekonomiska, finansiella och sociala målsättningar.

| 30. | Kommittén ser pensionsdebatten som en del av Europa 2020-strategin och betonar att våra pensionssystem kan göras hållbara och tillräckliga genom en integrerad samhällsekonomisk strategi, inklusive ekonomiska, sociala och finanspolitiska åtgärder. |
| --- | --- |

30.

Kommittén ser pensionsdebatten som en del av Europa 2020-strategin och betonar att våra pensionssystem kan göras hållbara och tillräckliga genom en integrerad samhällsekonomisk strategi, inklusive ekonomiska, sociala och finanspolitiska åtgärder.

| 31. | Kommittén stöder den integrerade strategi som Europeiska kommissionen föreslagit och noterar att lokala och regionala myndigheter är beredda att fortsätta delta i reformplanerna inom ramen för den öppna samordningsmetoden. |
| --- | --- |

31.

Kommittén stöder den integrerade strategi som Europeiska kommissionen föreslagit och noterar att lokala och regionala myndigheter är beredda att fortsätta delta i reformplanerna inom ramen för den öppna samordningsmetoden.

| 32. | Den öppna samordningsmetoden är ett nyckelinstrument för att stödja den sociala utvecklingen i EU och i medlemsstaterna och ett viktigt komplement till lagstiftningen och de finansiella instrumenten för att stärka den sociala sammanhållningen inom EU, mot bakgrund av Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

32.

Den öppna samordningsmetoden är ett nyckelinstrument för att stödja den sociala utvecklingen i EU och i medlemsstaterna och ett viktigt komplement till lagstiftningen och de finansiella instrumenten för att stärka den sociala sammanhållningen inom EU, mot bakgrund av Europa 2020-strategin.

| 33. | Kommittén uppmärksammar arbetsmarknadsparternas viktiga roll i debatten om tillräckliga, långsiktigt bärkraftiga och trygga europeiska pensionssystem, och betonar deras ansvar för att främja rättvisa lösningar genom arbetsmarknadsdialog på europeisk, nationell, regional, lokal och sektoriell nivå. |
| --- | --- |

33.

Kommittén uppmärksammar arbetsmarknadsparternas viktiga roll i debatten om tillräckliga, långsiktigt bärkraftiga och trygga europeiska pensionssystem, och betonar deras ansvar för att främja rättvisa lösningar genom arbetsmarknadsdialog på europeisk, nationell, regional, lokal och sektoriell nivå.

II.   REGIONKOMMITTÉNS POLITISKA REKOMMENDATIONER

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 34. | Regionkommittén välkomnar att Europeiska kommissionen åtar sig att under 2011 göra en uppföljning av grönboken ”Med sikte på tillräckliga, långsiktigt bärkraftiga och trygga pensionssystem i EU” i form av en vitbok. |
| --- | --- |

34.

Regionkommittén välkomnar att Europeiska kommissionen åtar sig att under 2011 göra en uppföljning av grönboken ”Med sikte på tillräckliga, långsiktigt bärkraftiga och trygga pensionssystem i EU” i form av en vitbok.

| 35. | Kommissionen uppmanas att se till att dess kommande åtgärder på detta område åtföljs av lämpliga konsekvensbedömningar som särskilt omfattar konsekvenserna för lokala och regionala myndigheter. |
| --- | --- |

35.

Kommissionen uppmanas att se till att dess kommande åtgärder på detta område åtföljs av lämpliga konsekvensbedömningar som särskilt omfattar konsekvenserna för lokala och regionala myndigheter.

| 36. | Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att överväga samordning av pensionerna inom EU, särskilt inom ramen för den öppna samordningsmetoden, som en central del av genomförandet av Europa 2020-strategin för smart och hållbar tillväxt för alla. |
| --- | --- |

36.

Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att överväga samordning av pensionerna inom EU, särskilt inom ramen för den öppna samordningsmetoden, som en central del av genomförandet av Europa 2020-strategin för smart och hållbar tillväxt för alla.

| 37. | Regionkommittén uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inom ramen för existerande strukturer för politisk samordning på EU-nivå i samarbete utveckla metoder som tillåter medlemsstaterna att gemensamt och konsekvent bedöma pensionspolitikens konsekvenser för långsiktigt hållbara och tillräckliga pensioner. |
| --- | --- |

37.

Regionkommittén uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inom ramen för existerande strukturer för politisk samordning på EU-nivå i samarbete utveckla metoder som tillåter medlemsstaterna att gemensamt och konsekvent bedöma pensionspolitikens konsekvenser för långsiktigt hållbara och tillräckliga pensioner.

| 38. | Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att komplettera den makroekonomiska övervakningen med en social och en lokal och regional dimension. De konsekvenser för pensionerna och de sociala effekter för pensionärerna som finanspolitiska åtgärder och reformer har måste beaktas. Man måste också ta hänsyn till kommunernas förmåga att ge pensionärer och människor som närmar sig pensionsåldern kompensation för de inkomstminskningar som budgetåtgärder och reformer leder till i form av socialstöd och sociala tjänster. |
| --- | --- |

38.

Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att komplettera den makroekonomiska övervakningen med en social och en lokal och regional dimension. De konsekvenser för pensionerna och de sociala effekter för pensionärerna som finanspolitiska åtgärder och reformer har måste beaktas. Man måste också ta hänsyn till kommunernas förmåga att ge pensionärer och människor som närmar sig pensionsåldern kompensation för de inkomstminskningar som budgetåtgärder och reformer leder till i form av socialstöd och sociala tjänster.

| 39. | Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att ta hänsyn till jämställdhetsaspekterna när man behandlar frågan om pensionernas tillräcklighet, med tanke på att tidsavståndet mellan den förväntade livslängden och den lagstadgade pensionsåldern är längre hos kvinnor och att kvinnor utgör den största pensionärsgruppen, att de är överrepresenterade i gruppen äldre pensionärer, att de ofta är överrepresenterade bland personer med avbrott i arbetslivet och med atypiska anställningsformer och att de ofta är överrepresenterade bland anhörigvårdare. Denna situation förvärras genom att de avgiftsbestämda systemen ökar för närvarande. |
| --- | --- |

39.

Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att ta hänsyn till jämställdhetsaspekterna när man behandlar frågan om pensionernas tillräcklighet, med tanke på att tidsavståndet mellan den förväntade livslängden och den lagstadgade pensionsåldern är längre hos kvinnor och att kvinnor utgör den största pensionärsgruppen, att de är överrepresenterade i gruppen äldre pensionärer, att de ofta är överrepresenterade bland personer med avbrott i arbetslivet och med atypiska anställningsformer och att de ofta är överrepresenterade bland anhörigvårdare. Denna situation förvärras genom att de avgiftsbestämda systemen ökar för närvarande.

| 40. | Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att vidareutveckla definitioner av de olika pensionsbegreppen för att göra debatten tydligare, särskilt med avseende på de oklara gränserna mellan socialförsäkringssystem och privata system, tjänstepensionssystem och individuella pensionssystem samt frivilliga och obligatoriska system. |
| --- | --- |

40.

Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att vidareutveckla definitioner av de olika pensionsbegreppen för att göra debatten tydligare, särskilt med avseende på de oklara gränserna mellan socialförsäkringssystem och privata system, tjänstepensionssystem och individuella pensionssystem samt frivilliga och obligatoriska system.

| 41. | Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att utbyta information beträffande begreppet ”tillräcklig pensionsinkomst” såsom det tillämpas inom de olika nationella pensionssystemen, både när det gäller att förebygga fattigdom och att trygga köpkraften efter pensioneringen. |
| --- | --- |

41.

Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att utbyta information beträffande begreppet ”tillräcklig pensionsinkomst” såsom det tillämpas inom de olika nationella pensionssystemen, både när det gäller att förebygga fattigdom och att trygga köpkraften efter pensioneringen.

| 42. | Kommittén uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att övervaka de allmänna pensionssystemens och tjänstepensionssystemens kvalitet vad gäller tillhandahållandet av tillräckliga, tillgängliga, trygga och hållbara pensioner, inklusive deras sociala konsekvenser, samt att överväga möjligheten att införa riktmärken, till exempel inom ramen för den öppna samordningsmetoden, för att förbättra pensionssystemens kvalitet. |
| --- | --- |

42.

Kommittén uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att övervaka de allmänna pensionssystemens och tjänstepensionssystemens kvalitet vad gäller tillhandahållandet av tillräckliga, tillgängliga, trygga och hållbara pensioner, inklusive deras sociala konsekvenser, samt att överväga möjligheten att införa riktmärken, till exempel inom ramen för den öppna samordningsmetoden, för att förbättra pensionssystemens kvalitet.

| 43. | ReK anser att EU bör ta fram riktlinjer för bästa praxis i fråga om utformning och förvaltning av avgiftsbestämda system. |
| --- | --- |

43.

ReK anser att EU bör ta fram riktlinjer för bästa praxis i fråga om utformning och förvaltning av avgiftsbestämda system.

| 44. | Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att utveckla och förbättra sina statistiska mätningar och analysverktyg och därmed öka förmågan att bedöma pensionspolitikens konsekvenser när det gäller ett tillräckligt och hållbart tillhandahållande av pensionsinkomster. |
| --- | --- |

44.

Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att utveckla och förbättra sina statistiska mätningar och analysverktyg och därmed öka förmågan att bedöma pensionspolitikens konsekvenser när det gäller ett tillräckligt och hållbart tillhandahållande av pensionsinkomster.

| 45. | Kommissionen uppmanas att utveckla en metodologisk ram för att bedöma pensionspolitikens faktiska konsekvenser för balansen mellan hållbarhet och tillräcklighet. Detta skulle innebära att kommittén för socialt skydd och kommittén för ekonomisk politik samarbetar om att utveckla en kombination av aktuella makroekonomiska strategier för att bedöma framtida pensionsutgifter och mikroekonomiska strategier som bygger på mikrosimuleringar av tillräcklighetsresultat. |
| --- | --- |

45.

Kommissionen uppmanas att utveckla en metodologisk ram för att bedöma pensionspolitikens faktiska konsekvenser för balansen mellan hållbarhet och tillräcklighet. Detta skulle innebära att kommittén för socialt skydd och kommittén för ekonomisk politik samarbetar om att utveckla en kombination av aktuella makroekonomiska strategier för att bedöma framtida pensionsutgifter och mikroekonomiska strategier som bygger på mikrosimuleringar av tillräcklighetsresultat.

| 46. | Regionkommittén uppmanar kommissionen att bedöma om det finns ett behov av en öppnare samordning på detta område för att främja både den fria rörligheten och pensionssystemens hållbarhet. |
| --- | --- |

46.

Regionkommittén uppmanar kommissionen att bedöma om det finns ett behov av en öppnare samordning på detta område för att främja både den fria rörligheten och pensionssystemens hållbarhet.

Bryssel den 28 januari 2011

Regionkommitténs ordförande

Mercedes BRESSO

---

III Förberedande akter

Regionkommittén

88:e plenarsessionen den 27 och 28 januari 2011

| 2.4.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 104/44 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 104/44

---

Yttrande från Regionkommittén om ”ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 1234/2007 när det gäller utdelning av livsmedel till de sämst ställda i unionen”

2011/C 104/10

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| — | Regionkommittén beklagar att det nya programmet för utdelning av livsmedel till de sämst ställda inte har kunnat starta tidigare. |
| --- | --- |

—

Regionkommittén beklagar att det nya programmet för utdelning av livsmedel till de sämst ställda inte har kunnat starta tidigare.

| — | Den osäkra ekonomiska situationen och den försvagade sysselsättningen till följd av finanskrisen, särskilt i de regioner som drabbats hårdast av strukturomvandling, förutsätter att EU-institutionerna fattar snabba beslut om hur livsmedelsutdelningen och den rättsliga grunden för resurserna bakom den ska kunna ändras så att det svarar mot dagens krav. |
| --- | --- |

—

Den osäkra ekonomiska situationen och den försvagade sysselsättningen till följd av finanskrisen, särskilt i de regioner som drabbats hårdast av strukturomvandling, förutsätter att EU-institutionerna fattar snabba beslut om hur livsmedelsutdelningen och den rättsliga grunden för resurserna bakom den ska kunna ändras så att det svarar mot dagens krav.

| — | Livsmedelshjälpen till sämre lottade medborgare bör även i fortsättningen falla inom den gemensamma jordbrukspolitiken och bidra till målet för denna vad gäller att uppfylla garantin om livsmedelsförsörjning för medborgarna. |
| --- | --- |

—

Livsmedelshjälpen till sämre lottade medborgare bör även i fortsättningen falla inom den gemensamma jordbrukspolitiken och bidra till målet för denna vad gäller att uppfylla garantin om livsmedelsförsörjning för medborgarna.

| — | Det är viktigt att unionens andel av finansieringen av livsmedelshjälpen även framöver är stor, eftersom det är fråga om en unionspolitik med målet att balansera sociala och regionala skillnader, riktad direkt till unionens medborgare. |
| --- | --- |

—

Det är viktigt att unionens andel av finansieringen av livsmedelshjälpen även framöver är stor, eftersom det är fråga om en unionspolitik med målet att balansera sociala och regionala skillnader, riktad direkt till unionens medborgare.

| — | Regionkommittén betonar den stora betydelse som regionala och lokala myndigheter och tredje sektorns organisationer har för att föra ut hjälpen till behövande människor, för att anordna den konkreta utdelningen och för att informera om denna. |
| --- | --- |

—

Regionkommittén betonar den stora betydelse som regionala och lokala myndigheter och tredje sektorns organisationer har för att föra ut hjälpen till behövande människor, för att anordna den konkreta utdelningen och för att informera om denna.

| Föredragande | : | Ossi Martikainen (FI–ALDE), kommunfullmäktigeordförande i Lapinlax |
| --- | --- | --- |
| Referensdokument | : | Ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 1234/2007 när det gäller utdelning av livsmedel till de sämst ställda i unionen
  KOM(2010) 486 slutlig |

Föredragande

:

Ossi Martikainen (FI–ALDE), kommunfullmäktigeordförande i Lapinlax

Referensdokument

:

Ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 1234/2007 när det gäller utdelning av livsmedel till de sämst ställda i unionen

KOM(2010) 486 slutlig

I.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Regionkommittén beklagar att det nya programmet för utdelning av livsmedel till de sämst ställda inte har kunnat starta tidigare. |
| --- | --- |

1.

Regionkommittén beklagar att det nya programmet för utdelning av livsmedel till de sämst ställda inte har kunnat starta tidigare.

| 2. | ReK vill fästa EU-institutionernas uppmärksamhet på de slutsatser som kommittén framfört i sina yttranden om framtiden för den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2013 (CdR 127/2010), om fattigdom och social utestängning (CdR 57/2008) och om ojämlikhet i hälsa i EU (CdR 47/2010). |
| --- | --- |

2.

ReK vill fästa EU-institutionernas uppmärksamhet på de slutsatser som kommittén framfört i sina yttranden om framtiden för den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2013 (CdR 127/2010), om fattigdom och social utestängning (CdR 57/2008) och om ojämlikhet i hälsa i EU (CdR 47/2010).

| 3. | Tillgång till livsmedel och en tillräcklig, mångsidig kost är grundläggande rättigheter som måste komma alla medborgare till del oavsett sociala villkor. |
| --- | --- |

3.

Tillgång till livsmedel och en tillräcklig, mångsidig kost är grundläggande rättigheter som måste komma alla medborgare till del oavsett sociala villkor.

| 4. | Utanförskap i form av arbetslöshet, social utestängning, små inkomster eller hälsoproblem kan leda till en situation där människan inte får tilläckligt mångsidig och hälsosam kost. Detta måste tillsammans med artikel 168 i Lissabonfördraget (hälsoskydd i unionens alla verksamheter) tas allvarligt i beaktande då framtiden för unionens livsmedelshjälp planeras, och samtidigt måste man via detta instrument säkerställa att den utdelade hjälpen håller hög kvalitet. |
| --- | --- |

4.

Utanförskap i form av arbetslöshet, social utestängning, små inkomster eller hälsoproblem kan leda till en situation där människan inte får tilläckligt mångsidig och hälsosam kost. Detta måste tillsammans med artikel 168 i Lissabonfördraget (hälsoskydd i unionens alla verksamheter) tas allvarligt i beaktande då framtiden för unionens livsmedelshjälp planeras, och samtidigt måste man via detta instrument säkerställa att den utdelade hjälpen håller hög kvalitet.

| 5. | Över 13 miljoner medborgare har 2008 tagit del av åtgärder inom programmet för utdelning av livsmedel. ReK betraktar även framöver instrumentet som en av de viktigaste delarna av grundskyddet för mindre bemedlade medborgare. |
| --- | --- |

5.

Över 13 miljoner medborgare har 2008 tagit del av åtgärder inom programmet för utdelning av livsmedel. ReK betraktar även framöver instrumentet som en av de viktigaste delarna av grundskyddet för mindre bemedlade medborgare.

| 6. | Den osäkra ekonomiska situationen och den försvagade sysselsättningen till följd av finanskrisen, särskilt i de regioner som drabbats hårdast av strukturomvandling, förutsätter att EU-institutionerna fattar snabba beslut om hur livsmedelsutdelningen och den rättsliga grunden för resurserna bakom den ska kunna ändras så att det svarar mot dagens krav. |
| --- | --- |

6.

Den osäkra ekonomiska situationen och den försvagade sysselsättningen till följd av finanskrisen, särskilt i de regioner som drabbats hårdast av strukturomvandling, förutsätter att EU-institutionerna fattar snabba beslut om hur livsmedelsutdelningen och den rättsliga grunden för resurserna bakom den ska kunna ändras så att det svarar mot dagens krav.

| 7. | Som en följd av finanskrisen är det nödvändigt att vidta balanseringsåtgärder i den offentliga hushållningen i medlemsstaterna samt i deras regioner och kommuner. I vissa fall kan dessa åtgärder dock leda till att de sämre lottade medborgarna drabbas av större social otrygghet och därmed även till ökat behov av livsmedelshjälp. Därför bör man ytterligare utveckla effektiviteten, medvetenheten och acceptansen avseende detta instrument för social sammanhållning. |
| --- | --- |

7.

Som en följd av finanskrisen är det nödvändigt att vidta balanseringsåtgärder i den offentliga hushållningen i medlemsstaterna samt i deras regioner och kommuner. I vissa fall kan dessa åtgärder dock leda till att de sämre lottade medborgarna drabbas av större social otrygghet och därmed även till ökat behov av livsmedelshjälp. Därför bör man ytterligare utveckla effektiviteten, medvetenheten och acceptansen avseende detta instrument för social sammanhållning.

| 8. | Livsmedelshjälpen till sämre lottade medborgare bör även i fortsättningen falla inom den gemensamma jordbrukspolitiken och bidra till målet för denna vad gäller att uppfylla garantin om livsmedelsförsörjning för medborgarna. |
| --- | --- |

8.

Livsmedelshjälpen till sämre lottade medborgare bör även i fortsättningen falla inom den gemensamma jordbrukspolitiken och bidra till målet för denna vad gäller att uppfylla garantin om livsmedelsförsörjning för medborgarna.

| 9. | På grund av höjda konsumtionspriser på livsmedel till följd av marknadsstörningar inom jordbruket, ökade produktionskostnader och mer koncentrerade distributionskanaler ökar betydelsen av livsmedelsutdelningen i flera medlemsstater. Handelns andel av prisbildningen för livsmedel har ökat, vilket på ett oroväckande sätt återspeglas såväl i sänkt inkomst för odlarna och i högre priser för konsumenterna. |
| --- | --- |

9.

På grund av höjda konsumtionspriser på livsmedel till följd av marknadsstörningar inom jordbruket, ökade produktionskostnader och mer koncentrerade distributionskanaler ökar betydelsen av livsmedelsutdelningen i flera medlemsstater. Handelns andel av prisbildningen för livsmedel har ökat, vilket på ett oroväckande sätt återspeglas såväl i sänkt inkomst för odlarna och i högre priser för konsumenterna.

| 10. | Den gemensamma jordbrukspolitiken bör granskas konsekvent och långsiktigt så att förändringarna inte leder till alltför snabba strukturomvandlingar, i synnerhet konkurser för mindre gårdar som kan leda till att småbrukare kan tvingas ta emot livsmedelshjälp. |
| --- | --- |

10.

Den gemensamma jordbrukspolitiken bör granskas konsekvent och långsiktigt så att förändringarna inte leder till alltför snabba strukturomvandlingar, i synnerhet konkurser för mindre gårdar som kan leda till att småbrukare kan tvingas ta emot livsmedelshjälp.

| 11. | Även livsmedelshjälpen kan i sig väga upp marknadsstörningarna gällande jordbruksprodukter och balansera prissvängningarna. Livsmedelshjälpen ska ses som en del av den helhet som bildas av jordbrukspolitiken och marknadspolitiken. Livsmedelshjälpen får dock inte endast ses som en åtgärd i samband med interventionssystemet. Den sämre lottade befolkningsandelens behov är inte beroende av interventionssystemets framtid. Regionkommittén ser positivt på planerna i förordningen att hämta livsmedelshjälp inte bara i interventionslagren utan även i allt högre grad på marknaden i övrigt då interventionslagren tillfälligt är uttömda. |
| --- | --- |

11.

Även livsmedelshjälpen kan i sig väga upp marknadsstörningarna gällande jordbruksprodukter och balansera prissvängningarna. Livsmedelshjälpen ska ses som en del av den helhet som bildas av jordbrukspolitiken och marknadspolitiken. Livsmedelshjälpen får dock inte endast ses som en åtgärd i samband med interventionssystemet. Den sämre lottade befolkningsandelens behov är inte beroende av interventionssystemets framtid. Regionkommittén ser positivt på planerna i förordningen att hämta livsmedelshjälp inte bara i interventionslagren utan även i allt högre grad på marknaden i övrigt då interventionslagren tillfälligt är uttömda.

| 12. | För att livsmedelshjälpens mångsidighet ska kunna tryggas under de närmaste åren måste utbudet på hjälpvaror omfatta samtliga grupper av baslivsmedel som produceras i unionen. |
| --- | --- |

12.

För att livsmedelshjälpens mångsidighet ska kunna tryggas under de närmaste åren måste utbudet på hjälpvaror omfatta samtliga grupper av baslivsmedel som produceras i unionen.

| 13. | Den lokala livsmedelskedjans betydelse inom livsmedelshjälpen bör även betonas av klimat- och miljöskäl. Kedjan från produktion till distribution bör vara så kort och så effektivt organiserad som möjligt. |
| --- | --- |

13.

Den lokala livsmedelskedjans betydelse inom livsmedelshjälpen bör även betonas av klimat- och miljöskäl. Kedjan från produktion till distribution bör vara så kort och så effektivt organiserad som möjligt.

| 14. | Om den lokala och regionala matkulturen kan tas i beaktande i valet av produkter för livsmedelshjälpen kan det bidra till att det känns naturligare och mer accepterat att ta emot hjälp. |
| --- | --- |

14.

Om den lokala och regionala matkulturen kan tas i beaktande i valet av produkter för livsmedelshjälpen kan det bidra till att det känns naturligare och mer accepterat att ta emot hjälp.

| 15. | I framtiden bör lokala och regionala myndigheter samt regionala producenter och hjälporganisationer samarbeta närmare i organiseringen av livsmedelshjälpen, vilket kan göra detta instrument mer effektivt och accepterat samt innebära att man uppnår målet att nå rätt grupper med hjälpen. |
| --- | --- |

15.

I framtiden bör lokala och regionala myndigheter samt regionala producenter och hjälporganisationer samarbeta närmare i organiseringen av livsmedelshjälpen, vilket kan göra detta instrument mer effektivt och accepterat samt innebära att man uppnår målet att nå rätt grupper med hjälpen.

| 16. | Det är positivt att valet av livsmedel till hjälpprogrammet fortsättningsvis kommer an på medlemsstaterna och att själva utdelningen av hjälpen i hög grad sköts av tredje sektorn även framöver. |
| --- | --- |

16.

Det är positivt att valet av livsmedel till hjälpprogrammet fortsättningsvis kommer an på medlemsstaterna och att själva utdelningen av hjälpen i hög grad sköts av tredje sektorn även framöver.

| 17. | Regionkommittén förespråkar att man undviker onödig byråkrati i den lokala organisationen och att förvaltningskostnaderna hålls så låga som möjligt. |
| --- | --- |

17.

Regionkommittén förespråkar att man undviker onödig byråkrati i den lokala organisationen och att förvaltningskostnaderna hålls så låga som möjligt.

| 18. | Kommunerna och regionerna bör samordna instrument som de förvaltar inom den nationella socialpolitiken med unionens livsmedelshjälp så att hjälpen riktas till behövande på ett rättvist sätt och som en naturlig del av det totala utkomststödet till mindre bemedlade personer. |
| --- | --- |

18.

Kommunerna och regionerna bör samordna instrument som de förvaltar inom den nationella socialpolitiken med unionens livsmedelshjälp så att hjälpen riktas till behövande på ett rättvist sätt och som en naturlig del av det totala utkomststödet till mindre bemedlade personer.

Regionkommitténs synpunkter mot bakgrund av närhets- och subsidiaritetsprinciperna

| 19. | Det är viktigt att unionens andel av finansieringen av livsmedelshjälpen även framöver är stor, eftersom det är fråga om en unionspolitik med målet att balansera sociala och regionala skillnader, riktad direkt till unionens medborgare. |
| --- | --- |

19.

Det är viktigt att unionens andel av finansieringen av livsmedelshjälpen även framöver är stor, eftersom det är fråga om en unionspolitik med målet att balansera sociala och regionala skillnader, riktad direkt till unionens medborgare.

| 20. | Det finns skäl att förstärka den behörighet som kommissionen delegerat i fråga om livsmedelshjälpen bl.a. när det gäller anbudsförfaranden, och generellt vad gäller målinriktning av resurser, genomförande, uppföljning och övervakning, även om verksamheten i stället för att finansieras enbart ur EU:s budget senare skulle finansieras gemensamt. Målet med förenklad befogenhetsfördelning bör vara förbättrad effektivitet och insyn samt bättre resultat. |
| --- | --- |

20.

Det finns skäl att förstärka den behörighet som kommissionen delegerat i fråga om livsmedelshjälpen bl.a. när det gäller anbudsförfaranden, och generellt vad gäller målinriktning av resurser, genomförande, uppföljning och övervakning, även om verksamheten i stället för att finansieras enbart ur EU:s budget senare skulle finansieras gemensamt. Målet med förenklad befogenhetsfördelning bör vara förbättrad effektivitet och insyn samt bättre resultat.

| 21. | Regionkommittén godkänner att gemenskapens finansieringsandel av utgifterna för livsmedelshjälpen kan vara större för regioner som faller inom sammanhållningsfondens område, men skillnaderna i finansieringskällor får inte växa sig alltför stora eftersom det är fråga om insatser som gemenskapen riktar direkt till medborgarna och vars relevans och acceptans bedöms av medborgarna. De sociala skillnaderna kan vara betydande även i förmögna områden. |
| --- | --- |

21.

Regionkommittén godkänner att gemenskapens finansieringsandel av utgifterna för livsmedelshjälpen kan vara större för regioner som faller inom sammanhållningsfondens område, men skillnaderna i finansieringskällor får inte växa sig alltför stora eftersom det är fråga om insatser som gemenskapen riktar direkt till medborgarna och vars relevans och acceptans bedöms av medborgarna. De sociala skillnaderna kan vara betydande även i förmögna områden.

| 22. | Kommittén uppmanar kommissionen att kontinuerligt bedöma om det årliga tak som fastställts för programperioden, 500 miljoner euro, är tillräckligt mot bakgrund av att finanskrisen eventuellt skapar högre tryck på att skära ned offentliga utgifter och eftersom den ekonomiska osäkerheten i många länder har lett till ökad arbetslöshet. |
| --- | --- |

22.

Kommittén uppmanar kommissionen att kontinuerligt bedöma om det årliga tak som fastställts för programperioden, 500 miljoner euro, är tillräckligt mot bakgrund av att finanskrisen eventuellt skapar högre tryck på att skära ned offentliga utgifter och eftersom den ekonomiska osäkerheten i många länder har lett till ökad arbetslöshet.

| 23. | Kommissionen och samtliga parter bör bevaka hur de förändringar i gränserna för unionens finansieringsandel som införs genom ändring i förordningen kommer att återverka på viljan att utnyttja hjälpen och vilka de eventuella följderna blir för de sämst ställda medborgarnas välfärd. |
| --- | --- |

23.

Kommissionen och samtliga parter bör bevaka hur de förändringar i gränserna för unionens finansieringsandel som införs genom ändring i förordningen kommer att återverka på viljan att utnyttja hjälpen och vilka de eventuella följderna blir för de sämst ställda medborgarnas välfärd.

| 24. | Deltagande i emottagande och utdelning av unionens livsmedelshjälp måste även framöver utgå från medlemsstaternas egna frivilliga överväganden och vilja till deltagande. |
| --- | --- |

24.

Deltagande i emottagande och utdelning av unionens livsmedelshjälp måste även framöver utgå från medlemsstaternas egna frivilliga överväganden och vilja till deltagande.

| 25. | Regionkommittén betonar den stora betydelse som regionala och lokala myndigheter och tredje sektorns organisationer har för att föra ut hjälpen till behövande människor, för att anordna den konkreta utdelningen och för att informera om denna. |
| --- | --- |

25.

Regionkommittén betonar den stora betydelse som regionala och lokala myndigheter och tredje sektorns organisationer har för att föra ut hjälpen till behövande människor, för att anordna den konkreta utdelningen och för att informera om denna.

Bryssel den 27 januari 2011

Regionkommitténs ordförande

Mercedes BRESSO

---

| 2.4.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 104/47 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 104/47

---

Yttrande från Regionkommittén om ”utvecklingen av en integrerad havspolitik och kunskap i havsfrågor 2020”

2011/C 104/11

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| — | Regionkommittén insisterar på att tillräckliga medel måste anslås till den fortsatta utvecklingen av EU:s integrerade havspolitik fram tills den nuvarande budgetplanen löper ut 2013. Kommittén anser också att specifika och tillräckliga resurser behöver anslås för att utveckla och ytterligare stärka den integrerade havspolitiken under nästa budgetperiod, som inleds 2014. Samtliga parter som deltar i utarbetandet av EU:s budget bör beakta detta behov. Detta är en förutsättning om vi vill uppnå de mål som fastställts och för att de framsteg och investeringar som redan gjorts inte ska vara förgäves. |
| --- | --- |

—

Regionkommittén insisterar på att tillräckliga medel måste anslås till den fortsatta utvecklingen av EU:s integrerade havspolitik fram tills den nuvarande budgetplanen löper ut 2013. Kommittén anser också att specifika och tillräckliga resurser behöver anslås för att utveckla och ytterligare stärka den integrerade havspolitiken under nästa budgetperiod, som inleds 2014. Samtliga parter som deltar i utarbetandet av EU:s budget bör beakta detta behov. Detta är en förutsättning om vi vill uppnå de mål som fastställts och för att de framsteg och investeringar som redan gjorts inte ska vara förgäves.

| — | Regionkommittén insisterar på att större tonvikt läggs vid prioriteringen ”hållbar ekonomisk tillväxt, sysselsättning och innovation”. Eftersom Europa fortfarande kämpar med att övervinna den allvarligaste ekonomiska krisen i modern tid, förtjänar detta slags åtgärder helt klart större uppmärksamhet. De skulle också i mycket stor utsträckning kunna bidra till att målen i Europa 2020-programmet uppnås. |
| --- | --- |

—

Regionkommittén insisterar på att större tonvikt läggs vid prioriteringen ”hållbar ekonomisk tillväxt, sysselsättning och innovation”. Eftersom Europa fortfarande kämpar med att övervinna den allvarligaste ekonomiska krisen i modern tid, förtjänar detta slags åtgärder helt klart större uppmärksamhet. De skulle också i mycket stor utsträckning kunna bidra till att målen i Europa 2020-programmet uppnås.

| — | Regionkommittén påpekar att man också efter 2014 måste avsätta europeiska stödmedel för den integrerade europeiska havspolitiken för att skapa kontinuitet i den politiska strategin och ge den kraft att hävda sig, detta med förbehåll för diskussionen om den fleråriga budgetramen efter 2013. Den kustfond som Regionkommittén och Europaparlamentet redan diskuterat är här ett möjligt exempel. |
| --- | --- |

—

Regionkommittén påpekar att man också efter 2014 måste avsätta europeiska stödmedel för den integrerade europeiska havspolitiken för att skapa kontinuitet i den politiska strategin och ge den kraft att hävda sig, detta med förbehåll för diskussionen om den fleråriga budgetramen efter 2013. Den kustfond som Regionkommittén och Europaparlamentet redan diskuterat är här ett möjligt exempel.

| — | När man utvecklar och genomför åtgärder som syftar till att uppnå målsättningen att förbättra kvaliteten på det offentliga beslutsfattandet på alla nivåer anser Regionkommittén att de lokala och myndigheterna måste konsulteras. Regionkommittén har redan förklarat att styrningen på detta område bör ske i flernivåstyrets anda och i överensstämmelse med subsidiaritetsprincipen. Kommittén anser också att man i större utsträckning bör involvera och samarbeta med länder utanför EU när det gäller kunskap om havsfrågor. Det råder stor enighet om hur viktigt det är att förbättra samordningen med dessa partner när det gäller andra aspekter av havspolitiken, och fördelarna med fler gemensamma åtgärder på detta område är helt uppenbara. |
| --- | --- |

—

När man utvecklar och genomför åtgärder som syftar till att uppnå målsättningen att förbättra kvaliteten på det offentliga beslutsfattandet på alla nivåer anser Regionkommittén att de lokala och myndigheterna måste konsulteras. Regionkommittén har redan förklarat att styrningen på detta område bör ske i flernivåstyrets anda och i överensstämmelse med subsidiaritetsprincipen. Kommittén anser också att man i större utsträckning bör involvera och samarbeta med länder utanför EU när det gäller kunskap om havsfrågor. Det råder stor enighet om hur viktigt det är att förbättra samordningen med dessa partner när det gäller andra aspekter av havspolitiken, och fördelarna med fler gemensamma åtgärder på detta område är helt uppenbara.

| Föredragande | : | Noel Formosa (MT–PPE), borgmästare i San Lawrenz, Gozo |
| --- | --- | --- |
| Referensdokument | : | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett program för att stödja den fortsatta utvecklingen av en integrerad havspolitik
  KOM(2010) 494 slutlig
  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet – Kunskap i havsfrågor 2020. Marina data och marin övervakning för smart och hållbar tillväxt
  KOM(2010) 461 slutlig |

Föredragande

:

Noel Formosa (MT–PPE), borgmästare i San Lawrenz, Gozo

Referensdokument

:

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett program för att stödja den fortsatta utvecklingen av en integrerad havspolitik

KOM(2010) 494 slutlig

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet – Kunskap i havsfrågor 2020. Marina data och marin övervakning för smart och hållbar tillväxt

KOM(2010) 461 slutlig

I.   ALLMÄNNA SYNPUNKTER

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Regionkommittén insisterar på att tillräckliga medel måste anslås till den fortsatta utvecklingen av EU:s integrerade havspolitik fram tills den nuvarande budgetplanen löper ut 2013. Kommittén anser också att specifika och tillräckliga resurser behöver anslås för att utveckla och ytterligare stärka den integrerade havspolitiken under nästa budgetperiod, som inleds 2014. Samtliga parter som deltar i utarbetandet av EU:s budget bör beakta detta behov. Detta är en förutsättning om vi vill uppnå de mål som fastställts och för att de framsteg och investeringar som redan gjorts inte ska vara förgäves. |
| --- | --- |

1.

Regionkommittén insisterar på att tillräckliga medel måste anslås till den fortsatta utvecklingen av EU:s integrerade havspolitik fram tills den nuvarande budgetplanen löper ut 2013. Kommittén anser också att specifika och tillräckliga resurser behöver anslås för att utveckla och ytterligare stärka den integrerade havspolitiken under nästa budgetperiod, som inleds 2014. Samtliga parter som deltar i utarbetandet av EU:s budget bör beakta detta behov. Detta är en förutsättning om vi vill uppnå de mål som fastställts och för att de framsteg och investeringar som redan gjorts inte ska vara förgäves.

| 2. | Regionkommittén framhåller hur viktigt det är att se till att den integrerade havspolitiken lyckas, eftersom alternativet vore en katastrof både ur miljöhänseende och ur ett ekonomiskt och socialt perspektiv. Alldeles för många europeiska regioner är beroende av havet för sitt välstånd för att havet ska kunna försummas. |
| --- | --- |

2.

Regionkommittén framhåller hur viktigt det är att se till att den integrerade havspolitiken lyckas, eftersom alternativet vore en katastrof både ur miljöhänseende och ur ett ekonomiskt och socialt perspektiv. Alldeles för många europeiska regioner är beroende av havet för sitt välstånd för att havet ska kunna försummas.

| 3. | Regionkommittén välkomnar kommissionens planer på att avsätta 50 miljoner euro i budgetmedel för vidareutvecklingen och genomförandet av den integrerade europeiska havspolitiken för perioden 2011–2013 och på så sätt stödja vidareutvecklingen av den europeiska havspolitiken, framför allt ”blå tillväxt”, en hållbar användning av våra hav, oceaner och kuster, skydd av havsmiljön samt stöd till sysselsättning inom de maritima sektorerna. |
| --- | --- |

3.

Regionkommittén välkomnar kommissionens planer på att avsätta 50 miljoner euro i budgetmedel för vidareutvecklingen och genomförandet av den integrerade europeiska havspolitiken för perioden 2011–2013 och på så sätt stödja vidareutvecklingen av den europeiska havspolitiken, framför allt ”blå tillväxt”, en hållbar användning av våra hav, oceaner och kuster, skydd av havsmiljön samt stöd till sysselsättning inom de maritima sektorerna.

| 4. | Regionkommittén insisterar på att större tonvikt läggs vid prioriteringen ”hållbar ekonomisk tillväxt, sysselsättning och innovation”. Eftersom Europa fortfarande kämpar med att övervinna den allvarligaste ekonomiska krisen i modern tid, förtjänar detta slags åtgärder helt klart större uppmärksamhet. De skulle också i mycket stor utsträckning kunna bidra till att målen i Europa 2020-programmet uppnås. |
| --- | --- |

4.

Regionkommittén insisterar på att större tonvikt läggs vid prioriteringen ”hållbar ekonomisk tillväxt, sysselsättning och innovation”. Eftersom Europa fortfarande kämpar med att övervinna den allvarligaste ekonomiska krisen i modern tid, förtjänar detta slags åtgärder helt klart större uppmärksamhet. De skulle också i mycket stor utsträckning kunna bidra till att målen i Europa 2020-programmet uppnås.

| 5. | Regionkommittén ställer sig positiv till att kommissionen med stödprogrammet vill bidra till genomförandet av de strategier som särskilt utformats för ett antal havsregioner. Regionala strategier för havsområden gör det möjligt att genom en riktad insats av medel finna specifika lösningar för de olika regionala utmaningarna. |
| --- | --- |

5.

Regionkommittén ställer sig positiv till att kommissionen med stödprogrammet vill bidra till genomförandet av de strategier som särskilt utformats för ett antal havsregioner. Regionala strategier för havsområden gör det möjligt att genom en riktad insats av medel finna specifika lösningar för de olika regionala utmaningarna.

| 6. | Regionkommittén påpekar att kommissionens meddelande om kunskap i havsfrågor 2020 enligt egen uppgift framför allt handlar om datainsamling och datasammanställning. På båda dessa områden spelar många lokala och regionala myndigheter en viktig roll som finansiärer. Vi måste därför eftersträva en bättre samordning av ansträngningarna så att överlappning undviks. |
| --- | --- |

6.

Regionkommittén påpekar att kommissionens meddelande om kunskap i havsfrågor 2020 enligt egen uppgift framför allt handlar om datainsamling och datasammanställning. På båda dessa områden spelar många lokala och regionala myndigheter en viktig roll som finansiärer. Vi måste därför eftersträva en bättre samordning av ansträngningarna så att överlappning undviks.

| 7. | Regionkommittén framhåller att den fysiska planeringen i kust- och havsområden är ett viktigt instrument för den integrerade europeiska havspolitiken och därför också bör användas där detta är lämpligt. |
| --- | --- |

7.

Regionkommittén framhåller att den fysiska planeringen i kust- och havsområden är ett viktigt instrument för den integrerade europeiska havspolitiken och därför också bör användas där detta är lämpligt.

| 8. | Regionkommittén ställer sig positiv till att kommissionen gett samarbetet med länder utanför EU en så framträdande roll. Kommittén har länge hävdat att EU inte ensamt kan ta itu med alla de olika utmaningar som våra hav ställs inför, och det är därför viktigt att vi i så hög grad som möjligt involverar våra internationella partner. Initiativ som Församlingen för regionala och lokala myndigheter i EU och Medelhavsområdet (Arlem), som just nu befinner sig i sin inledande fas, kommer så småningom att bli ett effektivt instrument för att verka för gemensamma intressen genom samarbete på regional nivå. |
| --- | --- |

8.

Regionkommittén ställer sig positiv till att kommissionen gett samarbetet med länder utanför EU en så framträdande roll. Kommittén har länge hävdat att EU inte ensamt kan ta itu med alla de olika utmaningar som våra hav ställs inför, och det är därför viktigt att vi i så hög grad som möjligt involverar våra internationella partner. Initiativ som Församlingen för regionala och lokala myndigheter i EU och Medelhavsområdet (Arlem), som just nu befinner sig i sin inledande fas, kommer så småningom att bli ett effektivt instrument för att verka för gemensamma intressen genom samarbete på regional nivå.

| 9. | Regionkommittén anser att man måste främja konkreta pilotprojekt för att utveckla och demonstrera europeisk maritim kompetens, t.ex. utveckling av en ”europeisk ren hamn” eller ett ”europeiskt rent fartyg”. Sådana pilotprojekt skulle kunna visa på tekniska möjligheter som utifrån överordnade politiska mål på medellång sikt kan leda till att de rättsliga normerna höjs och att de förankras på europeisk och internationell nivå och därmed ge den europeiska sjöfartsindustrin ett försprång i konkurrensen (t.ex. i fråga om energieffektivitet, minskade utsläpp, alternativa framdrivningsanordningar för fartyg eller fartygssäkerhet). Samtidigt kan sådana pilotprojekt på lång sikt endast förverkligas om de får en säker budgetram i framtiden. |
| --- | --- |

9.

Regionkommittén anser att man måste främja konkreta pilotprojekt för att utveckla och demonstrera europeisk maritim kompetens, t.ex. utveckling av en ”europeisk ren hamn” eller ett ”europeiskt rent fartyg”. Sådana pilotprojekt skulle kunna visa på tekniska möjligheter som utifrån överordnade politiska mål på medellång sikt kan leda till att de rättsliga normerna höjs och att de förankras på europeisk och internationell nivå och därmed ge den europeiska sjöfartsindustrin ett försprång i konkurrensen (t.ex. i fråga om energieffektivitet, minskade utsläpp, alternativa framdrivningsanordningar för fartyg eller fartygssäkerhet). Samtidigt kan sådana pilotprojekt på lång sikt endast förverkligas om de får en säker budgetram i framtiden.

II.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

| 10. | Regionkommittén välkomnar initiativet att skapa ett mer integrerat nätverk för kunskap i havsfrågor i Europa. Med tanke på hur långt informations- och kommunikationstekniken utvecklats och det allt större samarbetet mellan olika länders forskarsamhällen känns den nuvarande fragmenterade strukturen både anakronistisk och extremt kostnadsineffektiv. |
| --- | --- |

10.

Regionkommittén välkomnar initiativet att skapa ett mer integrerat nätverk för kunskap i havsfrågor i Europa. Med tanke på hur långt informations- och kommunikationstekniken utvecklats och det allt större samarbetet mellan olika länders forskarsamhällen känns den nuvarande fragmenterade strukturen både anakronistisk och extremt kostnadsineffektiv.

| 11. | Regionkommittén påpekar att man också efter 2014 måste avsätta europeiska stödmedel för den integrerade europeiska havspolitiken för att skapa kontinuitet i den politiska strategin och ge den kraft att hävda sig, detta med förbehåll för diskussionen om den fleråriga budgetramen efter 2013. Den kustfond som Regionkommittén och Europaparlamentet redan diskuterat är här ett möjligt exempel. |
| --- | --- |

11.

Regionkommittén påpekar att man också efter 2014 måste avsätta europeiska stödmedel för den integrerade europeiska havspolitiken för att skapa kontinuitet i den politiska strategin och ge den kraft att hävda sig, detta med förbehåll för diskussionen om den fleråriga budgetramen efter 2013. Den kustfond som Regionkommittén och Europaparlamentet redan diskuterat är här ett möjligt exempel.

| 12. | Regionkommittén beklagar att de lokala och regionala myndigheterna inte ägnas större uppmärksamhet, fastän meddelandet i stor utsträckning handlar om frågor som faller inom deras behörighetsområde och där de mycket ofta står för finansiering och genomförande. Datainsamling må falla inom medlemsstaternas ansvarsområde, men i själva verket sker den mycket ofta på lokal och regional nivå. |
| --- | --- |

12.

Regionkommittén beklagar att de lokala och regionala myndigheterna inte ägnas större uppmärksamhet, fastän meddelandet i stor utsträckning handlar om frågor som faller inom deras behörighetsområde och där de mycket ofta står för finansiering och genomförande. Datainsamling må falla inom medlemsstaternas ansvarsområde, men i själva verket sker den mycket ofta på lokal och regional nivå.

| 13. | När man utvecklar och genomför åtgärder som syftar till att uppnå målsättningen att förbättra kvaliteten på det offentliga beslutsfattandet på alla nivåer anser Regionkommittén att de lokala och myndigheterna måste konsulteras. Regionkommittén har redan förklarat att styrningen på detta område bör ske i flernivåstyrets anda och i överensstämmelse med subsidiaritetsprincipen. Kommittén anser också att man i större utsträckning bör involvera och samarbeta med länder utanför EU när det gäller kunskap om havsfrågor. Det råder stor enighet om hur viktigt det är att förbättra samordningen med dessa partner när det gäller andra aspekter av havspolitiken, och fördelarna med fler gemensamma åtgärder på detta område är helt uppenbara. |
| --- | --- |

13.

När man utvecklar och genomför åtgärder som syftar till att uppnå målsättningen att förbättra kvaliteten på det offentliga beslutsfattandet på alla nivåer anser Regionkommittén att de lokala och myndigheterna måste konsulteras. Regionkommittén har redan förklarat att styrningen på detta område bör ske i flernivåstyrets anda och i överensstämmelse med subsidiaritetsprincipen. Kommittén anser också att man i större utsträckning bör involvera och samarbeta med länder utanför EU när det gäller kunskap om havsfrågor. Det råder stor enighet om hur viktigt det är att förbättra samordningen med dessa partner när det gäller andra aspekter av havspolitiken, och fördelarna med fler gemensamma åtgärder på detta område är helt uppenbara.

| 14. | När man vid uppföljningen av rekommendationen om genomförandet av en integrerad förvaltning av kustområden i Europa överväger vilka åtgärder som ska vidtas för att främja kustinformationssystemen, bör kommissionen enligt kommittén leta efter god praxis i Europas regioner. Några av dem, bl.a. Bretagne, Schleswig-Holstein och Zuid-Holland, går i täten på detta område och mycket av deras praxis kan anpassas till andra regioner också. |
| --- | --- |

14.

När man vid uppföljningen av rekommendationen om genomförandet av en integrerad förvaltning av kustområden i Europa överväger vilka åtgärder som ska vidtas för att främja kustinformationssystemen, bör kommissionen enligt kommittén leta efter god praxis i Europas regioner. Några av dem, bl.a. Bretagne, Schleswig-Holstein och Zuid-Holland, går i täten på detta område och mycket av deras praxis kan anpassas till andra regioner också.

| 15. | Regionkommittén välkomnar idén om att arbetet med de marina observationssystemen och med att identifiera kritiska luckor ska utgå från en indelning i havsområden. Det är mycket riktigt värt att utforska möjligheten att ge de regionala havskonventionerna och de regionala rådgivande nämnderna för fiskeriförvaltning större ansvar och potentiellt även samordningsbefogenheter. Under alla omständigheter måste man dock se till att data är kompatibla och att övervakningen uppfyller höga kvalitetsnormer. |
| --- | --- |

15.

Regionkommittén välkomnar idén om att arbetet med de marina observationssystemen och med att identifiera kritiska luckor ska utgå från en indelning i havsområden. Det är mycket riktigt värt att utforska möjligheten att ge de regionala havskonventionerna och de regionala rådgivande nämnderna för fiskeriförvaltning större ansvar och potentiellt även samordningsbefogenheter. Under alla omständigheter måste man dock se till att data är kompatibla och att övervakningen uppfyller höga kvalitetsnormer.

| 16. | Regionkommittén föreslår att kommissionen stöder utvecklingen av regionala indikatorer, som skulle kunna bidra till en bättre formulering av prioriteringarna i de regionala havsstrategierna, eftersom regionerna hör till de främsta insamlarna och användarna av data. |
| --- | --- |

16.

Regionkommittén föreslår att kommissionen stöder utvecklingen av regionala indikatorer, som skulle kunna bidra till en bättre formulering av prioriteringarna i de regionala havsstrategierna, eftersom regionerna hör till de främsta insamlarna och användarna av data.

| 17. | Regionkommittén noterar att bättre resultat sannolikt kommer att uppnås genom ett mer övergripande tillvägagångssätt, bland annat genom att större tonvikt läggs vid privata aktörers potentiella roll i utvecklingen av en integrerad havspolitik. Det är också viktigt att alla berörda aktörer involveras i varje skede av processen, utan att man för den skull glömmer bort EU:s sociala dimension. Alla berörda aktörer måste vidare inte bara uppmanas att dela kostnaderna för insamling och lagring av data utan också att bidra med idéer och god praxis för att kunna dra nytta av dessa och därigenom ytterligare stimulera ekonomisk tillväxt och skapandet av nya arbetstillfällen i EU. |
| --- | --- |

17.

Regionkommittén noterar att bättre resultat sannolikt kommer att uppnås genom ett mer övergripande tillvägagångssätt, bland annat genom att större tonvikt läggs vid privata aktörers potentiella roll i utvecklingen av en integrerad havspolitik. Det är också viktigt att alla berörda aktörer involveras i varje skede av processen, utan att man för den skull glömmer bort EU:s sociala dimension. Alla berörda aktörer måste vidare inte bara uppmanas att dela kostnaderna för insamling och lagring av data utan också att bidra med idéer och god praxis för att kunna dra nytta av dessa och därigenom ytterligare stimulera ekonomisk tillväxt och skapandet av nya arbetstillfällen i EU.

| 18. | Regionkommittén medger att bättre kunskap om haven och havsfrågor är en förutsättning inte bara för att bättre förstå de processer som äger rum i våra hav utan också för att stärka den integrerade havspolitikens båda andra verktyg: bättre fysisk planering i kust- och havsområden och integrerad övervakning till havs. |
| --- | --- |

18.

Regionkommittén medger att bättre kunskap om haven och havsfrågor är en förutsättning inte bara för att bättre förstå de processer som äger rum i våra hav utan också för att stärka den integrerade havspolitikens båda andra verktyg: bättre fysisk planering i kust- och havsområden och integrerad övervakning till havs.

| 19. | Regionkommittén noterar att kommissionens meddelande framför allt handlar om insamling och sammanställning av data, de två första stegen i kunskapsinhämtningsprocessen. Detta är samtidigt steg där de lokala och regionala myndigheterna är mycket aktiva. |
| --- | --- |

19.

Regionkommittén noterar att kommissionens meddelande framför allt handlar om insamling och sammanställning av data, de två första stegen i kunskapsinhämtningsprocessen. Detta är samtidigt steg där de lokala och regionala myndigheterna är mycket aktiva.

| 20. | Regionkommittén håller med om att initiativet i fråga grundar sig på kraven i flera olika direktiv som i grund och botten syftar till att mer samordnade program för övervakning av marina vatten ska inrättas, att informationsutbytet mellan offentliga myndigheter och utlämning av offentliga data ska underlättas samt att vissa gemensamma standarder ska fastställas. |
| --- | --- |

20.

Regionkommittén håller med om att initiativet i fråga grundar sig på kraven i flera olika direktiv som i grund och botten syftar till att mer samordnade program för övervakning av marina vatten ska inrättas, att informationsutbytet mellan offentliga myndigheter och utlämning av offentliga data ska underlättas samt att vissa gemensamma standarder ska fastställas.

| 21. | Regionkommittén framhåller att kommissionen i meddelandet uttryckligen nämner vikten av kustdata och att flera regionala myndigheter utvecklat kustinformationssystem. Det verkar uppenbart att det krävs en viss grad av driftskompatibilitet om man vill maximera nyttan av dessa åtgärder. Kommissionen borde därför undersöka hur man kan förbättra samarbetet och samordningen på lokal nivå. |
| --- | --- |

21.

Regionkommittén framhåller att kommissionen i meddelandet uttryckligen nämner vikten av kustdata och att flera regionala myndigheter utvecklat kustinformationssystem. Det verkar uppenbart att det krävs en viss grad av driftskompatibilitet om man vill maximera nyttan av dessa åtgärder. Kommissionen borde därför undersöka hur man kan förbättra samarbetet och samordningen på lokal nivå.

| 22. | Regionkommittén erkänner också vikten av att data bevaras så nära sin källa som möjligt. Förslaget är visserligen vettigt, men man måste se till att det inte lägger en ännu större börda på de lokala och regionala myndigheterna. I detta sammanhang förtjänar kommissionens uppfattning större uppmärksamhet, nämligen att alla berörda aktörer också på lämpligt sätt borde bidra till att data lagras även när dessa inte längre har ett socialt eller kommersiellt värde. |
| --- | --- |

22.

Regionkommittén erkänner också vikten av att data bevaras så nära sin källa som möjligt. Förslaget är visserligen vettigt, men man måste se till att det inte lägger en ännu större börda på de lokala och regionala myndigheterna. I detta sammanhang förtjänar kommissionens uppfattning större uppmärksamhet, nämligen att alla berörda aktörer också på lämpligt sätt borde bidra till att data lagras även när dessa inte längre har ett socialt eller kommersiellt värde.

| 23. | Regionkommittén noterar att meddelandet har tre huvudmål, nämligen:






  — | Att minska driftskostnader och tidsfrister för dem som använder marina data. |
| --- | --- | --- |

23.

Regionkommittén noterar att meddelandet har tre huvudmål, nämligen:

—

Att minska driftskostnader och tidsfrister för dem som använder marina data.

| — | Att öka konkurrensen och innovationen bland användare och återanvändare av marina data. |
| --- | --- |

—

Att öka konkurrensen och innovationen bland användare och återanvändare av marina data.

| — | Att minska osäkerheten i kunskapen om oceanerna och haven. |
| --- | --- |

—

Att minska osäkerheten i kunskapen om oceanerna och haven.

Om man uppnår dessa mål, och om dagens fragmenterade system kan ersättas av ett integrerat nätverk, skulle detta innebära besparingar på motsvarande 300 miljoner euro per år, till stor del till nytta för de lokala och regionala förvaltningarna.

| 24. | Regionkommittén anser att ovan nämnda mål bör uppnås genom att man fortsätter utveckla och förbättra befintliga EU-instrument, t.ex. Global övervakning för miljö och säkerhet (GMES) och ”ur-EMODnet” (Europeiska nätverket för havsobservation och havsdata). ReK rekommenderar dessutom eftertryckligen att kommissionen undersöker hur man kan göra EU-stödda program för regional utveckling och havs- och sjöfartsforskning mer tillgängliga för återanvändning samt i synnerhet ser till att de nya åtkomstreglerna för fiskeridata genomförs fullt ut av medlemsstaterna och att de data som samlas in uppfyller gemensamma normer och skapar möjligheter till många olika användningar. |
| --- | --- |

24.

Regionkommittén anser att ovan nämnda mål bör uppnås genom att man fortsätter utveckla och förbättra befintliga EU-instrument, t.ex. Global övervakning för miljö och säkerhet (GMES) och ”ur-EMODnet” (Europeiska nätverket för havsobservation och havsdata). ReK rekommenderar dessutom eftertryckligen att kommissionen undersöker hur man kan göra EU-stödda program för regional utveckling och havs- och sjöfartsforskning mer tillgängliga för återanvändning samt i synnerhet ser till att de nya åtkomstreglerna för fiskeridata genomförs fullt ut av medlemsstaterna och att de data som samlas in uppfyller gemensamma normer och skapar möjligheter till många olika användningar.

| 25. | Regionkommittén stöder kommissionens intention att fortsätta arbetet för att fullborda vad den kallar en driftsduglig marindataarkitektur. För att uppnå detta bör kommissionen enligt ReK involvera samtliga berörda aktörer, uppmuntra kommunikation mellan nationella datacentrum och inrätta ett sekretariat för förvaltningen av ur-EMODnetprocessen. |
| --- | --- |

25.

Regionkommittén stöder kommissionens intention att fortsätta arbetet för att fullborda vad den kallar en driftsduglig marindataarkitektur. För att uppnå detta bör kommissionen enligt ReK involvera samtliga berörda aktörer, uppmuntra kommunikation mellan nationella datacentrum och inrätta ett sekretariat för förvaltningen av ur-EMODnetprocessen.

| 26. | Regionkommittén föreslår att ”sjöfartsgemenskapen” verkar för att det så snabbt som möjligt vid Europeiska institutet för innovation och teknik inrättas en kunskaps- och innovationsgrupp (en KI-grupp) för temaområdet ”skydd och hållbart utnyttjande av marina resurser”. En sådan KI-grupp skulle kunna täcka in ett brett spektrum av vetenskapliga, tekniska, ekonomiska och utbildningsrelaterade aktiviteter på området biologiska resurser, mineralresurser och energi med hänsyn tagen till miljöskyddet. |
| --- | --- |

26.

Regionkommittén föreslår att ”sjöfartsgemenskapen” verkar för att det så snabbt som möjligt vid Europeiska institutet för innovation och teknik inrättas en kunskaps- och innovationsgrupp (en KI-grupp) för temaområdet ”skydd och hållbart utnyttjande av marina resurser”. En sådan KI-grupp skulle kunna täcka in ett brett spektrum av vetenskapliga, tekniska, ekonomiska och utbildningsrelaterade aktiviteter på området biologiska resurser, mineralresurser och energi med hänsyn tagen till miljöskyddet.

III.   ÄNDRINGSREKOMMENDATIONER

Ändringsförslag 1

Artikel 4

| Kommissionens förslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Inom programmet kan finansiellt stöd ges till åtgärder i enlighet med målen i artikel 2 och 3, till exempel






  a) | studier och samarbetsprogram, |

Kommissionens förslag

ReK:s ändringsförslag

Inom programmet kan finansiellt stöd ges till åtgärder i enlighet med målen i artikel 2 och 3, till exempel

a)

studier och samarbetsprogram,

| b) | utbyte av offentlig information och bästa metoder, informationskampanjer och därmed förenade kommunikations- och spridningsåtgärder, inklusive reklamkampanjer, och evenemang samt utveckling och underhåll av webbplatser, |
| --- | --- |

b)

utbyte av offentlig information och bästa metoder, informationskampanjer och därmed förenade kommunikations- och spridningsåtgärder, inklusive reklamkampanjer, och evenemang samt utveckling och underhåll av webbplatser,

| c) | konferenser, seminarier, workshoppar och forum för berörda parter, |
| --- | --- |

c)

konferenser, seminarier, workshoppar och forum för berörda parter,

| d) | samkörning, övervakning och visualisering av samt säkerställande av offentlig tillgång till stora mängder data, bästa metoder och databaser om EU-finansierade regionala projekt, i förekommande fall genom ett sekretariat som inrättats för ett eller flera av dessa ändamål, |
| --- | --- |

d)

samkörning, övervakning och visualisering av samt säkerställande av offentlig tillgång till stora mängder data, bästa metoder och databaser om EU-finansierade regionala projekt, i förekommande fall genom ett sekretariat som inrättats för ett eller flera av dessa ändamål,

| e) | åtgärder som rör övergripande verktyg, bland annat testprojekt. |
| --- | --- |

e)

åtgärder som rör övergripande verktyg, bland annat testprojekt.

Inom programmet finansiellt stöd ges till åtgärder i enlighet med målen i artikel 2 och 3, till exempel

| a) | studier och samarbetsprogram, |
| --- | --- |

a)

studier och samarbetsprogram,

| b) | utbyte av offentlig information och bästa metoder, informationskampanjer och därmed förenade kommunikations- och spridningsåtgärder, inklusive reklamkampanjer, och evenemang samt utveckling och underhåll av webbplatser, |
| --- | --- |

b)

utbyte av offentlig information och bästa metoder, informationskampanjer och därmed förenade kommunikations- och spridningsåtgärder, inklusive reklamkampanjer, och evenemang samt utveckling och underhåll av webbplatser,

| c) | konferenser, seminarier, workshoppar och forum för berörda parter, |
| --- | --- |

c)

konferenser, seminarier, workshoppar och forum för berörda parter,

| d) | samkörning, övervakning och visualisering av samt säkerställande av offentlig tillgång till stora mängder data, bästa metoder och databaser om EU-finansierade regionala projekt, i förekommande fall genom ett sekretariat som inrättats för ett eller flera av dessa ändamål, |
| --- | --- |

d)

samkörning, övervakning och visualisering av samt säkerställande av offentlig tillgång till stora mängder data, bästa metoder och databaser om EU-finansierade regionala projekt, i förekommande fall genom ett sekretariat som inrättats för ett eller flera av dessa ändamål,

| e) | åtgärder som rör övergripande verktyg, bland annat testprojekt. |
| --- | --- |

e)

åtgärder som rör övergripande verktyg, bland annat testprojekt.

Motivering:

För att uppnå målen enligt förslaget måste medel avsättas. Om vi använder ”ska” i stället för ”kan” innebär detta att medel måste anslås. Tillägget ”men inte uteslutande” gör det möjligt att anslå medel också till åtgärder som inte omnämns i texten.

Ändringsförslag 2

Artikel 6

| Kommissionens förslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Stöd inom programmet kan beviljas tredjeländer, berörda parter i tredjeländer och internationella organisationer eller organ som arbetar för att nå ett eller flera av de allmänna eller särskilda mål som anges i artiklarna 2 och 3. | Stöd inom programmet beviljas tredjeländer, berörda parter i tredjeländer och internationella organisationer eller organ som arbetar för att nå ett eller flera av de allmänna eller särskilda mål som anges i artiklarna 2 och 3. |

Kommissionens förslag

ReK:s ändringsförslag

Stöd inom programmet kan beviljas tredjeländer, berörda parter i tredjeländer och internationella organisationer eller organ som arbetar för att nå ett eller flera av de allmänna eller särskilda mål som anges i artiklarna 2 och 3.

Stöd inom programmet beviljas tredjeländer, berörda parter i tredjeländer och internationella organisationer eller organ som arbetar för att nå ett eller flera av de allmänna eller särskilda mål som anges i artiklarna 2 och 3.

Motivering:

Regionkommittén anser att internationella partner måste involveras.

Ändringsförslag 3

Artikel 7

| Kommissionens förslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Kommissionen ska genomföra programmet i enlighet med budgetförordningen. | Kommissionen ska genomföra programmet i enlighet med budgetförordningen. |

Kommissionens förslag

ReK:s ändringsförslag

Kommissionen ska genomföra programmet i enlighet med budgetförordningen.

Kommissionen ska genomföra programmet i enlighet med budgetförordningen.

Motivering:

Ord som saknas [i den engelska versionen, påverkar inte den svenska versionen, ö.a.]

Ändringsförslag 4

Artikel 10

| Kommissionens förslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| För de åtgärder som finansieras inom programmet ska stödmottagaren till kommissionen lämna tekniska och finansiella rapporter om hur arbetet fortskrider. En slutrapport ska också lämnas inom tre månader efter slutförandet av varje projekt. | För de åtgärder som finansieras inom programmet ska stödmottagaren till kommissionen lämna tekniska och finansiella rapporter om hur arbetet fortskrider. En slutrapport ska också lämnas inom sex månader efter slutförandet av varje projekt. |

Kommissionens förslag

ReK:s ändringsförslag

För de åtgärder som finansieras inom programmet ska stödmottagaren till kommissionen lämna tekniska och finansiella rapporter om hur arbetet fortskrider. En slutrapport ska också lämnas inom tre månader efter slutförandet av varje projekt.

För de åtgärder som finansieras inom programmet ska stödmottagaren till kommissionen lämna tekniska och finansiella rapporter om hur arbetet fortskrider. En slutrapport ska också lämnas inom sex månader efter slutförandet av varje projekt.

Motivering:

Arbetet med rapporten bör ges mer tid.

Ändringsförslag 5

Artikel 11

| Kommissionens förslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1.   Kommissionen ska se till att EU:s finansiella intressen skyddas vid genomförandet av åtgärder som finansieras inom ramen för detta program genom att






  a) | vidta förebyggande åtgärder mot bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet, |

Kommissionens förslag

ReK:s ändringsförslag

1.   Kommissionen ska se till att EU:s finansiella intressen skyddas vid genomförandet av åtgärder som finansieras inom ramen för detta program genom att

a)

vidta förebyggande åtgärder mot bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet,

| b) | genomföra effektiva kontroller, |
| --- | --- |

b)

genomföra effektiva kontroller,

| c) | återkräva felaktigt utbetalda belopp, och |
| --- | --- |

c)

återkräva felaktigt utbetalda belopp, och

| d) | tillämpa effektiva, proportionerliga och avskräckande sanktioner, om oegentligheter upptäcks. |
| --- | --- |

d)

tillämpa effektiva, proportionerliga och avskräckande sanktioner, om oegentligheter upptäcks.

2.   Vid tillämpningen av punkt 1 ska kommissionen agera i enlighet med förordning (EG, Euratom) nr 2988/95, förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 och förordning (EG) nr 1073/1999.

3.   Kommissionen ska minska, hålla inne eller återkräva det finansiella stöd som beviljats för en åtgärd om det visar sig att oegentligheter har förekommit, inklusive att bestämmelser i denna förordning, det enskilda beslutet eller kontraktet eller avtalet om finansiellt stöd inte har följts, eller om det visar sig att åtgärden ändrats på ett sätt som står i strid med projektets karaktär eller genomförandevillkor, utan att kommissionens godkännande har begärts.

4.   Om tidsfristerna inte har iakttagits eller om åtgärdens genomförande utvecklas så att endast en del av det tilldelade finansiella stödet är berättigat, ska kommissionen be stödmottagaren att inkomma med ett yttrande inom en viss tid. Om stödmottagaren inte ger något tillfredsställande svar, får kommissionen inställa utbetalningen av det återstående finansiella stödet och begära återbetalning av belopp som redan har betalats ut.

5.   Alla felaktigt utbetalda belopp ska återbetalas till kommissionen. Ränta ska läggas till belopp som inte återbetalas i tid, i enlighet med villkoren i budgetförordningen.

6.   I denna artikel avses med oegentlighet varje överträdelse av en bestämmelse i unionsrätten eller åsidosättande av en avtalsenlig skyldighet som är följden av en ekonomisk aktörs handling eller underlåtenhet och som genom en otillbörlig utgift har lett till eller skulle kunna leda till en negativ ekonomisk effekt för unionens allmänna budget eller för de budgetar som unionen förvaltar.

1.   Kommissionen ska se till att EU:s finansiella intressen skyddas vid genomförandet av åtgärder som finansieras inom ramen för detta program genom att

| a) | vidta förebyggande åtgärder mot bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet, |
| --- | --- |

a)

vidta förebyggande åtgärder mot bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet,

| b) | genomföra effektiva kontroller, |
| --- | --- |

b)

genomföra effektiva kontroller,

| c) | återkräva felaktigt utbetalda belopp, och |
| --- | --- |

c)

återkräva felaktigt utbetalda belopp, och

| d) | tillämpa effektiva, proportionerliga och avskräckande sanktioner, om oegentligheter upptäcks. |
| --- | --- |

d)

tillämpa effektiva, proportionerliga och avskräckande sanktioner, om oegentligheter upptäcks.

2.   Vid tillämpningen av punkt 1 ska kommissionen agera i enlighet med förordning (EG, Euratom) nr 2988/95, förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 och förordning (EG) nr 1073/1999.

.   Kommissionen ska minska, hålla inne eller återkräva det finansiella stöd som beviljats för en åtgärd om det visar sig att oegentligheter har förekommit, inklusive att bestämmelser i denna förordning, det enskilda beslutet eller kontraktet eller avtalet om finansiellt stöd inte har följts, eller om det visar sig att åtgärden ändrats på ett sätt som står i strid med projektets karaktär eller genomförandevillkor, utan att kommissionens godkännande har begärts.

.   Om tidsfristerna inte har iakttagits eller om åtgärdens genomförande utvecklas så att endast en del av det tilldelade finansiella stödet är berättigat, ska kommissionen be stödmottagaren att inkomma med ett yttrande inom en viss tid. Om stödmottagaren inte ger något tillfredsställande svar, får kommissionen inställa utbetalningen av det återstående finansiella stödet och begära återbetalning av belopp som redan har betalats ut.

.   Alla felaktigt utbetalda belopp ska återbetalas till kommissionen. Ränta ska läggas till belopp som inte återbetalas i tid, i enlighet med villkoren i budgetförordningen.

Motivering:

Definitionen av ”oegentlighet” bör stå i början av artikeln.

Bryssel den 27 januari 2011

Regionkommitténs ordförande

Mercedes BRESSO

---

| 2.4.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 104/53 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 104/53

---

Yttrande från Regionkommittén om ”ett gemensamt europeiskt järnvägsområde”

2011/C 104/12

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| — | Regionkommittén stöder Europeiska kommissionens hållning i fråga om öppnandet av järnvägsmarknaderna och betonar att målsättningen inte är ohämmad konkurrens utan en konkurrens med inriktning mot högre produktivitet och bättre kundservice inom järnvägssektorn. Konkurrensen är i alla händelser inte ett mål utan ett medel, och det bör råda fullkomligt lika villkor mellan järnvägsoperatörerna för att utöva verksamheten. |
| --- | --- |

—

Regionkommittén stöder Europeiska kommissionens hållning i fråga om öppnandet av järnvägsmarknaderna och betonar att målsättningen inte är ohämmad konkurrens utan en konkurrens med inriktning mot högre produktivitet och bättre kundservice inom järnvägssektorn. Konkurrensen är i alla händelser inte ett mål utan ett medel, och det bör råda fullkomligt lika villkor mellan järnvägsoperatörerna för att utöva verksamheten.

| — | ReK stöder utvecklingen av specialiserade nät (höghastighet, godstrafik) men framhåller samtidigt de europeiska sammanhållningsmålen och betonar att ett Europa i flera hastigheter måste undvikas. |
| --- | --- |

—

ReK stöder utvecklingen av specialiserade nät (höghastighet, godstrafik) men framhåller samtidigt de europeiska sammanhållningsmålen och betonar att ett Europa i flera hastigheter måste undvikas.

| — | Regionkommittén anser att man i det planerade förslaget om en gemensam finansieringsram tydligt måste precisera hur det skiljer sig från en ”gemensam fond”, som kommittén motsätter sig. En medelväg skulle vara att i det nya strukturfondsdirektivet inkludera en mekanism för öronmärkning av medel som anslås till hållbara transporter, som skulle ge företräde åt finansiering av avsnitt av prioriterade TEN-T-projekt samt åt handlingsplaner för rörlighet i städerna. |
| --- | --- |

—

Regionkommittén anser att man i det planerade förslaget om en gemensam finansieringsram tydligt måste precisera hur det skiljer sig från en ”gemensam fond”, som kommittén motsätter sig. En medelväg skulle vara att i det nya strukturfondsdirektivet inkludera en mekanism för öronmärkning av medel som anslås till hållbara transporter, som skulle ge företräde åt finansiering av avsnitt av prioriterade TEN-T-projekt samt åt handlingsplaner för rörlighet i städerna.

| — | Vi värdesätter i princip den koppling som kommissionen gjort mellan bullerdifferentierade avgifter för järnvägar och antagandet av Eurovignette-direktivet om internalisering av externa kostnader för lastbilstransporter. |
| --- | --- |

—

Vi värdesätter i princip den koppling som kommissionen gjort mellan bullerdifferentierade avgifter för järnvägar och antagandet av Eurovignette-direktivet om internalisering av externa kostnader för lastbilstransporter.

| — | När det gäller finansieringen av infrastrukturen (artikel 8, artikel 30, bilaga VII) beklagar vi att medlemsstaterna inte är skyldiga att rådfråga lokala och regionala myndigheter vid utvecklingen av nationella strategier för järnvägsinfrastrukturen. |
| --- | --- |

—

När det gäller finansieringen av infrastrukturen (artikel 8, artikel 30, bilaga VII) beklagar vi att medlemsstaterna inte är skyldiga att rådfråga lokala och regionala myndigheter vid utvecklingen av nationella strategier för järnvägsinfrastrukturen.

| — | Kommittén beklagar att kommissionen inte gör några bindande rättsliga åtaganden beträffande en fullständig åtskillnad mellan infrastrukturförvaltare och järnvägsföretag. |
| --- | --- |

—

Kommittén beklagar att kommissionen inte gör några bindande rättsliga åtaganden beträffande en fullständig åtskillnad mellan infrastrukturförvaltare och järnvägsföretag.

| Föredragande | : | Michel Delebarre (FR–PSE), borgmästare i Dunkerque |
| --- | --- | --- |
| Referensdokument | : | Meddelande från kommissionen om utvecklingen av ett gemensamt europeiskt järnvägsområde
  KOM(2010) 474 slutlig
  Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om inrättandet av ett gemensamt europeiskt järnvägsområde
  KOM(2010) 475 slutlig |

Föredragande

:

Michel Delebarre (FR–PSE), borgmästare i Dunkerque

Referensdokument

:

Meddelande från kommissionen om utvecklingen av ett gemensamt europeiskt järnvägsområde

KOM(2010) 474 slutlig

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om inrättandet av ett gemensamt europeiskt järnvägsområde

KOM(2010) 475 slutlig

I.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Meddelande om ett gemensamt europeiskt järnvägsområde

| 1. | Regionkommittén stöder Europeiska kommissionens hållning i fråga om öppnandet av järnvägsmarknaderna och betonar att målsättningen inte är ohämmad konkurrens utan en konkurrens med inriktning mot högre produktivitet och bättre kundservice inom järnvägssektorn. Konkurrensen är i alla händelser inte ett mål utan ett medel, och det bör råda fullkomligt lika villkor mellan järnvägsoperatörerna för att utöva verksamheten. |
| --- | --- |

1.

Regionkommittén stöder Europeiska kommissionens hållning i fråga om öppnandet av järnvägsmarknaderna och betonar att målsättningen inte är ohämmad konkurrens utan en konkurrens med inriktning mot högre produktivitet och bättre kundservice inom järnvägssektorn. Konkurrensen är i alla händelser inte ett mål utan ett medel, och det bör råda fullkomligt lika villkor mellan järnvägsoperatörerna för att utöva verksamheten.

| 2. | Kommittén bekräftar sitt stöd för stärkt driftskompabilitet och säkerhet inom EU:s järnvägssystem och för avlägsnande av varje form av rättsligt hinder och/eller infrastrukturhinder som försvårar eller hindrar järnvägstransporterna mellan medlemsstaterna. Dessa aspekter bör vara gemenskapspolitikens huvudprioriteringar när det gäller järnvägstransporter i syfte att främja transporterna mellan medlemsstaterna och bidra till genomförandet av den inre marknaden. Europeiska järnvägsbyråns roll bör anpassas till förverkligandet av dessa prioriteringar. Europeiska järnvägsbyrån bör dessutom ges befogenheter att medla och eventuellt kunna träda i stället för medlemsstaternas nationella säkerhetsmyndigheter om det uppstår tvister som rör certifiering. |
| --- | --- |

2.

Kommittén bekräftar sitt stöd för stärkt driftskompabilitet och säkerhet inom EU:s järnvägssystem och för avlägsnande av varje form av rättsligt hinder och/eller infrastrukturhinder som försvårar eller hindrar järnvägstransporterna mellan medlemsstaterna. Dessa aspekter bör vara gemenskapspolitikens huvudprioriteringar när det gäller järnvägstransporter i syfte att främja transporterna mellan medlemsstaterna och bidra till genomförandet av den inre marknaden. Europeiska järnvägsbyråns roll bör anpassas till förverkligandet av dessa prioriteringar. Europeiska järnvägsbyrån bör dessutom ges befogenheter att medla och eventuellt kunna träda i stället för medlemsstaternas nationella säkerhetsmyndigheter om det uppstår tvister som rör certifiering.

| 3. | Kommittén är positiv till införandet av principen förorenaren betalar och till internalisering av externa kostnader för alla transportmedel, i syfte att uppnå lika konkurrensvillkor (”level playing field”). |
| --- | --- |

3.

Kommittén är positiv till införandet av principen förorenaren betalar och till internalisering av externa kostnader för alla transportmedel, i syfte att uppnå lika konkurrensvillkor (”level playing field”).

| 4. | Vi stöder utvecklingen av specialiserade nät (höghastighet, godstrafik) men framhåller samtidigt de europeiska sammanhållningsmålen och betonar att ett Europa i flera hastigheter måste undvikas. EU-institutionerna måste därför säkerställa att järnvägskorridorer i regioner som är belägna långt från det europeiska huvudnätet inte diskrimineras utan utvecklas för att på så sätt skapa lika konkurrensvillkor och en reell och effektiv sammanhållning på den inre marknaden. |
| --- | --- |

4.

Vi stöder utvecklingen av specialiserade nät (höghastighet, godstrafik) men framhåller samtidigt de europeiska sammanhållningsmålen och betonar att ett Europa i flera hastigheter måste undvikas. EU-institutionerna måste därför säkerställa att järnvägskorridorer i regioner som är belägna långt från det europeiska huvudnätet inte diskrimineras utan utvecklas för att på så sätt skapa lika konkurrensvillkor och en reell och effektiv sammanhållning på den inre marknaden.

| 5. | Vi stöder att lämpliga resurser mobiliseras för järnvägsinfrastrukturens utveckling. |
| --- | --- |

5.

Vi stöder att lämpliga resurser mobiliseras för järnvägsinfrastrukturens utveckling.

| 6. | Regionkommittén anser att man i det planerade förslaget om en gemensam finansieringsram tydligt måste precisera hur det skiljer sig från en ”gemensam fond”, som kommittén motsätter sig. Regionkommittén är alltså negativ till inrättandet av en gemensam fond som, med särskild utgångspunkt i medel tilldelade inom sammanhållningspolitiken, sammanför EU:s samtliga finansieringsinstrument för stöd till transportinfrastruktur. Överföringen av fonder riskerar att leda till en nettoförlust av tilldelade medel för transportpolitiken. Dessutom skulle införlivandet av transportprojekt i de regionala utvecklingsstrategierna kunna komma att äventyras. En medelväg skulle vara att i det nya strukturfondsdirektivet inkludera en mekanism för öronmärkning av medel som anslås till hållbara transporter, som skulle ge företräde åt finansiering av avsnitt av prioriterade TEN-T-projekt samt åt handlingsplaner för rörlighet i städerna. |
| --- | --- |

6.

Regionkommittén anser att man i det planerade förslaget om en gemensam finansieringsram tydligt måste precisera hur det skiljer sig från en ”gemensam fond”, som kommittén motsätter sig. Regionkommittén är alltså negativ till inrättandet av en gemensam fond som, med särskild utgångspunkt i medel tilldelade inom sammanhållningspolitiken, sammanför EU:s samtliga finansieringsinstrument för stöd till transportinfrastruktur. Överföringen av fonder riskerar att leda till en nettoförlust av tilldelade medel för transportpolitiken. Dessutom skulle införlivandet av transportprojekt i de regionala utvecklingsstrategierna kunna komma att äventyras. En medelväg skulle vara att i det nya strukturfondsdirektivet inkludera en mekanism för öronmärkning av medel som anslås till hållbara transporter, som skulle ge företräde åt finansiering av avsnitt av prioriterade TEN-T-projekt samt åt handlingsplaner för rörlighet i städerna.

Förslaget till omarbetning av det första järnvägspaketet – regionala utmaningar

| 7. | I fråga om undantagen från lagstiftningens tillämpningsområde (artikel 2) påpekar kommittén att kommissionen fortsatt undantar järnvägsföretag som enbart tillhandahåller stadstrafik, förortstrafik eller regional trafik (artikel 2) och att detta undantag är i linje med de nuvarande bestämmelserna om allmän trafikplikt för persontrafik på järnväg. |
| --- | --- |

7.

I fråga om undantagen från lagstiftningens tillämpningsområde (artikel 2) påpekar kommittén att kommissionen fortsatt undantar järnvägsföretag som enbart tillhandahåller stadstrafik, förortstrafik eller regional trafik (artikel 2) och att detta undantag är i linje med de nuvarande bestämmelserna om allmän trafikplikt för persontrafik på järnväg.

| 8. | Kommittén konstaterar att de regionala järnvägarna ger ett betydande bidrag till den lokala och regionala utvecklingen, vilket medför att de europeiska regionerna blir mer attraktiva, att hållbar godstransport stärks, att miljövänlig turism främjas och att nya arbetstillfällen skapas. |
| --- | --- |

8.

Kommittén konstaterar att de regionala järnvägarna ger ett betydande bidrag till den lokala och regionala utvecklingen, vilket medför att de europeiska regionerna blir mer attraktiva, att hållbar godstransport stärks, att miljövänlig turism främjas och att nya arbetstillfällen skapas.

| 9. | När det gäller järnvägstjänster (artikel 13, bilaga III) välkomnar kommittén att användningen av elförsörjningsutrustning för drivmotorström till tåg samt bränsledepåer integreras som en del av ett minimipaket för att garantera en icke-diskriminerande tillgång till dessa mycket viktiga tjänster. Det är viktigt att infrastrukturförvaltaren säkerställer att elförsörjningen räcker till för planerad trafik och främjar användningen av energikällor med låg miljöpåverkan för tillhandahållande av dragkraft. |
| --- | --- |

9.

När det gäller järnvägstjänster (artikel 13, bilaga III) välkomnar kommittén att användningen av elförsörjningsutrustning för drivmotorström till tåg samt bränsledepåer integreras som en del av ett minimipaket för att garantera en icke-diskriminerande tillgång till dessa mycket viktiga tjänster. Det är viktigt att infrastrukturförvaltaren säkerställer att elförsörjningen räcker till för planerad trafik och främjar användningen av energikällor med låg miljöpåverkan för tillhandahållande av dragkraft.

| 10. | Vi värdesätter den obligatoriska åtskillnaden mellan dominerande transportföretag och de företag som tillhandahåller de anläggningar för tjänster som förtecknas i bilaga III. Denna uppdelning möjliggör en bättre utveckling av såväl lokala som internationella järnvägsmarknader. |
| --- | --- |

10.

Vi värdesätter den obligatoriska åtskillnaden mellan dominerande transportföretag och de företag som tillhandahåller de anläggningar för tjänster som förtecknas i bilaga III. Denna uppdelning möjliggör en bättre utveckling av såväl lokala som internationella järnvägsmarknader.

| 11. | Kommittén välkomnar att hamnanläggningar som är kopplade till järnvägsverksamhet hänförs till de anläggningar för tjänster där en mer transparent och öppen tillgång krävs. |
| --- | --- |

11.

Kommittén välkomnar att hamnanläggningar som är kopplade till järnvägsverksamhet hänförs till de anläggningar för tjänster där en mer transparent och öppen tillgång krävs.

| 12. | Kommittén är för en mer exakt definition av gångbara alternativ som möjliggör för tjänsteleverantörer att vägra tillträde om det finns en liknande tjänst på samma linje till ekonomiskt godtagbara villkor. |
| --- | --- |

12.

Kommittén är för en mer exakt definition av gångbara alternativ som möjliggör för tjänsteleverantörer att vägra tillträde om det finns en liknande tjänst på samma linje till ekonomiskt godtagbara villkor.

| 13. | Regleringsorganet bör ha möjlighet att avgöra kapacitetstilldelningen för järnvägstjänsterna. |
| --- | --- |

13.

Regleringsorganet bör ha möjlighet att avgöra kapacitetstilldelningen för järnvägstjänsterna.

| 14. | Kommittén begär att artikel 47.5 kompletteras så att inlandstrafik i anslutning till kusthamnar principiellt ges samma ställning som internationella godstrafiktjänster. |
| --- | --- |

14.

Kommittén begär att artikel 47.5 kompletteras så att inlandstrafik i anslutning till kusthamnar principiellt ges samma ställning som internationella godstrafiktjänster.

| 15. | En anläggning för tjänster bör omfattas av principen ”use it or lose it” (skyldighet till anbudsförfarande för att hitta en ny tjänsteleverantör) så fort det finns en avsikt att lägga ner verksamheten. Dessutom bör tekniska anläggningar och underhållsanläggningar som inrättats för specifika rullande materiel inte reserveras i fem år för någon enskild användare. |
| --- | --- |

15.

En anläggning för tjänster bör omfattas av principen ”use it or lose it” (skyldighet till anbudsförfarande för att hitta en ny tjänsteleverantör) så fort det finns en avsikt att lägga ner verksamheten. Dessutom bör tekniska anläggningar och underhållsanläggningar som inrättats för specifika rullande materiel inte reserveras i fem år för någon enskild användare.

| 16. | När det gäller buller från godståg (artikel 31.5 och bilaga VIII) konstaterar kommittén att bullret är järnvägstransporternas akilleshäl ur miljöhänseende. Bullret är föremål för ett stort antal klagomål från personer som bor längs järnvägarna. |
| --- | --- |

16.

När det gäller buller från godståg (artikel 31.5 och bilaga VIII) konstaterar kommittén att bullret är järnvägstransporternas akilleshäl ur miljöhänseende. Bullret är föremål för ett stort antal klagomål från personer som bor längs järnvägarna.

| 17. | Kommittén bekräftar att den effektivaste åtgärden för att bekämpa tågbuller är att utrusta vagnarna med ”tysta” bromsblock. Finansieringen och den tekniska definitionen av denna utrustning är dock problematisk. |
| --- | --- |

17.

Kommittén bekräftar att den effektivaste åtgärden för att bekämpa tågbuller är att utrusta vagnarna med ”tysta” bromsblock. Finansieringen och den tekniska definitionen av denna utrustning är dock problematisk.

| 18. | Vi värdesätter i princip den koppling som kommissionen gjort mellan bullerdifferentierade avgifter för järnvägar och antagandet av Eurovignette-direktivet om internalisering av externa kostnader för lastbilstransporter. Kommittén noterar dock att avgiftsuttag för externa kostnader för bullereffekter enligt det nuvarande förslaget är obligatoriskt för järnvägstrafik men frivilligt för vägtrafik, vilket kan leda till konkurrenssnedvridning. |
| --- | --- |

18.

Vi värdesätter i princip den koppling som kommissionen gjort mellan bullerdifferentierade avgifter för järnvägar och antagandet av Eurovignette-direktivet om internalisering av externa kostnader för lastbilstransporter. Kommittén noterar dock att avgiftsuttag för externa kostnader för bullereffekter enligt det nuvarande förslaget är obligatoriskt för järnvägstrafik men frivilligt för vägtrafik, vilket kan leda till konkurrenssnedvridning.

| 19. | Regionkommittén välkomnar kommissionens förslag att införa en skyldighet till prissättning som medför incitament, men beklagar att kommissionsförslaget inte kopplar en skyldighet till prissättning som medför incitament att minska järnvägsbuller till en liknande skyldighet när det gäller godstransport på väg. Regionkommittén anser dessutom att det måste garanteras att tysta fordon inte permanent underkastas ett byråkratiskt förfarande. När bullerminskningsmålet är uppnått och en fortsatt process inte ger någon proportionerlig allmännytta, måste ett system med bullerdifferentierade avgifter för järnvägar anpassas efter situationen eller avskaffas. |
| --- | --- |

19.

Regionkommittén välkomnar kommissionens förslag att införa en skyldighet till prissättning som medför incitament, men beklagar att kommissionsförslaget inte kopplar en skyldighet till prissättning som medför incitament att minska järnvägsbuller till en liknande skyldighet när det gäller godstransport på väg. Regionkommittén anser dessutom att det måste garanteras att tysta fordon inte permanent underkastas ett byråkratiskt förfarande. När bullerminskningsmålet är uppnått och en fortsatt process inte ger någon proportionerlig allmännytta, måste ett system med bullerdifferentierade avgifter för järnvägar anpassas efter situationen eller avskaffas.

| 20. | När det gäller finansieringen av infrastrukturen (artikel 8, artikel 30, bilaga VII) beklagar vi att medlemsstaterna inte är skyldiga att rådfråga lokala och regionala myndigheter vid utvecklingen av nationella strategier för järnvägsinfrastrukturen. De lokala och regionala myndigheterna skulle dessutom kunna utveckla lokala strategier för järnvägsinfrastrukturen för en period på minst fem år. |
| --- | --- |

20.

När det gäller finansieringen av infrastrukturen (artikel 8, artikel 30, bilaga VII) beklagar vi att medlemsstaterna inte är skyldiga att rådfråga lokala och regionala myndigheter vid utvecklingen av nationella strategier för järnvägsinfrastrukturen. De lokala och regionala myndigheterna skulle dessutom kunna utveckla lokala strategier för järnvägsinfrastrukturen för en period på minst fem år.

| 21. | Kommittén stöder ett obligatoriskt införande av fleråriga kontrakt mellan stater och infrastrukturförvaltare för finansiering av underhåll och förnyelse av järnvägar. Det måste emellertid säkerställas att beslut om de offentliga intressen som är kopplade till infrastrukturen och om de erforderliga egenskaperna hos infrastrukturen förblir hos respektive medlemsstat. |
| --- | --- |

21.

Kommittén stöder ett obligatoriskt införande av fleråriga kontrakt mellan stater och infrastrukturförvaltare för finansiering av underhåll och förnyelse av järnvägar. Det måste emellertid säkerställas att beslut om de offentliga intressen som är kopplade till infrastrukturen och om de erforderliga egenskaperna hos infrastrukturen förblir hos respektive medlemsstat.

| 22. | Kommittén beklagar dock att lokala och regionala myndigheter inte uttryckligen involveras i förhandlingarna om dessa avtal, vilka kommer att ha viktiga konsekvenser för deras järnvägsnät. |
| --- | --- |

22.

Kommittén beklagar dock att lokala och regionala myndigheter inte uttryckligen involveras i förhandlingarna om dessa avtal, vilka kommer att ha viktiga konsekvenser för deras järnvägsnät.

| 23. | När det gäller auktoriserade sökande (artikel 3.12, artikel 44) välkomnar kommittén att begreppet auktoriserade sökande har breddats. Organ som inte har tillstånd för järnvägsverksamhet, såsom befraktare eller hamnar, kommer lättare att kunna reservera tåglägen. Detta bör även främja utvecklingen för företag som erbjuder korta godstransporter (shortliners). |
| --- | --- |

23.

När det gäller auktoriserade sökande (artikel 3.12, artikel 44) välkomnar kommittén att begreppet auktoriserade sökande har breddats. Organ som inte har tillstånd för järnvägsverksamhet, såsom befraktare eller hamnar, kommer lättare att kunna reservera tåglägen. Detta bör även främja utvecklingen för företag som erbjuder korta godstransporter (shortliners).

Förslaget till omarbetning av det första järnvägspaketet – andra politiska utmaningar

| 24. | I fråga om öppnandet av marknaderna och regleringen är Regionkommittén i allmänhet positiv till åtgärderna för att stärka lagstiftarens befogenheter, så att denne bättre kan övervaka att tillgången till järnvägsmarknaden är icke-diskriminerande och skapa incitament för infrastrukturförvaltarna att tillhandahålla tjänsterna effektivare. Man bör också behålla det alternativ som hittills funnits för medlemsstaterna att införa sådana incitament genom regleringsåtgärder. Med tanke på järnvägsverksamhetens alltmer multinationella problematik bör man överväga inrättandet av en europeisk tillsynsmyndighet för att hantera de frågor som berör flera medlemsstater, med respekt för subsidiaritetsprincipen och de nationella tillsynsmyndigheternas befogenheter. Inledningsvis skulle kommissionen kunna inrätta en europeisk järnvägstillsynskommitté med uppgift att fungera som besvärsinstans för att lösa tvister som gäller nationella nätverksregler och med tillgång till rättsliga förfaranden för att se till att medlemsstaterna genomför kommitténs beslut. Regionkommittén anser även att kommissionen ska arbeta mer aktivt för att införa en gemensam ledningsterminologi, gemensamma arbetsregler och ett gemensamt trafikledningssystem för att effektivisera trafiken. |
| --- | --- |

24.

I fråga om öppnandet av marknaderna och regleringen är Regionkommittén i allmänhet positiv till åtgärderna för att stärka lagstiftarens befogenheter, så att denne bättre kan övervaka att tillgången till järnvägsmarknaden är icke-diskriminerande och skapa incitament för infrastrukturförvaltarna att tillhandahålla tjänsterna effektivare. Man bör också behålla det alternativ som hittills funnits för medlemsstaterna att införa sådana incitament genom regleringsåtgärder. Med tanke på järnvägsverksamhetens alltmer multinationella problematik bör man överväga inrättandet av en europeisk tillsynsmyndighet för att hantera de frågor som berör flera medlemsstater, med respekt för subsidiaritetsprincipen och de nationella tillsynsmyndigheternas befogenheter. Inledningsvis skulle kommissionen kunna inrätta en europeisk järnvägstillsynskommitté med uppgift att fungera som besvärsinstans för att lösa tvister som gäller nationella nätverksregler och med tillgång till rättsliga förfaranden för att se till att medlemsstaterna genomför kommitténs beslut. Regionkommittén anser även att kommissionen ska arbeta mer aktivt för att införa en gemensam ledningsterminologi, gemensamma arbetsregler och ett gemensamt trafikledningssystem för att effektivisera trafiken.

| 25. | Kommittén beklagar att kommissionen inte gör några bindande rättsliga åtaganden beträffande en fullständig åtskillnad mellan infrastrukturförvaltare och järnvägsföretag. Denna åtskillnad skulle göra det möjligt att på ett bättre sätt säkerställa icke-diskriminerande tillgång till infrastrukturen genom att man undviker intressekonflikter mellan förvaltaren av ett naturligt monopol och en av användarna. Det måste finnas tydliga riktlinjer för vem som är ansvarig för tillträde till nät, perronger, terminaler och övrig infrastruktur. |
| --- | --- |

25.

Kommittén beklagar att kommissionen inte gör några bindande rättsliga åtaganden beträffande en fullständig åtskillnad mellan infrastrukturförvaltare och järnvägsföretag. Denna åtskillnad skulle göra det möjligt att på ett bättre sätt säkerställa icke-diskriminerande tillgång till infrastrukturen genom att man undviker intressekonflikter mellan förvaltaren av ett naturligt monopol och en av användarna. Det måste finnas tydliga riktlinjer för vem som är ansvarig för tillträde till nät, perronger, terminaler och övrig infrastruktur.

| 26. | Regionkommittén understryker att en fullständig separation mellan infrastrukturförvaltare och järnvägsföretag inte i något fall får påverka principen i artikel 345 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, där följande anges: ”Fördragen ska inte i något hänseende ingripa i medlemsstaternas egendomsordning”. |
| --- | --- |

26.

Regionkommittén understryker att en fullständig separation mellan infrastrukturförvaltare och järnvägsföretag inte i något fall får påverka principen i artikel 345 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, där följande anges: ”Fördragen ska inte i något hänseende ingripa i medlemsstaternas egendomsordning”.

| 27. | När det gäller insyn och prissättning gläder sig kommittén över stärkandet av särredovisningen mellan godstransporter och persontrafik samt mellan infrastrukturförvaltning och transporttjänster (artikel 6). |
| --- | --- |

27.

När det gäller insyn och prissättning gläder sig kommittén över stärkandet av särredovisningen mellan godstransporter och persontrafik samt mellan infrastrukturförvaltning och transporttjänster (artikel 6).

| 28. | System för att fastställa ansvaret för och förbättra servicen (redan obligatoriska) vid tågförseningar har ännu inte införts på tillfredsställande sätt inom EU. |
| --- | --- |

28.

System för att fastställa ansvaret för och förbättra servicen (redan obligatoriska) vid tågförseningar har ännu inte införts på tillfredsställande sätt inom EU.

| 29. | Kommittén är emellertid osäker på vilken detaljnivå som är lämplig när det gäller de skäl till förseningar som anges i bilaga VIII. Vi föreslår att man börjar med att obligatoriskt inrätta scheman för förbättringar som anpassats till varje infrastrukturförvaltares behov och medel. |
| --- | --- |

29.

Kommittén är emellertid osäker på vilken detaljnivå som är lämplig när det gäller de skäl till förseningar som anges i bilaga VIII. Vi föreslår att man börjar med att obligatoriskt inrätta scheman för förbättringar som anpassats till varje infrastrukturförvaltares behov och medel.

| 30. | Kommittén välkomnar de kompletteringar som gjorts beträffande beskrivningen av järnvägsnätet, särskilt när det gäller järnvägstjänster. (artiklarna 27, 56.2). |
| --- | --- |

30.

Kommittén välkomnar de kompletteringar som gjorts beträffande beskrivningen av järnvägsnätet, särskilt när det gäller järnvägstjänster. (artiklarna 27, 56.2).

| 31. | I fråga om delegerade akter konstaterar vi att Europeiska kommissionen i förslaget ges mycket betydande befogenheter eftersom de flesta av bilagorna i dess förslag kan ändras genom delegerade akter (artikel 60). Dessa bilagor innehåller dock aspekter som är ”avgörande” för regelverket för järnvägssektorn. |
| --- | --- |

31.

I fråga om delegerade akter konstaterar vi att Europeiska kommissionen i förslaget ges mycket betydande befogenheter eftersom de flesta av bilagorna i dess förslag kan ändras genom delegerade akter (artikel 60). Dessa bilagor innehåller dock aspekter som är ”avgörande” för regelverket för järnvägssektorn.

II.   ÄNDRINGSREKOMMENDATIONER

Ändringsförslag 1

Artikel 6.3

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna ska säkerställa att separata resultaträkningar och balansräkningar upprättas och offentliggörs å ena sidan för verksamhet som avser tillhandahållande av godstransport på järnväg och, å andra sidan, för verksamhet som avser tillhandahållande av persontrafik. Allmänna medel som utbetalas till verksamhet som rör transport i allmänhetens tjänst ska redovisas separat för varje avtal om allmän trafik i tillämplig bokföring och får inte överföras till verksamhet som rör andra transporttjänster eller andra verksamheter. | Medlemsstaterna ska säkerställa att separata resultaträkningar och balansräkningar upprättas och offentliggörs å ena sidan för verksamhet som avser tillhandahållande av godstransport på järnväg och, å andra sidan, för verksamhet som avser tillhandahållande av persontrafik. Allmänna medel som utbetalas till verksamhet som rör transport i allmänhetens tjänst ska redovisas separat för varje avtal om allmän trafik i tillämplig bokföring och får inte överföras till verksamhet som rör andra transporttjänster eller andra verksamheter. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Medlemsstaterna ska säkerställa att separata resultaträkningar och balansräkningar upprättas och offentliggörs å ena sidan för verksamhet som avser tillhandahållande av godstransport på järnväg och, å andra sidan, för verksamhet som avser tillhandahållande av persontrafik. Allmänna medel som utbetalas till verksamhet som rör transport i allmänhetens tjänst ska redovisas separat för varje avtal om allmän trafik i tillämplig bokföring och får inte överföras till verksamhet som rör andra transporttjänster eller andra verksamheter.

Medlemsstaterna ska säkerställa att separata resultaträkningar och balansräkningar upprättas och offentliggörs å ena sidan för verksamhet som avser tillhandahållande av godstransport på järnväg och, å andra sidan, för verksamhet som avser tillhandahållande av persontrafik. Allmänna medel som utbetalas till verksamhet som rör transport i allmänhetens tjänst ska redovisas separat för varje avtal om allmän trafik i tillämplig bokföring och får inte överföras till verksamhet som rör andra transporttjänster eller andra verksamheter.

Motivering

När flera avtal om allmännyttiga tjänster innehas av ett och samma företag och detta företag inte delegerar ansvaret för de enskilda avtalen till filialer finns för närvarande inte något krav på offentliggörande av särredovisning. I en sådan situation krävs inte av företaget att det håller förvaltningen av enskilda tjänsteavtal, vars redovisning de ansvarar för, strängt åtskild, vilket gör det svårare att säkerställa god tillsyn av användningen av offentliga medel.

Ändringsförslag 2

Artikel 8.1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna ska utveckla sin nationella järnvägsinfrastruktur, när så är nödvändigt med hänsyn till unionens allmänna behov. För detta ändamål ska de senast två år efter ikraftträdandet av detta direktiv offentliggöra en strategi för utveckling av järnvägsinfrastrukturen i syfte att tillgodose framtida rörlighetsbehov på grundval av en sund och hållbar finansiering av järnvägssystemet. Strategin ska omfatta en period av minst fem år och ska kunna förlängas. | Medlemsstaterna ska utveckla sin nationella järnvägsinfrastruktur, när så är nödvändigt med hänsyn till unionens allmänna behov. För detta ändamål ska de senast två år efter ikraftträdandet av detta direktiv offentliggöra en strategi för utveckling av järnvägsinfrastrukturen i syfte att tillgodose framtida rörlighetsbehov på grundval av en sund och hållbar finansiering av järnvägssystemet. Strategin ska omfatta en period av minst fem år och ska kunna förlängas. . |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Medlemsstaterna ska utveckla sin nationella järnvägsinfrastruktur, när så är nödvändigt med hänsyn till unionens allmänna behov. För detta ändamål ska de senast två år efter ikraftträdandet av detta direktiv offentliggöra en strategi för utveckling av järnvägsinfrastrukturen i syfte att tillgodose framtida rörlighetsbehov på grundval av en sund och hållbar finansiering av järnvägssystemet. Strategin ska omfatta en period av minst fem år och ska kunna förlängas.

Medlemsstaterna ska utveckla sin nationella järnvägsinfrastruktur, när så är nödvändigt med hänsyn till unionens allmänna behov. För detta ändamål ska de senast två år efter ikraftträdandet av detta direktiv offentliggöra en strategi för utveckling av järnvägsinfrastrukturen i syfte att tillgodose framtida rörlighetsbehov på grundval av en sund och hållbar finansiering av järnvägssystemet. Strategin ska omfatta en period av minst fem år och ska kunna förlängas. .

Motivering

Medlemsstaterna bör vara skyldiga att samråda med lokala myndigheter vid utvecklingen av den nationella strategin för järnvägsinfrastrukturen. Dessa myndigheter skulle också kunna utveckla en lokal strategi för järnvägsinfrastrukturen för en period på minst fem år.

Ändringsförslag 3

Artikel 30.3

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna ska samråda med berörda parter minst en månad innan avtalet undertecknas samt offentliggöra det inom en månad efter det att det har ingåtts. | Medlemsstaterna ska samråda med berörda parter minst en månad innan avtalet undertecknas samt offentliggöra det inom en månad efter det att det har ingåtts. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Medlemsstaterna ska samråda med berörda parter minst en månad innan avtalet undertecknas samt offentliggöra det inom en månad efter det att det har ingåtts.

Medlemsstaterna ska samråda med berörda parter minst en månad innan avtalet undertecknas samt offentliggöra det inom en månad efter det att det har ingåtts.

Motivering

De lokala myndigheterna bör uttryckligen involveras i förhandlingarna om fleråriga finansieringsavtal, vilka kommer att ha stora konsekvenser för deras järnvägsnät.

Ändringsförslag 4

Artikel 31.5

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| När avgiftsuttag för kostnaden för bullereffekter tillåts i unionslagstiftningen för godstransport på väg ska infrastrukturavgifterna modifieras för att ta hänsyn till kostnaden för bullereffekter som orsakas av tågdriften i enlighet med punkt 2 i bilaga VIII. | |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

När avgiftsuttag för kostnaden för bullereffekter tillåts i unionslagstiftningen för godstransport på väg ska infrastrukturavgifterna modifieras för att ta hänsyn till kostnaden för bullereffekter som orsakas av tågdriften i enlighet med punkt 2 i bilaga VIII.

Motivering

Texten i artikel 31 bör innehålla ytterligare ett krav, nämligen att ett bullerdifferentierat avgiftssystem utöver de externa kostnaderna för buller också tillgodoser kostnaderna för uppgradering av godsvagnar och lokomotiv, vilket är viktigt för att uppnå tillräckliga incitament.

Ändringsförslag 5

Artikel 47.5

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Betydelsen av godstrafiktjänster och särskilt internationella sådana ska beaktas i tillräcklig grad när prioriteringskriterierna bestäms. | Betydelsen av godstrafiktjänster och särskilt internationella sådana ska beaktas i tillräcklig grad när prioriteringskriterierna bestäms. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Betydelsen av godstrafiktjänster och särskilt internationella sådana ska beaktas i tillräcklig grad när prioriteringskriterierna bestäms.

Betydelsen av godstrafiktjänster och särskilt internationella sådana ska beaktas i tillräcklig grad när prioriteringskriterierna bestäms.

Motivering

Godstransporter från kusthamnar till och från avnämare i inlandet belastar vissa sträckor mer än andra. Om man beaktar detta i prioriteringskriterierna kan det råda bot på problemet och leda till bättre förbindelser mellan kusthamnar och inland.

Ändringsförslag 6

Bilaga I

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Förteckning över järnvägsinfrastrukturanläggningar

  Järnvägsinfrastrukturen består av följande anläggningar, förutsatt att de ingår i en spåranläggning, inklusive sidospår, med undantag för spår inom underhålls- och reparationsverkstäder, förråd eller lokstallar samt privata anslutningslinjer eller sidospår:






  — | Mark. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Förteckning över järnvägsinfrastrukturanläggningar

Järnvägsinfrastrukturen består av följande anläggningar, förutsatt att de ingår i en spåranläggning, inklusive sidospår, med undantag för spår inom underhålls- och reparationsverkstäder, förråd eller lokstallar samt privata anslutningslinjer eller sidospår:

—

Mark.

| — | Bana och banunderbyggnad, i synnerhet banvallar, skärningar, dräneringskanaler och diken, murade diken, kulvertar, reveterade väggar, planteringar för skydd av jordvallssluttningar osv.; plattformar för passagerare eller gods; parallellvägar och gångbanor; avgränsningsmurar, häckar, inhägnader; brandgator; växeluppvärmningsapparatur; korsningar osv.; snöskärmar. |
| --- | --- |

—

Bana och banunderbyggnad, i synnerhet banvallar, skärningar, dräneringskanaler och diken, murade diken, kulvertar, reveterade väggar, planteringar för skydd av jordvallssluttningar osv.; plattformar för passagerare eller gods; parallellvägar och gångbanor; avgränsningsmurar, häckar, inhägnader; brandgator; växeluppvärmningsapparatur; korsningar osv.; snöskärmar.

| — | Byggnadstekniska konstruktioner: broar, kulvertar och andra vägbroar, tunnlar, täckta utschaktningar och andra vägportar; stödmurar och anordningar för skydd mot laviner, stenras osv. |
| --- | --- |

—

Byggnadstekniska konstruktioner: broar, kulvertar och andra vägbroar, tunnlar, täckta utschaktningar och andra vägportar; stödmurar och anordningar för skydd mot laviner, stenras osv.

| — | Plankorsningar, inklusive säkerhetsanordningar för vägtrafiken. |
| --- | --- |

—

Plankorsningar, inklusive säkerhetsanordningar för vägtrafiken.

| — | Banöverbyggnader, i synnerhet: räler, gaturäler och moträler; sliprar och längsgående sliprar, smärre anordningar för spåröverbyggnaden, ballast, inklusive stenflis och sand; växlar, korsningar osv.; vändskivor och traverser (förutom dem som är avsedda endast för lok). |
| --- | --- |

—

Banöverbyggnader, i synnerhet: räler, gaturäler och moträler; sliprar och längsgående sliprar, smärre anordningar för spåröverbyggnaden, ballast, inklusive stenflis och sand; växlar, korsningar osv.; vändskivor och traverser (förutom dem som är avsedda endast för lok).

| — | Tillfarter för passagerare och gods, inklusive tillfartsvägar. |
| --- | --- |

—

Tillfarter för passagerare och gods, inklusive tillfartsvägar.

| — | Säkerhets-, signal- och telekommunikationsinstallationer på linjen, i stationer och på rangerbangårdar, däribland anläggningar för produktion, transformering och distribution av elström för signal- och telesystem; byggnader för sådana installationer eller anläggningar; rangerbromsar. |
| --- | --- |

—

Säkerhets-, signal- och telekommunikationsinstallationer på linjen, i stationer och på rangerbangårdar, däribland anläggningar för produktion, transformering och distribution av elström för signal- och telesystem; byggnader för sådana installationer eller anläggningar; rangerbromsar.

| — | Belysningsinstallationer för trafik- och säkerhetsändamål. |
| --- | --- |

—

Belysningsinstallationer för trafik- och säkerhetsändamål.

| — | Anläggningar för transformering och överföring av elkraft för tågdrift; omformarestationer, elkablar mellan kopplingscentraler och kontaktledningar med kontaktledningsstolpar och kontaktledningsbryggor, strömskena med konsoler. |
| --- | --- |

—

Anläggningar för transformering och överföring av elkraft för tågdrift; omformarestationer, elkablar mellan kopplingscentraler och kontaktledningar med kontaktledningsstolpar och kontaktledningsbryggor, strömskena med konsoler.

| — | Tjänstebyggnader för banförvaltning. |
| --- | --- |

—

Tjänstebyggnader för banförvaltning.

Förteckning över järnvägsinfrastrukturanläggningar

Järnvägsinfrastrukturen består av följande anläggningar, förutsatt att de ingår i en spåranläggning, inklusive sidospår, med undantag för spår inom underhålls- och reparationsverkstäder, förråd eller lokstallar samt privata anslutningslinjer eller sidospår:

| — | Mark. |
| --- | --- |

—

Mark.

| — | Bana och banunderbyggnad, i synnerhet banvallar, skärningar, dräneringskanaler och diken, murade diken, kulvertar, reveterade väggar, planteringar för skydd av jordvallssluttningar osv.; plattformar för passagerare eller gods; parallellvägar och gångbanor; avgränsningsmurar, häckar, inhägnader; brandgator; växeluppvärmningsapparatur; korsningar osv.; snöskärmar. |
| --- | --- |

—

Bana och banunderbyggnad, i synnerhet banvallar, skärningar, dräneringskanaler och diken, murade diken, kulvertar, reveterade väggar, planteringar för skydd av jordvallssluttningar osv.; plattformar för passagerare eller gods; parallellvägar och gångbanor; avgränsningsmurar, häckar, inhägnader; brandgator; växeluppvärmningsapparatur; korsningar osv.; snöskärmar.

| — | Byggnadstekniska konstruktioner: broar, kulvertar och andra vägbroar, tunnlar, täckta utschaktningar och andra vägportar; stödmurar och anordningar för skydd mot laviner, stenras osv. |
| --- | --- |

—

Byggnadstekniska konstruktioner: broar, kulvertar och andra vägbroar, tunnlar, täckta utschaktningar och andra vägportar; stödmurar och anordningar för skydd mot laviner, stenras osv.

| — | Plankorsningar, inklusive säkerhetsanordningar för vägtrafiken. |
| --- | --- |

—

Plankorsningar, inklusive säkerhetsanordningar för vägtrafiken.

| — | Banöverbyggnader, i synnerhet: räler, gaturäler och moträler; sliprar och längsgående sliprar, smärre anordningar för spåröverbyggnaden, ballast, inklusive stenflis och sand; växlar, korsningar osv.; vändskivor och traverser (förutom dem som är avsedda endast för lok). |
| --- | --- |

—

Banöverbyggnader, i synnerhet: räler, gaturäler och moträler; sliprar och längsgående sliprar, smärre anordningar för spåröverbyggnaden, ballast, inklusive stenflis och sand; växlar, korsningar osv.; vändskivor och traverser (förutom dem som är avsedda endast för lok).

| — | Tillfarter för passagerare och gods, inklusive tillfartsvägar. |
| --- | --- |

—

Tillfarter för passagerare och gods, inklusive tillfartsvägar.

| — | Säkerhets-, signal- och telekommunikationsinstallationer på linjen, i stationer och på rangerbangårdar, däribland anläggningar för produktion, transformering och distribution av elström för signal- och telesystem; byggnader för sådana installationer eller anläggningar; rangerbromsar. |
| --- | --- |

—

Säkerhets-, signal- och telekommunikationsinstallationer på linjen, i stationer och på rangerbangårdar, däribland anläggningar för produktion, transformering och distribution av elström för signal- och telesystem; byggnader för sådana installationer eller anläggningar; rangerbromsar.

| — | Belysningsinstallationer för trafik- och säkerhetsändamål. |
| --- | --- |

—

Belysningsinstallationer för trafik- och säkerhetsändamål.

| — | Anläggningar för transformering och överföring av elkraft för tågdrift; omformarestationer, elkablar mellan kopplingscentraler och kontaktledningar med kontaktledningsstolpar och kontaktledningsbryggor, strömskena med konsoler. |
| --- | --- |

—

Anläggningar för transformering och överföring av elkraft för tågdrift; omformarestationer, elkablar mellan kopplingscentraler och kontaktledningar med kontaktledningsstolpar och kontaktledningsbryggor, strömskena med konsoler.

| — | Tjänstebyggnader för banförvaltning. |
| --- | --- |

—

Tjänstebyggnader för banförvaltning.

| — | |
| --- | --- |

—

Motivering

Transportrelevanta delar av stationsbyggnader borde tas med i bilaga I.

Ändringsförslag 7

Bilaga III

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| BILAGA III
  Tjänster som ska tillhandahållas järnvägsföretagen (som avses i artikel 13)






  1. | Minimipaket av tillträdestjänster ska omfatta följande:






  a) | Behandling av ansökningar om järnvägsinfrastrukturkapacitet |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

BILAGA III

Tjänster som ska tillhandahållas järnvägsföretagen (som avses i artikel 13)

1.

Minimipaket av tillträdestjänster ska omfatta följande:

a)

Behandling av ansökningar om järnvägsinfrastrukturkapacitet

| b) | Rätt att utnyttja den kapacitet som beviljats. |
| --- | --- |

b)

Rätt att utnyttja den kapacitet som beviljats.

| c) | Användning av växlar och övergångsspår i tågspår. |
| --- | --- |

c)

Användning av växlar och övergångsspår i tågspår.

| d) | Trafikledning inklusive signalsystem, kontroll, tågklarering samt överföring och tillhandahållande av information om tågrörelser. |
| --- | --- |

d)

Trafikledning inklusive signalsystem, kontroll, tågklarering samt överföring och tillhandahållande av information om tågrörelser.

| e) | Användning av elförsörjningsutrustning för drivmotorström till tåg där det finns tillgång till sådan. |
| --- | --- |

e)

Användning av elförsörjningsutrustning för drivmotorström till tåg där det finns tillgång till sådan.

| f) | Bränsledepåer, där sådana är tillgängliga. |
| --- | --- |

f)

Bränsledepåer, där sådana är tillgängliga.

| g) | All övrig information som behövs för att utföra eller driva den järnvägstrafik för vilken kapacitet har tilldelats. |
| --- | --- |

g)

All övrig information som behövs för att utföra eller driva den järnvägstrafik för vilken kapacitet har tilldelats.

BILAGA III

Tjänster som ska tillhandahållas järnvägsföretagen (som avses i artikel 13)

| 1. | Minimipaket av tillträdestjänster ska omfatta följande:






  a) | Behandling av ansökningar om järnvägsinfrastrukturkapacitet |
| --- | --- | --- |

1.

Minimipaket av tillträdestjänster ska omfatta följande:

a)

Behandling av ansökningar om järnvägsinfrastrukturkapacitet

| b) | Rätt att utnyttja den kapacitet som beviljats. |
| --- | --- |

b)

Rätt att utnyttja den kapacitet som beviljats.

| c) | Användning av växlar och övergångsspår i tågspår. |
| --- | --- |

c)

Användning av växlar och övergångsspår i tågspår.

| d) | Trafikledning inklusive signalsystem, kontroll, tågklarering samt överföring och tillhandahållande av information om tågrörelser. |
| --- | --- |

d)

Trafikledning inklusive signalsystem, kontroll, tågklarering samt överföring och tillhandahållande av information om tågrörelser.

| e) | Användning av elförsörjningsutrustning för drivmotorström till tåg där det finns tillgång till sådan. |
| --- | --- |

e)

Användning av elförsörjningsutrustning för drivmotorström till tåg där det finns tillgång till sådan.

| f) | Bränsledepåer, där sådana är tillgängliga. |
| --- | --- |

f)

Bränsledepåer, där sådana är tillgängliga.

| g) | All övrig information som behövs för att utföra eller driva den järnvägstrafik för vilken kapacitet har tilldelats. |
| --- | --- |

g)

All övrig information som behövs för att utföra eller driva den järnvägstrafik för vilken kapacitet har tilldelats.

| h) | |
| --- | --- |

h)

| 2. | Tillträde ska också ges till tjänster och tillhandahållande av tjänster i följande anläggningar : | |
| --- | --- | --- |

2.

Tillträde ska också ges till tjänster och tillhandahållande av tjänster i följande anläggningar :

a)

| | |
| --- | --- |

| a) | Stationer för passagerare, inklusive byggnader och övriga faciliteter, även för biljettförsäljning och reseinformation. |
| --- | --- |

Stationer för passagerare, inklusive byggnader och övriga faciliteter, även för biljettförsäljning och reseinformation.

| b) | Godsterminaler. |
| --- | --- |

b)

Godsterminaler.

| c) | Rangerbangårdar. |
| --- | --- |

c)

Rangerbangårdar.

| d) | Tågbildningsmöjligheter. |
| --- | --- |

d)

Tågbildningsmöjligheter.

| e) | Sidospår för uppställning. |
| --- | --- |

e)

Sidospår för uppställning.

| f) | Underhålls- och andra tekniska anläggningar. |
| --- | --- |

f)

Underhålls- och andra tekniska anläggningar.

| g) | Hamnanläggningar som är kopplade till järnvägsverksamhet. |
| --- | --- |

g)

Hamnanläggningar som är kopplade till järnvägsverksamhet.

| h) | Undsättningsanläggningar, inklusive bogsering. |
| --- | --- |

h)

Undsättningsanläggningar, inklusive bogsering.

| 2. | Tillträde ska också ges till tjänster och tillhandahållande av tjänster i följande anläggningar : | |
| --- | --- | --- |

2.

Tillträde ska också ges till tjänster och tillhandahållande av tjänster i följande anläggningar :

a)

| | |
| --- | --- |

| a) | Stationer för passagerare, inklusive byggnader och övriga faciliteter, . |
| --- | --- |

Stationer för passagerare, inklusive byggnader och övriga faciliteter, .

| b) | Godsterminaler. |
| --- | --- |

b)

Godsterminaler.

| c) | Rangerbangårdar. |
| --- | --- |

c)

Rangerbangårdar.

| d) | Tågbildningsmöjligheter. |
| --- | --- |

d)

Tågbildningsmöjligheter.

| e) | Sidospår för uppställning. |
| --- | --- |

e)

Sidospår för uppställning.

| f) | Underhålls- och andra tekniska anläggningar. |
| --- | --- |

f)

Underhålls- och andra tekniska anläggningar.

| g) | Hamnanläggningar som är kopplade till järnvägsverksamhet. |
| --- | --- |

g)

Hamnanläggningar som är kopplade till järnvägsverksamhet.

| h) | Undsättningsanläggningar, inklusive bogsering. |
| --- | --- |

h)

Undsättningsanläggningar, inklusive bogsering.

| | |
| --- | --- |

| 3. | Följande tjänster får räknas som tilläggstjänster:






  a) | Drivmotorström, för vilken avgifter ska anges på fakturorna åtskilt från avgifter för användning av elförsörjningsutrustningen. |
| --- | --- | --- |

3.

Följande tjänster får räknas som tilläggstjänster:

a)

Drivmotorström, för vilken avgifter ska anges på fakturorna åtskilt från avgifter för användning av elförsörjningsutrustningen.

| b) | Uppvärmning före avgång av persontåg. |
| --- | --- |

b)

Uppvärmning före avgång av persontåg.

| c) | Bränsleförsörjning, för vilken avgifter ska anges på fakturorna åtskilt från avgifter för användning av bränsledepåer. |
| --- | --- |

c)

Bränsleförsörjning, för vilken avgifter ska anges på fakturorna åtskilt från avgifter för användning av bränsledepåer.

| d) | Skräddarsydda kontrakt för






  — | kontroll av transport av farligt gods, |
| --- | --- | --- |

d)

Skräddarsydda kontrakt för

—

kontroll av transport av farligt gods,

| — | assistans för drift av icke-standardtåg. |
| --- | --- |

—

assistans för drift av icke-standardtåg.

| 3. | Följande tjänster får räknas som tilläggstjänster:






  a) | Drivmotorström ⇨ , för vilken avgifter ska anges på fakturorna åtskilt från avgifter för användning av elförsörjningsutrustningen ⇦. |
| --- | --- | --- |

3.

Följande tjänster får räknas som tilläggstjänster:

a)

Drivmotorström ⇨ , för vilken avgifter ska anges på fakturorna åtskilt från avgifter för användning av elförsörjningsutrustningen ⇦.

| b) | Uppvärmning före avgång av persontåg. |
| --- | --- |

b)

Uppvärmning före avgång av persontåg.

| c) | Bränsleförsörjning, ⇨ för vilken avgifter ska anges på fakturorna åtskilt från avgifter för användning av bränsledepåer ⇦ . |
| --- | --- |

c)

Bränsleförsörjning, ⇨ för vilken avgifter ska anges på fakturorna åtskilt från avgifter för användning av bränsledepåer ⇦ .

| d) | Skräddarsydda kontrakt för






  — | kontroll av transport av farligt gods, |
| --- | --- | --- |

d)

Skräddarsydda kontrakt för

—

kontroll av transport av farligt gods,

| — | assistans för drift av icke-standardtåg. |
| --- | --- |

—

assistans för drift av icke-standardtåg.

| 4. | Följande tjänster får räknas som extra tjänster:






  a) | Tillträde till telekommunikationsnät. |
| --- | --- | --- |

4.

Följande tjänster får räknas som extra tjänster:

a)

Tillträde till telekommunikationsnät.

| b) | Tillhandahållande av extra information. |
| --- | --- |

b)

Tillhandahållande av extra information.

| c) | Teknisk kontroll av rullande materiel. |
| --- | --- |

c)

Teknisk kontroll av rullande materiel.

| 4. | Följande tjänster får räknas som extra tjänster:






  a) | Tillträde till telekommunikationsnät. |
| --- | --- | --- |

4.

Följande tjänster får räknas som extra tjänster:

a)

Tillträde till telekommunikationsnät.

| b) | Tillhandahållande av extra information. |
| --- | --- |

b)

Tillhandahållande av extra information.

| c) | Teknisk kontroll av rullande materiel. |
| --- | --- |

c)

Teknisk kontroll av rullande materiel.

Motivering

Information som underlättar för resande att orientera sig och hitta tjänster på stationen bör inte fördelas mellan olika operatörer eftersom det på ett negativt sätt påverkar sammanhanget och läsbarheten. Genom att använda standardiserade, gemensamma informationsmetoder får operatörerna garantier för att deras tjänster är synliga och man undviker dessutom problem när det gäller åtskillnad mellan allmänna mottagnings- och informationsutrymmen.

Ändringsförslag 8

Bilaga VIII

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Bullerdifferentierade infrastrukturavgifter som avses i artikel 31.5 ska uppfylla följande krav: | Bullerdifferentierade infrastrukturavgifter som avses i artikel 31.5 ska uppfylla följande krav: |
| a) | Avgiften ska vara differentierad så att den avspeglar sammansättningen i ett tåg med fordon som uppfyller de krav som uppställs genom bullergränsvärden som fastställs i kommissionens beslut 2006/66/EG (TSD Buller). |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Bullerdifferentierade infrastrukturavgifter som avses i artikel 31.5 ska uppfylla följande krav:

Bullerdifferentierade infrastrukturavgifter som avses i artikel 31.5 ska uppfylla följande krav:

a)

Avgiften ska vara differentierad så att den avspeglar sammansättningen i ett tåg med fordon som uppfyller de krav som uppställs genom bullergränsvärden som fastställs i kommissionens beslut 2006/66/EG (TSD Buller).

| a) | Avgiften ska vara differentierad så att den avspeglar sammansättningen i ett tåg med fordon som uppfyller de krav som uppställs genom bullergränsvärden som fastställs i kommissionens beslut 2006/66/EG (TSD Buller). |
| --- | --- |

a)

Avgiften ska vara differentierad så att den avspeglar sammansättningen i ett tåg med fordon som uppfyller de krav som uppställs genom bullergränsvärden som fastställs i kommissionens beslut 2006/66/EG (TSD Buller).

| b) | Prioritet ska ges till godsvagnar. |
| --- | --- |

b)

Prioritet ska ges till godsvagnar.

| b) |
| --- |

b)

| c) | Differentiering beroende på bullernivåerna för godsvagnar ska möjliggöra återbetalning av investeringar inom en rimlig period för eftermodifiering av vagnar med den mest ekonomiskt livskraftiga bromsteknik som är tillgänglig och som har låga bullernivåer. |
| --- | --- |

c)

Differentiering beroende på bullernivåerna för godsvagnar ska möjliggöra återbetalning av investeringar inom en rimlig period för eftermodifiering av vagnar med den mest ekonomiskt livskraftiga bromsteknik som är tillgänglig och som har låga bullernivåer.

| c) | Differentiering beroende på bullernivåerna för godsvagnar ska möjliggöra återbetalning av investeringar inom en rimlig period för eftermodifiering av vagnar med den mest ekonomiskt livskraftiga bromsteknik som är tillgänglig och som har låga bullernivåer. |
| --- | --- |

c)

Differentiering beroende på bullernivåerna för godsvagnar ska möjliggöra återbetalning av investeringar inom en rimlig period för eftermodifiering av vagnar med den mest ekonomiskt livskraftiga bromsteknik som är tillgänglig och som har låga bullernivåer.

| d) | Ytterligare element kan beaktas för differentieringen av avgifter, exempelvis






  i) | tid på dygnet, i synnerhet nattetid för buller, |
| --- | --- | --- |

d)

Ytterligare element kan beaktas för differentieringen av avgifter, exempelvis

i)

tid på dygnet, i synnerhet nattetid för buller,

| ii) | tågets sammansättning, med konsekvenser för bullernivån, |
| --- | --- |

ii)

tågets sammansättning, med konsekvenser för bullernivån,

| iii) | känslighet i det område som påverkas av lokalt buller, |
| --- | --- |

iii)

känslighet i det område som påverkas av lokalt buller,

| iv) | ytterligare klasser för bullernivåer som är betydligt lägre än den som avses i led a. |
| --- | --- |

iv)

ytterligare klasser för bullernivåer som är betydligt lägre än den som avses i led a.

| d) | Ytterligare element kan beaktas för differentieringen av avgifter, exempelvis






  i) | tid på dygnet, i synnerhet nattetid för buller, |
| --- | --- | --- |

d)

Ytterligare element kan beaktas för differentieringen av avgifter, exempelvis

i)

tid på dygnet, i synnerhet nattetid för buller,

| ii) | tågets sammansättning, med konsekvenser för bullernivån, |
| --- | --- |

ii)

tågets sammansättning, med konsekvenser för bullernivån,

| iii) | känslighet i det område som påverkas av lokalt buller, |
| --- | --- |

iii)

känslighet i det område som påverkas av lokalt buller,

| iv) | ytterligare klasser för bullernivåer som är betydligt lägre än den som avses i led a. |
| --- | --- |

iv)

ytterligare klasser för bullernivåer som är betydligt lägre än den som avses i led a.

Motivering

Direktivförslaget syftar till att internalising av externa kostnader i form av buller vid järnvägstransporter endast ska kunna ske när sådan internalisering också kan ske vid vägtransporter. Detta är en förutsättning för lika konkurrensvillkor för järnvägs- och vägtransporter.

Denna målsättning uppnås dock inte, eftersom definitionen av de järnvägstransporter vars bullereffekter i så fall kan ingå som extern kostnadsandel i infrastrukturavgifterna kan missförstås: I artikel 31.5 hänvisas det till punkt 2 i bilaga VIII. När det gäller de bullernivåer som ska beaktas vid beräkningen av infrastrukturavgifterna hänvisas det i den bilagan (se bokstav a) till kommissionens beslut 2006/66/EG (TSD Buller) – EUT L 37/1 av den 8 februari 2006 Det beslutet innehåller dock en bilaga där bullernivåer specificeras inte bara för godsvagnar utan bl.a. också för personvagnar.

Detta innebär att också persontransporter på järnväg kan belastas med externa kostnader för buller. Vid vägtransporter kan däremot en sådan belastning endast ske för godstransporter och inte för persontransporter.

Med detta ändringsförslag vill vi se till att lika konkurrensvillkor återställs.

Bryssel den 28 januari 2011

Regionkommitténs ordförande

Mercedes BRESSO

---

| 2.4.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 104/62 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 104/62

---

Yttrande från Regionkommittén om ”medlemsstaternas fria rätt att fatta beslut om odling av genetiskt modifierade organismer inom sina territorier”

2011/C 104/13

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| — | Regionkommittén välkomnar Europeiska kommissionens förslag som syftar till att ändra det befintliga regelverket så att medlemsstaterna medges större frihet att själva bestämma när det gäller möjligheten att inom sina territorier begränsa eller förbjuda odling av genetiskt modifierade grödor som har godkänts inom EU. |
| --- | --- |

—

Regionkommittén välkomnar Europeiska kommissionens förslag som syftar till att ändra det befintliga regelverket så att medlemsstaterna medges större frihet att själva bestämma när det gäller möjligheten att inom sina territorier begränsa eller förbjuda odling av genetiskt modifierade grödor som har godkänts inom EU.

| — | Kommittén välkomnar för övrigt den öppenhet som visas genom att man tar hänsyn till andra typer av skäl (sociala aspekter, hållbarhet, etik, osv.) för att kunna förbjuda odlingen av genetiskt modifierade grödor inom ett visst område. |
| --- | --- |

—

Kommittén välkomnar för övrigt den öppenhet som visas genom att man tar hänsyn till andra typer av skäl (sociala aspekter, hållbarhet, etik, osv.) för att kunna förbjuda odlingen av genetiskt modifierade grödor inom ett visst område.

| — | ReK uppmanar framför allt kommissionen att specificera vilka krav och kriterier som gäller för genomförandet av de nya begränsningsåtgärder som kan vidtas, och understryker att de lokala och regionala myndigheterna absolut måste kunna delta i beslut som avser deras territorier. |
| --- | --- |

—

ReK uppmanar framför allt kommissionen att specificera vilka krav och kriterier som gäller för genomförandet av de nya begränsningsåtgärder som kan vidtas, och understryker att de lokala och regionala myndigheterna absolut måste kunna delta i beslut som avser deras territorier.

| — | Kommittén anser att det är angeläget att beakta beslut och förbud på medlemsstats- och regionnivå med motiveringen att de inte får drabbas av ett juridiskt vakuum på en marknad som ska vara öppen för insyn för konsumenterna. |
| --- | --- |

—

Kommittén anser att det är angeläget att beakta beslut och förbud på medlemsstats- och regionnivå med motiveringen att de inte får drabbas av ett juridiskt vakuum på en marknad som ska vara öppen för insyn för konsumenterna.

| — | Innan direktiv 2001/18/EG ändras med avseende på medlemsstaternas möjligheter att begränsa eller förbjuda odling av genetiskt modifierade organismer inom sina territorier anser Regionkommittén att följande frågor måste belysas:






  — | De nuvarande bristfälliga normerna för märkning av ”produkter som framställts med GMO”. |
| --- | --- | --- |

—

Innan direktiv 2001/18/EG ändras med avseende på medlemsstaternas möjligheter att begränsa eller förbjuda odling av genetiskt modifierade organismer inom sina territorier anser Regionkommittén att följande frågor måste belysas:

—

De nuvarande bristfälliga normerna för märkning av ”produkter som framställts med GMO”.

| — | Det bristfälliga förfarandet för riskbedömning och kontroll. |
| --- | --- |

—

Det bristfälliga förfarandet för riskbedömning och kontroll.

| — | GMO-odlingarnas negativa effekter för det konventionella och ekologiska jordbruket och för landsbygdsutvecklingspolitiken. |
| --- | --- |

—

GMO-odlingarnas negativa effekter för det konventionella och ekologiska jordbruket och för landsbygdsutvecklingspolitiken.

| — | Det krävs ett närmare samarbete mellan Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och de behöriga nationella och regionala myndigheterna när det gäller odling av genetiskt modifierade organismer, och ReK uppmanar kommissionen att fortsätta på den inslagna vägen i detta avseende. |
| --- | --- |

—

Det krävs ett närmare samarbete mellan Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och de behöriga nationella och regionala myndigheterna när det gäller odling av genetiskt modifierade organismer, och ReK uppmanar kommissionen att fortsätta på den inslagna vägen i detta avseende.

| Föredragande | : | Savino Antonio Santarella (IT–PPE), borgmästare i Candela |
| --- | --- | --- |
| Referensdokument | : | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av direktiv 2001/18/EG vad gäller medlemsstaternas möjlighet att begränsa eller förbjuda odling av genetiskt modifierade organismer inom sina territorier
  KOM(2010) 375 slutlig
  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och regionkommittén om medlemsstaternas fria rätt att fatta beslut om odling av genetiskt modifierade grödor
  KOM(2010) 380 slutlig |

Föredragande

:

Savino Antonio Santarella (IT–PPE), borgmästare i Candela

Referensdokument

:

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av direktiv 2001/18/EG vad gäller medlemsstaternas möjlighet att begränsa eller förbjuda odling av genetiskt modifierade organismer inom sina territorier

KOM(2010) 375 slutlig

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och regionkommittén om medlemsstaternas fria rätt att fatta beslut om odling av genetiskt modifierade grödor

KOM(2010) 380 slutlig

I.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Regionkommittén välkomnar Europeiska kommissionens förslag som syftar till att ändra det befintliga regelverket så att medlemsstaterna medges större frihet att själva bestämma när det gäller möjligheten att inom sina territorier begränsa eller förbjuda odling av genetiskt modifierade grödor som har godkänts inom EU. Kommittén noterar även att förslaget inte innebär någon förändring av det system som redan gäller för godkännande och utsläppande på marknaden på EU-nivå. |
| --- | --- |

1.

Regionkommittén välkomnar Europeiska kommissionens förslag som syftar till att ändra det befintliga regelverket så att medlemsstaterna medges större frihet att själva bestämma när det gäller möjligheten att inom sina territorier begränsa eller förbjuda odling av genetiskt modifierade grödor som har godkänts inom EU. Kommittén noterar även att förslaget inte innebär någon förändring av det system som redan gäller för godkännande och utsläppande på marknaden på EU-nivå.

| 2. | Kommittén erinrar om att EU:s nuvarande regelverk ger medlemsstaterna rätt att på nationell nivå fatta nödvändiga beslut för att säkerställa samexistensen mellan grödor och undvika oavsiktlig förekomst av genetiskt modifierade organismer i konventionella och ekologiska grödor. |
| --- | --- |

2.

Kommittén erinrar om att EU:s nuvarande regelverk ger medlemsstaterna rätt att på nationell nivå fatta nödvändiga beslut för att säkerställa samexistensen mellan grödor och undvika oavsiktlig förekomst av genetiskt modifierade organismer i konventionella och ekologiska grödor.

| 3. | ReK understryker vidare att kommissionen och rådet inser att de nuvarande bestämmelserna måste förbättras, i synnerhet när det gäller genetiskt modifierade organismer. Vi anser att det är angeläget att beakta beslut och förbud på medlemsstats- och regionnivå med motiveringen att de inte får drabbas av ett juridiskt vakuum på en marknad som ska vara öppen för insyn för konsumenterna. |
| --- | --- |

3.

ReK understryker vidare att kommissionen och rådet inser att de nuvarande bestämmelserna måste förbättras, i synnerhet när det gäller genetiskt modifierade organismer. Vi anser att det är angeläget att beakta beslut och förbud på medlemsstats- och regionnivå med motiveringen att de inte får drabbas av ett juridiskt vakuum på en marknad som ska vara öppen för insyn för konsumenterna.

| 4. | Åtskilliga lokala och regionala myndigheter vill inte ha genetiskt modifierade grödor inom sitt eget territorium. De har därför utropat sig till GMO-fria zoner och organiserat sig i nätverk. |
| --- | --- |

4.

Åtskilliga lokala och regionala myndigheter vill inte ha genetiskt modifierade grödor inom sitt eget territorium. De har därför utropat sig till GMO-fria zoner och organiserat sig i nätverk.

| 5. | Kommittén konstaterar att kommissionens förslag om införande av en ny artikel (26b) i nu gällande direktiv 2001/18/EG syftar till att ge medlemsstaterna möjlighet att vidta åtgärder som inom hela eller delar av deras territorium begränsar eller förbjuder odling av alla eller vissa genetiskt modifierade organismer som har godkänts på EU-nivå, förutsatt att dessa åtgärder bygger på andra skäl än de som rör bedömningen av de negativa effekter på hälsan och miljön som kan uppstå vid avsiktlig utsättning eller utsläppande på marknaden av dessa genetiskt modifierade organismer. |
| --- | --- |

5.

Kommittén konstaterar att kommissionens förslag om införande av en ny artikel (26b) i nu gällande direktiv 2001/18/EG syftar till att ge medlemsstaterna möjlighet att vidta åtgärder som inom hela eller delar av deras territorium begränsar eller förbjuder odling av alla eller vissa genetiskt modifierade organismer som har godkänts på EU-nivå, förutsatt att dessa åtgärder bygger på andra skäl än de som rör bedömningen av de negativa effekter på hälsan och miljön som kan uppstå vid avsiktlig utsättning eller utsläppande på marknaden av dessa genetiskt modifierade organismer.

| 6. | Dessa åtgärder får endast avse odling av genetiskt modifierade organismer och de får inte heller hindra att utsäde eller produkter som framställts av eller innehåller genetiskt modifierade organismer släpps ut på marknaden och importeras och de får inte stå i strid med EU:s internationella åtaganden, särskilt inte med åtagandena inom ramen för Världshandelsorganisationen. |
| --- | --- |

6.

Dessa åtgärder får endast avse odling av genetiskt modifierade organismer och de får inte heller hindra att utsäde eller produkter som framställts av eller innehåller genetiskt modifierade organismer släpps ut på marknaden och importeras och de får inte stå i strid med EU:s internationella åtaganden, särskilt inte med åtagandena inom ramen för Världshandelsorganisationen.

| 7. | Regionkommittén noterar Europeiska kommissionens positiva inställning. Kommissionen har omprövat gällande lagstiftning avseende odling av genetiskt modifierade organismer mot bakgrund av de erfarenheter som gjorts och tillämpningen av subsidiaritetsprincipen. Kommittén anser dock att det framlagda förslaget inte till fullo bemöter alla de problem som genetiskt modifierade organismer orsakar för jordbruket och den regionala utvecklingen. ReK uppmanar framför allt kommissionen att specificera vilka krav och kriterier som gäller för genomförandet av de nya begränsningsåtgärder som kan vidtas, och understryker att de lokala och regionala myndigheterna absolut måste kunna delta i beslut som avser deras territorier. |
| --- | --- |

7.

Regionkommittén noterar Europeiska kommissionens positiva inställning. Kommissionen har omprövat gällande lagstiftning avseende odling av genetiskt modifierade organismer mot bakgrund av de erfarenheter som gjorts och tillämpningen av subsidiaritetsprincipen. Kommittén anser dock att det framlagda förslaget inte till fullo bemöter alla de problem som genetiskt modifierade organismer orsakar för jordbruket och den regionala utvecklingen. ReK uppmanar framför allt kommissionen att specificera vilka krav och kriterier som gäller för genomförandet av de nya begränsningsåtgärder som kan vidtas, och understryker att de lokala och regionala myndigheterna absolut måste kunna delta i beslut som avser deras territorier.

| 8. | Regionkommittén betonar att dessa beslut kommer att få konsekvenser för jordbruks- och landsbygdsutvecklingspolitiken. Valet att odla genmodifierade grödor medför att man måste välja vissa jordbrukspolitiska alternativ som inte är aktuella vid odling av konventionella grödor. Genetiskt modifierade grödor tenderar bl.a. att gynna modeller som främjar monokultur och som skapar problem när det gäller användningen av separata distributionskedjor och, mera allmänt, samexistensen mellan konventionella, ekologiska och genmodifierade odlingar. |
| --- | --- |

8.

Regionkommittén betonar att dessa beslut kommer att få konsekvenser för jordbruks- och landsbygdsutvecklingspolitiken. Valet att odla genmodifierade grödor medför att man måste välja vissa jordbrukspolitiska alternativ som inte är aktuella vid odling av konventionella grödor. Genetiskt modifierade grödor tenderar bl.a. att gynna modeller som främjar monokultur och som skapar problem när det gäller användningen av separata distributionskedjor och, mera allmänt, samexistensen mellan konventionella, ekologiska och genmodifierade odlingar.

| 9. | Innan direktiv 2001/18/EG ändras med avseende på medlemsstaternas möjligheter att begränsa eller förbjuda odling av genetiskt modifierade organismer inom sina territorier anser Regionkommittén att följande frågor måste belysas:






  — | De nuvarande bristfälliga normerna för märkning av ”produkter som framställts med GMO”. |
| --- | --- | --- |

9.

Innan direktiv 2001/18/EG ändras med avseende på medlemsstaternas möjligheter att begränsa eller förbjuda odling av genetiskt modifierade organismer inom sina territorier anser Regionkommittén att följande frågor måste belysas:

—

De nuvarande bristfälliga normerna för märkning av ”produkter som framställts med GMO”.

| — | Det bristfälliga förfarandet för riskbedömning och kontroll. |
| --- | --- |

—

Det bristfälliga förfarandet för riskbedömning och kontroll.

| — | GMO-odlingarnas negativa effekter för det konventionella och ekologiska jordbruket och för landsbygdsutvecklingspolitiken. |
| --- | --- |

—

GMO-odlingarnas negativa effekter för det konventionella och ekologiska jordbruket och för landsbygdsutvecklingspolitiken.

Bristfälliga normer för märkning av ”produkter som framställts med GMO”

| 10. | Regionkommittén anser att det aktuella märkningssystemet för produkter som har framställts genom användning av genetiskt modifierade organismer är bristfälligt, särskilt för produkter för animalieproduktionssektorn. De flesta produkter som framställs med hjälp av GMO-grödor är i första hand avsedda för djurfodersektorn och omvandlas till livsmedel först i ett senare skede (t.ex. i form av kött, mjölk och ägg) och lyckas således undgå märkning, enligt de gällande bestämmelserna. I detta fall ges slutkonsumenten ingen valfrihet, utan får ovetande i sig genmodifierade produkter genom köp och/eller konsumtion av produkter som framställts av djur som fått GMO-foder. |
| --- | --- |

10.

Regionkommittén anser att det aktuella märkningssystemet för produkter som har framställts genom användning av genetiskt modifierade organismer är bristfälligt, särskilt för produkter för animalieproduktionssektorn. De flesta produkter som framställs med hjälp av GMO-grödor är i första hand avsedda för djurfodersektorn och omvandlas till livsmedel först i ett senare skede (t.ex. i form av kött, mjölk och ägg) och lyckas således undgå märkning, enligt de gällande bestämmelserna. I detta fall ges slutkonsumenten ingen valfrihet, utan får ovetande i sig genmodifierade produkter genom köp och/eller konsumtion av produkter som framställts av djur som fått GMO-foder.

| 11. | Kommittén kräver att EU-lagstiftningen ändras så att det blir obligatoriskt att skilja ut och märka livsmedelsprodukter från djur som har utfodrats med GMO-foder. ReK anser att en tydlig märkning av produkter som har framställts med hjälp av GMO-foder respektive GMO-fritt foder skulle kunna leda till att två skilda marknader för produkterna uppstår, vilket skulle kunna ge ekonomiska fördelar för dem som inte använder genmodifierade produkter och samtidigt säkerställa informationen till och valfriheten för konsumenterna. |
| --- | --- |

11.

Kommittén kräver att EU-lagstiftningen ändras så att det blir obligatoriskt att skilja ut och märka livsmedelsprodukter från djur som har utfodrats med GMO-foder. ReK anser att en tydlig märkning av produkter som har framställts med hjälp av GMO-foder respektive GMO-fritt foder skulle kunna leda till att två skilda marknader för produkterna uppstår, vilket skulle kunna ge ekonomiska fördelar för dem som inte använder genmodifierade produkter och samtidigt säkerställa informationen till och valfriheten för konsumenterna.

| 12. | Kommittén understryker att om man inte föreskriver märkning av hur produkterna framställts kommer djuren med största sannolikhet i hög grad att utfodras med GMO-foder, och för övrigt kommer det att uppstå ekonomiska snedvridningar och oproportionerliga finansiella påfrestningar för de producenter och ekonomiska aktörer som önskar utveckla försörjnings- och produktionskedjor för icke genmodifierade grödor. I synnerhet kommer produktionskostnaden för produkter från animaliesektorn (kött, mjölk, ägg osv.) sannolikt att vara lägre i de länder som beslutar sig för att tillåta GMO-grödor, och deras konkurrensmöjligheter på marknaden kommer därför med säkerhet att öka till nackdel för icke genmodifierade produkter. |
| --- | --- |

12.

Kommittén understryker att om man inte föreskriver märkning av hur produkterna framställts kommer djuren med största sannolikhet i hög grad att utfodras med GMO-foder, och för övrigt kommer det att uppstå ekonomiska snedvridningar och oproportionerliga finansiella påfrestningar för de producenter och ekonomiska aktörer som önskar utveckla försörjnings- och produktionskedjor för icke genmodifierade grödor. I synnerhet kommer produktionskostnaden för produkter från animaliesektorn (kött, mjölk, ägg osv.) sannolikt att vara lägre i de länder som beslutar sig för att tillåta GMO-grödor, och deras konkurrensmöjligheter på marknaden kommer därför med säkerhet att öka till nackdel för icke genmodifierade produkter.

Bristfälligt förfarande för riskbedömning och kontroll

| 13. | Regionkommittén vill peka på den kritik som ofta riktas mot de vetenskapliga bedömningar som utförs av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet, mot denna myndighets interna funktionssätt och när det gäller bristande öppenhet och begriplighet i myndighetens beslut. |
| --- | --- |

13.

Regionkommittén vill peka på den kritik som ofta riktas mot de vetenskapliga bedömningar som utförs av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet, mot denna myndighets interna funktionssätt och när det gäller bristande öppenhet och begriplighet i myndighetens beslut.

| 14. | Regionkommittén betonar att det krävs större samordning mellan Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och de behöriga nationella myndigheterna i samband med förfarandet för bedömningen av genetiskt modifierade organismer, samtidigt som mer omfattande och effektivare åtgärder från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet ska uppmuntras under beaktande av medlemsstaternas vetenskapliga bedömningar. |
| --- | --- |

14.

Regionkommittén betonar att det krävs större samordning mellan Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och de behöriga nationella myndigheterna i samband med förfarandet för bedömningen av genetiskt modifierade organismer, samtidigt som mer omfattande och effektivare åtgärder från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet ska uppmuntras under beaktande av medlemsstaternas vetenskapliga bedömningar.

| 15. | ReK understryker att de lokala och regionala myndigheterna, som är homogena administrativa områden, är bäst lämpade för att bedöma konsekvenserna av ett införande av GMO-grödor inom territoriet, fastställa åtgärder för samexistens som är förenliga med principen om hållbar utveckling och slutligen beakta lokala intressen och hitta de lämpligaste lösningarna. |
| --- | --- |

15.

ReK understryker att de lokala och regionala myndigheterna, som är homogena administrativa områden, är bäst lämpade för att bedöma konsekvenserna av ett införande av GMO-grödor inom territoriet, fastställa åtgärder för samexistens som är förenliga med principen om hållbar utveckling och slutligen beakta lokala intressen och hitta de lämpligaste lösningarna.

| 16. | Med hänvisning till subsidiaritetsprincipen anser Regionkommittén att det är nödvändigt att framhålla vikten av samexistens mellan GMO-grödor och GMO-fria grödor för de lokala och regionala myndigheterna. Frågan om samexistens framträder i hela sin komplexitet särskilt där genmodifierade plantor med en transgen inplanterad i cellkärnan odlas i närheten av plantor vars moderplantor växer vilt. |
| --- | --- |

16.

Med hänvisning till subsidiaritetsprincipen anser Regionkommittén att det är nödvändigt att framhålla vikten av samexistens mellan GMO-grödor och GMO-fria grödor för de lokala och regionala myndigheterna. Frågan om samexistens framträder i hela sin komplexitet särskilt där genmodifierade plantor med en transgen inplanterad i cellkärnan odlas i närheten av plantor vars moderplantor växer vilt.

GMO-odlingarnas negativa effekter för det konventionella och ekologiska jordbruket och för landsbygdsutvecklingspolitiken

| 17. | Genetiskt modifierade grödor kan visa sig vara oförenliga med bibehållandet av högkvalitativa konventionella grödor eller ekologiska grödor, och vissa territorier kan berövas de medel som krävs för att utarbeta och genomföra strategier för landsbygdsutveckling som är anpassade till deras särskilda situation och potential. |
| --- | --- |

17.

Genetiskt modifierade grödor kan visa sig vara oförenliga med bibehållandet av högkvalitativa konventionella grödor eller ekologiska grödor, och vissa territorier kan berövas de medel som krävs för att utarbeta och genomföra strategier för landsbygdsutveckling som är anpassade till deras särskilda situation och potential.

Allmänna synpunkter på förslaget till förordning

| 18. | Regionkommittén betonar vikten av den möjlighet som medlemsstaterna ges i fråga om att begränsa eller förbjuda GMO-odlingar inom sina respektive territorier. Eftersom det föreslagna regelverket i vilket fall som helst innebär en utökning av medlemsstaternas frihet och själva kärnan i förslaget handlar om att ge medlemsstaterna rättigheter och inte om att öka harmoniseringen på EU-nivå, bör man se till att de föreslagna åtgärderna i grunden ligger i linje med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. De behöriga lokala och regionala myndigheterna bör också kunna dra nytta av denna möjlighet utan inskränkningar. |
| --- | --- |

18.

Regionkommittén betonar vikten av den möjlighet som medlemsstaterna ges i fråga om att begränsa eller förbjuda GMO-odlingar inom sina respektive territorier. Eftersom det föreslagna regelverket i vilket fall som helst innebär en utökning av medlemsstaternas frihet och själva kärnan i förslaget handlar om att ge medlemsstaterna rättigheter och inte om att öka harmoniseringen på EU-nivå, bör man se till att de föreslagna åtgärderna i grunden ligger i linje med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. De behöriga lokala och regionala myndigheterna bör också kunna dra nytta av denna möjlighet utan inskränkningar.

| 19. | Regionkommittén anser att medlemsstaternas möjligheter att begränsa eller förbjuda GMO-odlingar inom sina respektive territorier kan göra det möjligt att bevara mångfalden när det gäller odlingsmetoder och inriktningar inom jordbruket, och därmed också valfriheten för jordbrukare och konsumenter, vilket i sin tur får positiva effekter för landsbygdens utveckling. |
| --- | --- |

19.

Regionkommittén anser att medlemsstaternas möjligheter att begränsa eller förbjuda GMO-odlingar inom sina respektive territorier kan göra det möjligt att bevara mångfalden när det gäller odlingsmetoder och inriktningar inom jordbruket, och därmed också valfriheten för jordbrukare och konsumenter, vilket i sin tur får positiva effekter för landsbygdens utveckling.

| 20. | Kommittén beklagar att medlemsstaternas mycket välkomnade möjlighet att begränsa eller förbjuda odling av GMO-grödor inom sitt territorium kommer att inskränkas genom att medlemsstaterna och regionerna inte får grunda ett sådant beslut på människors och djurs hälsa eller på miljöskydd. |
| --- | --- |

20.

Kommittén beklagar att medlemsstaternas mycket välkomnade möjlighet att begränsa eller förbjuda odling av GMO-grödor inom sitt territorium kommer att inskränkas genom att medlemsstaterna och regionerna inte får grunda ett sådant beslut på människors och djurs hälsa eller på miljöskydd.

| 21. | Regionkommittén understryker behovet av att berörda parter och medborgarna får tillgång till fullständiga och objektiva vetenskapliga uppgifter om användningen av genetiskt modifierade organismer i livsmedel och foder. |
| --- | --- |

21.

Regionkommittén understryker behovet av att berörda parter och medborgarna får tillgång till fullständiga och objektiva vetenskapliga uppgifter om användningen av genetiskt modifierade organismer i livsmedel och foder.

| 22. | Regionkommittén betonar att EU-medlemsstaternas erfarenheter av odling av genetiskt modifierade grödor fortfarande är mycket begränsade, och att man bör effektivisera informationsspridningen till den breda allmänheten i denna fråga. |
| --- | --- |

22.

Regionkommittén betonar att EU-medlemsstaternas erfarenheter av odling av genetiskt modifierade grödor fortfarande är mycket begränsade, och att man bör effektivisera informationsspridningen till den breda allmänheten i denna fråga.

Ekonomiska och/eller administrativa åtaganden

| 23. | Förslaget till förordning innehåller inte några uttömmande uppgifter om de beräknade ekonomiska och administrativa åtagandena, bara hänvisningar till hur svårt det är att bedöma dessa effekter. Att medlemsstaternas administrativa kostnader skulle öka på grund av genomförandeåtgärderna i samband med en eventuell begränsning av odlingen av genetiskt modifierade organismer verkar på det hela taget föga sannolikt, eftersom genomförandet av förslaget inte skulle medföra någon ökning av den administration eller övervakning som redan krävs enligt gällande lagstiftning om säkerheten i samband med genteknik inom den jordbruksbaserade livsmedelsproduktionen. |
| --- | --- |

23.

Förslaget till förordning innehåller inte några uttömmande uppgifter om de beräknade ekonomiska och administrativa åtagandena, bara hänvisningar till hur svårt det är att bedöma dessa effekter. Att medlemsstaternas administrativa kostnader skulle öka på grund av genomförandeåtgärderna i samband med en eventuell begränsning av odlingen av genetiskt modifierade organismer verkar på det hela taget föga sannolikt, eftersom genomförandet av förslaget inte skulle medföra någon ökning av den administration eller övervakning som redan krävs enligt gällande lagstiftning om säkerheten i samband med genteknik inom den jordbruksbaserade livsmedelsproduktionen.

| 24. | I fråga om de ekonomiska konsekvenserna för marknadsaktörerna vill Regionkommittén framhålla att en ännu hårdare begränsning av GMO-odlingen skulle innebära en fördel för de många ekologiska jordbruksföretagen och även för de många frö- och utsädesproducenterna som, väl medvetna om att det ger marknadsfördelar, betonar att deras produkter är GMO-fria. Det bör därför framhållas att man kan förvänta sig positiva ekonomiska konsekvenser för dessa aktörer. |
| --- | --- |

24.

I fråga om de ekonomiska konsekvenserna för marknadsaktörerna vill Regionkommittén framhålla att en ännu hårdare begränsning av GMO-odlingen skulle innebära en fördel för de många ekologiska jordbruksföretagen och även för de många frö- och utsädesproducenterna som, väl medvetna om att det ger marknadsfördelar, betonar att deras produkter är GMO-fria. Det bör därför framhållas att man kan förvänta sig positiva ekonomiska konsekvenser för dessa aktörer.

Övervakning och bedömning

| 25. | Regionkommittén anser att det är nödvändigt att göra en bedömning av lagstiftningens konsekvenser på lokal och regional nivå. En analys av detta slag skulle framför allt göra det möjligt att till fullo belysa de politiska och socioekonomiska effekterna av att förbjuda respektive tillåta genmodifierade grödor på såväl nationell som regional eller lokal nivå. |
| --- | --- |

25.

Regionkommittén anser att det är nödvändigt att göra en bedömning av lagstiftningens konsekvenser på lokal och regional nivå. En analys av detta slag skulle framför allt göra det möjligt att till fullo belysa de politiska och socioekonomiska effekterna av att förbjuda respektive tillåta genmodifierade grödor på såväl nationell som regional eller lokal nivå.

| 26. | För att man ska kunna fatta de rätta besluten om genetiskt modifierade organismer anser kommittén att man bör skapa ett system för en korrekt vetenskaplig bedömning som inte uteslutande bygger på kunskaper som inhämtats i efterhand via de erfarenheter som gjorts. För att bedömningen ska vara ordentligt underbyggd och oberoende när det gäller de risker som är förbundna med odlingen av en viss GMO måste den även ske med hjälp av särskilda undersökningar på lokal och regional nivå. Av särskild betydelse är frågan om förekomsten av vilda moderplantor inom ett visst territorium som kan förorsaka en okontrollerad spridning av den transgen som har förts in i de odlade GMO-plantorna. Samtidigt bör det betonas att de lokala och regionala myndigheterna bör ha möjlighet att åberopa en skyddsklausul, med tanke på att problemet med utsädets renhet fortfarande kvarstår. |
| --- | --- |

26.

För att man ska kunna fatta de rätta besluten om genetiskt modifierade organismer anser kommittén att man bör skapa ett system för en korrekt vetenskaplig bedömning som inte uteslutande bygger på kunskaper som inhämtats i efterhand via de erfarenheter som gjorts. För att bedömningen ska vara ordentligt underbyggd och oberoende när det gäller de risker som är förbundna med odlingen av en viss GMO måste den även ske med hjälp av särskilda undersökningar på lokal och regional nivå. Av särskild betydelse är frågan om förekomsten av vilda moderplantor inom ett visst territorium som kan förorsaka en okontrollerad spridning av den transgen som har förts in i de odlade GMO-plantorna. Samtidigt bör det betonas att de lokala och regionala myndigheterna bör ha möjlighet att åberopa en skyddsklausul, med tanke på att problemet med utsädets renhet fortfarande kvarstår.

Rekommendationer

| 27. | Regionkommittén anser att lösningar måste hittas på de problem som nämns bland de inledande frågorna i detta yttrande. Detta gäller särskilt de bristfälliga normerna för märkning av produkter som framställts med hjälp av genetiskt modifierade organismer, riskbedömningen, principerna och reglerna för internationell handel, men också problemen som rör GMO-odlingarnas effekter för de konventionella grödorna. En lösning på dessa problem utgör ett första steg för att korrekt kunna bedöma möjligheten att införa lagstiftningen i fråga. Kommittén anser att de gällande förbud mot odling av vissa bestämda genetiskt modifierade organismer som införts av medlemsstaterna med hänvisning till försiktighetsprincipen bör förbli i kraft tills man lyckats lösa dessa problem. |
| --- | --- |

27.

Regionkommittén anser att lösningar måste hittas på de problem som nämns bland de inledande frågorna i detta yttrande. Detta gäller särskilt de bristfälliga normerna för märkning av produkter som framställts med hjälp av genetiskt modifierade organismer, riskbedömningen, principerna och reglerna för internationell handel, men också problemen som rör GMO-odlingarnas effekter för de konventionella grödorna. En lösning på dessa problem utgör ett första steg för att korrekt kunna bedöma möjligheten att införa lagstiftningen i fråga. Kommittén anser att de gällande förbud mot odling av vissa bestämda genetiskt modifierade organismer som införts av medlemsstaterna med hänvisning till försiktighetsprincipen bör förbli i kraft tills man lyckats lösa dessa problem.

| 28. | Regionkommittén anser att det krävs bestämmelser om märkning av livsmedelsprodukter som har framställts med hjälp av användning av genetiskt modifierade organismer (t.ex. kött, mjölk och ägg). |
| --- | --- |

28.

Regionkommittén anser att det krävs bestämmelser om märkning av livsmedelsprodukter som har framställts med hjälp av användning av genetiskt modifierade organismer (t.ex. kött, mjölk och ägg).

| 29. | Det krävs ett närmare samarbete mellan Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och de behöriga nationella och regionala myndigheterna när det gäller odling av genetiskt modifierade organismer, och ReK uppmanar kommissionen att fortsätta på den inslagna vägen i detta avseende. |
| --- | --- |

29.

Det krävs ett närmare samarbete mellan Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och de behöriga nationella och regionala myndigheterna när det gäller odling av genetiskt modifierade organismer, och ReK uppmanar kommissionen att fortsätta på den inslagna vägen i detta avseende.

| 30. | Kommittén välkomnar för övrigt den öppenhet som visas genom att man tar hänsyn till andra typer av skäl (sociala aspekter, hållbarhet, etik, osv.) för att kunna förbjuda odlingen av genetiskt modifierade grödor inom ett visst område. |
| --- | --- |

30.

Kommittén välkomnar för övrigt den öppenhet som visas genom att man tar hänsyn till andra typer av skäl (sociala aspekter, hållbarhet, etik, osv.) för att kunna förbjuda odlingen av genetiskt modifierade grödor inom ett visst område.

| 31. | Kommittén anser att ett konsekvent genomförande av subsidiaritetsprincipen också innebär att man betraktar specifika nationella eller regionala förhållanden vad gäller människors och djurs hälsa samt miljöskydd som en grund för att förbjuda eller begränsa GMO-grödor. |
| --- | --- |

31.

Kommittén anser att ett konsekvent genomförande av subsidiaritetsprincipen också innebär att man betraktar specifika nationella eller regionala förhållanden vad gäller människors och djurs hälsa samt miljöskydd som en grund för att förbjuda eller begränsa GMO-grödor.

| 32. | Regionkommittén erinrar om och understryker att de lokala och regionala myndigheterna bör ges möjlighet att aktivt delta i samrådsprocessen på området odling av genetiskt modifierade organismer. |
| --- | --- |

32.

Regionkommittén erinrar om och understryker att de lokala och regionala myndigheterna bör ges möjlighet att aktivt delta i samrådsprocessen på området odling av genetiskt modifierade organismer.

| 33. | Regionkommittén anser att ett införande av genetiskt modifierade organismer i en medlemsstat ska föregås av särskilda studier och konsekvensbedömningar, i samband med vilka berörda lokala och regionala myndigheter ska ha rådfrågats i vederbörlig ordning och i god tid. |
| --- | --- |

33.

Regionkommittén anser att ett införande av genetiskt modifierade organismer i en medlemsstat ska föregås av särskilda studier och konsekvensbedömningar, i samband med vilka berörda lokala och regionala myndigheter ska ha rådfrågats i vederbörlig ordning och i god tid.

| 34. | Kommittén anser också att lokala och regionala myndigheter bör ges möjlighet att be staten utfärda ett motiverat förbud mot odling av vissa genetiskt modifierade organismer på deras område. |
| --- | --- |

34.

Kommittén anser också att lokala och regionala myndigheter bör ges möjlighet att be staten utfärda ett motiverat förbud mot odling av vissa genetiskt modifierade organismer på deras område.

| 35. | Regionkommittén uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att besluta om resurser och program för att tillhandahålla största möjliga tekniska och ekonomiska stöd till vetenskaplig forskning, även på lokal och regional nivå. |
| --- | --- |

35.

Regionkommittén uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att besluta om resurser och program för att tillhandahålla största möjliga tekniska och ekonomiska stöd till vetenskaplig forskning, även på lokal och regional nivå.

| 36. | Kommittén betonar behovet av en uttrycklig hänvisning till försiktighetsprincipen i nationella och regionala bestämmelser om genetiskt modifierade organismer. |
| --- | --- |

36.

Kommittén betonar behovet av en uttrycklig hänvisning till försiktighetsprincipen i nationella och regionala bestämmelser om genetiskt modifierade organismer.

| 37. | Regionkommittén stöder förslaget att införa ett nytt förenklat anmälningsförfarande genom undantag från nu gällande direktiv 98/34/EG. |
| --- | --- |

37.

Regionkommittén stöder förslaget att införa ett nytt förenklat anmälningsförfarande genom undantag från nu gällande direktiv 98/34/EG.

| 38. | Regionkommittén uppmanar medlemsstaterna och regionerna att säkerställa ett gränsöverskridande samarbete i gränsområdena så att medlemsstaternas val när det gäller genetiskt modifierade organismer respekteras. |
| --- | --- |

38.

Regionkommittén uppmanar medlemsstaterna och regionerna att säkerställa ett gränsöverskridande samarbete i gränsområdena så att medlemsstaternas val när det gäller genetiskt modifierade organismer respekteras.

| 39. | Regionkommittén rekommenderar därför kommissionen att skapa en webbplats från vilken det ska vara mjöligt att via en länk nå de nationella registren över befintliga odlingar. |
| --- | --- |

39.

Regionkommittén rekommenderar därför kommissionen att skapa en webbplats från vilken det ska vara mjöligt att via en länk nå de nationella registren över befintliga odlingar.

| 40. | Enligt kommittén är det osäkert om förslaget har kapacitet att uppnå de fastställda målen med beaktande av de internationella åtagandena (bland annat WTO). |
| --- | --- |

40.

Enligt kommittén är det osäkert om förslaget har kapacitet att uppnå de fastställda målen med beaktande av de internationella åtagandena (bland annat WTO).

| 41. | Kommittén hänvisar till det framgångsrika europeiska initiativet om GMO (över en miljon registrerade underskrifter), och undrar på vilket sätt initiativet kommer att beaktas i den pågående debatten. |
| --- | --- |

41.

Kommittén hänvisar till det framgångsrika europeiska initiativet om GMO (över en miljon registrerade underskrifter), och undrar på vilket sätt initiativet kommer att beaktas i den pågående debatten.

Bryssel den 28 januari 2011

Regionkommitténs ordförande

Mercedes BRESSO

---