# Europos Sąjungos C 126/2011

| | ISSN 1725-521X
  doi:10.3000/1725521X.C_2011.126.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 126 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 54 tomas2011m. balandžio 28d. |

ISSN 1725-521X

doi:10.3000/1725521X.C_2011.126.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 126

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

54 tomas2011m. balandžio 28d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | IV   Pranešimai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI
  Jungtinė parlamentinė asamblėja, kurią sudaro partnerystės susitarimą pasirašiusios Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybės ir Europos bendrijos bei jos valstybės narės


  20-oji sesija vyko Kinšasoje (Kongo Demokratinėje Respublikoje) 2010 m. gruodžio 2–4 d. |
| 2011/C 126/01 | 2010 m. gruodžio 2 d., ketvirtadienio, posėdžio protokolas | 1 |
| 2011/C 126/02 | 2010 m. gruodžio 3 d., penktadienio, posėdžio protokolas | 5 |
| 2011/C 126/03 | 2010 m. gruodžio 4 d., šeštadienio, posėdžio protokolas | 8 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI
  Jungtinė parlamentinė asamblėja, kurią sudaro partnerystės susitarimą pasirašiusios Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybės ir Europos bendrijos bei jos valstybės narės


  20-oji sesija vyko Kinšasoje (Kongo Demokratinėje Respublikoje) 2010 m. gruodžio 2–4 d.

Jungtinė parlamentinė asamblėja, kurią sudaro partnerystės susitarimą pasirašiusios Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybės ir Europos bendrijos bei jos valstybės narės

20-oji sesija vyko Kinšasoje (Kongo Demokratinėje Respublikoje) 2010 m. gruodžio 2–4 d.

2011/C 126/01

2010 m. gruodžio 2 d., ketvirtadienio, posėdžio protokolas

1

2011/C 126/02

2010 m. gruodžio 3 d., penktadienio, posėdžio protokolas

5

2011/C 126/03

2010 m. gruodžio 4 d., šeštadienio, posėdžio protokolas

8

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI Jungtinė parlamentinė asamblėja, kurią sudaro partnerystės susitarimą pasirašiusios Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybės ir Europos bendrijos bei jos valstybės narės 20-oji sesija vyko Kinšasoje (Kongo Demokratinėje Respublikoje) 2010 m. gruodžio 2–4 d.

| 28.4.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 126/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 126/1

---

2010 M. GRUODŽIO 2 D., KETVIRTADIENIO, POSĖDŽIO PROTOKOLAS

2011/C 126/01

Turinys

Oficialus iškilmingas posėdis

Jungtinės parlamentinės asamblėjos posėdis

Jungtinės parlamentinės asamblėjos sudėtis

Ne parlamento atstovų akreditavimas

| 1. | Darbotvarkės projekto tvirtinimas (AP100.751) |
| --- | --- |

1.

| 2. | Jungtinės parlamentinės asamblėjos 19-osios sesijos posėdžių protokolų tvirtinimas (OL C 193, 2010 m. liepos 16 d.) |
| --- | --- |

2.

| 3. | Pirmininkų pranešimai, įskaitant 2010 m. gruodžio 1 d. Biuro posėdyje priimtus sprendimus. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Už vystymąsi atsakingo Komisijos nario Andrio Piebalgo pranešimas |
| --- | --- |

4.

| 5. | Klausimų Komisijai valanda |
| --- | --- |

5.

| 6. | Veiksmai, kurių ėmėsi Komisija, atsižvelgdama į Jungtinės parlamentinės asamblėjos 19-osios sesijos metu priimtas rezoliucijas |
| --- | --- |

6.

| 7. | Diskusijos su už vystymąsi atsakingu Komisijos nariu Andriu Piebalgu dėl žaliosios knygos dėl būsimosios vystymosi politikos pagal procedūrą „prašau žodžio“ (angl. catch-the-eye) |
| --- | --- |

7.

| 8. | Laikotarpio vidurio peržiūra ir 10-ojo Europos plėtros fondo (EPF) šalių ir regioninių strategijų dokumentai, įskaitant Kongo Demokratinės Respublikos šalies strateginį dokumentą |
| --- | --- |

8.

2010 M. GRUODŽIO 2 D., KETVIRTADIENIO, POSĖDŽIO PROTOKOLAS

(Posėdis pradėtas 11.00 val.)

Oficialus iškilmingas posėdis

Į asamblėją kreipėsi:

Kongo Demokratinės Respublikos nacionalinės asamblėjos pirmininkas J. E. Evariste Boshab, vienas iš AKR ir ES Jungtinės parlamentinės asamblėjos pirmininkų Louis Michel, vienas iš AKR ir ES Jungtinės parlamentinės asamblėjos pirmininkų David Matongo, Kongo Demokratinės Respublikos Prezidentas J. E. Joseph Kabila Kabange, kuris oficialiai paskelbė 20-ąją Jungtinės parlamentinės asamblėjos sesiją pradėta.

(Posėdis sustabdytas 12.50 val. ir atnaujintas 15.20 val.)

PIRMININKAVO: David MATONGO

Vienas iš pirmininkų

Jungtinės parlamentinės asamblėjos posėdis

Pirmininkas pasveikino visus dalyvius ir pilietinės visuomenės atstovus.

Jungtinės parlamentinės asamblėjos sudėtis

Pirmininkas pranešė, kad Jungtinės Parlamentinės asamblėjos narių sąrašas, kurį perdavė AKR valstybių valdžios atstovai ir Europos Parlamentas, bus pateiktas šio protokolo priede.

Ne parlamento atstovų akreditavimas

Pirmininkas pranešė, kad AKR valstybių valdžios institucijos atsiuntė ne parlamentų atstovų sąrašus. Jis pasiūlė pagal Kotonu susitarimo 17 straipsnio 1 dalies ir Jungtinės Parlamentinės asamblėjos darbo tvarkos taisyklių 1 straipsnio nuostatas akredituoti šiuos atstovus ir įtraukti jų pavardes į šio protokolo priedą.

1.   Darbotvarkės projekto tvirtinimas (AP100.751)

Patvirtintas šiame protokole pateikiamas darbotvarkės projektas.

Atsižvelgdami į J. Ferreiros pareiškimą dėl darbo tvarkos, susijusį su posėdžiuose vartojamomis kalbomis, pirmininkai paaiškino, kad visiškai laikytasi Jungtinės parlamentinės asamblėjos darbo tvarkos taisyklių.

2.   Jungtinės parlamentinės asamblėjos 19-osios sesijos posėdžių protokolų tvirtinimas (OL C 193, 2010 m. liepos 16 d.)

Protokolai patvirtinti.

3.   Pirmininkų pranešimai, įskaitant 2010 m. gruodžio 1 d. Biuro posėdyje priimtus sprendimus

Pirmininkai pranešė apie 2010 m. gruodžio 1 d. Biuro posėdžio rezultatus.

Priimti šie sprendimai:

| a) | Pirmininkai išsiųs laišką Vyriausiajai įgaliotinei baronienei C. Ashton, apgailestaudami, kad nei ji, nei jos atstovai nedalyvavo sesijoje, todėl neatstovavo ES Tarybai Klausimų valandoje, ir prašydami, kad šis klausimas būtų išspręstas būsimosiose sesijose. Be to, laiške bus paprašyta į visus šioje sesijoje ES Tarybai skirtus klausimus atsakyti raštu. |
| --- | --- |

a)

Pirmininkai išsiųs laišką Vyriausiajai įgaliotinei baronienei C. Ashton, apgailestaudami, kad nei ji, nei jos atstovai nedalyvavo sesijoje, todėl neatstovavo ES Tarybai Klausimų valandoje, ir prašydami, kad šis klausimas būtų išspręstas būsimosiose sesijose. Be to, laiške bus paprašyta į visus šioje sesijoje ES Tarybai skirtus klausimus atsakyti raštu.

| b) | 22-ajai sesijai nuolatiniams komitetams pavesta parengti pranešimus šiomis temomis: | Politinių reikalų komitetas







  — | Lisabonos sutarties įtaka ES ir AKR partnerystei (ES komiteto nariai turės patvirtinti rašytine procedūra) |
| --- | --- | --- | --- |

b)

22-ajai sesijai nuolatiniams komitetams pavesta parengti pranešimus šiomis temomis:

Politinių reikalų komitetas

—

Lisabonos sutarties įtaka ES ir AKR partnerystei (ES komiteto nariai turės patvirtinti rašytine procedūra)

| | Ekonominio vystymosi, finansų ir prekybos komitetas







  — | Skolos poveikis vystymosi finansavimui AKR šalyse |
| --- | --- | --- |

Ekonominio vystymosi, finansų ir prekybos komitetas

—

Skolos poveikis vystymosi finansavimui AKR šalyse

| | Socialinių reikalų ir aplinkos komitetas







  — | Neįgalių asmenų atskirtis besivystančiose šalyse |
| --- | --- | --- |

Socialinių reikalų ir aplinkos komitetas

—

Neįgalių asmenų atskirtis besivystančiose šalyse

| — | 23-iajai sesijai: žemės ūkis (pavadinimas dar nepatvirtintas) |
| --- | --- |

—

23-iajai sesijai: žemės ūkis (pavadinimas dar nepatvirtintas)

| — | 24-ajai sesijai: kasybos veiklos poveikis sveikatai |
| --- | --- |

—

24-ajai sesijai: kasybos veiklos poveikis sveikatai

| c) | Diskusijos dėl padėties Haityje ir dėl ES ir Afrikos Sąjungos (AS) aukščiausiojo lygio susitikimo Tripolyje bus įtrauktos į plenarinių posėdžių darbotvarkę, atsižvelgiant į esamus klausimus; |
| --- | --- |

c)

Diskusijos dėl padėties Haityje ir dėl ES ir Afrikos Sąjungos (AS) aukščiausiojo lygio susitikimo Tripolyje bus įtrauktos į plenarinių posėdžių darbotvarkę, atsižvelgiant į esamus klausimus;

| d) | Patvirtinta faktų nustatymo misija Fidžyje ir Rytų Timore 2011 m. (dėl datų dar nesutarta); |
| --- | --- |

d)

Patvirtinta faktų nustatymo misija Fidžyje ir Rytų Timore 2011 m. (dėl datų dar nesutarta);

| e) | Rinkimų stebėjimo misija bus siunčiama į 2011 m. kovo mėn. Nigeryje vyksiančius prezidento rinkimus, jeigu bus gautas oficialus kvietimas; |
| --- | --- |

e)

Rinkimų stebėjimo misija bus siunčiama į 2011 m. kovo mėn. Nigeryje vyksiančius prezidento rinkimus, jeigu bus gautas oficialus kvietimas;

| f) | Kito regioninio posėdžio, kuris vyks Kamerūne (2011 m. balandžio 26–28 d.), darbotvarkė apims tris pagrindines temas:






  — | regioninė integracija ir infrastruktūra, |
| --- | --- | --- |

f)

Kito regioninio posėdžio, kuris vyks Kamerūne (2011 m. balandžio 26–28 d.), darbotvarkė apims tris pagrindines temas:

—

regioninė integracija ir infrastruktūra,

| — | Tūkstantmečio vystymosi tikslai, |
| --- | --- |

—

Tūkstantmečio vystymosi tikslai,

| — | aplinkos apsaugos klausimai; |
| --- | --- |

—

aplinkos apsaugos klausimai;

| g) | Kitose JPA sesijose prieš Biuro posėdį bus rengiami seminarai, po kurių vyks trijų dienų plenarinė sesija; |
| --- | --- |

g)

Kitose JPA sesijose prieš Biuro posėdį bus rengiami seminarai, po kurių vyks trijų dienų plenarinė sesija;

| h) | AKR deklaracija dėl taikaus religijų sambūvio ir homoseksualumo, taip pat JPA sudarančių Europos Parlamento narių pozicijos dėl šios deklaracijos turi būti perduotos toliau aptarti Politinių reikalų komitete. |
| --- | --- |

h)

AKR deklaracija dėl taikaus religijų sambūvio ir homoseksualumo, taip pat JPA sudarančių Europos Parlamento narių pozicijos dėl šios deklaracijos turi būti perduotos toliau aptarti Politinių reikalų komitete.

Pirmininkai pranešė Asamblėjai, kad Biuras taip pat išklausė darbo grupės pateiktą pažangos ataskaitą apie darbo metodus.

Pirmininkas paskelbė tokius pateikimo terminus:

| — | pasiūlymų dėl kompromisinių rezoliucijų pakeitimų ir kitų skubių pasiūlymų dėl rezoliucijų, kurie turi būti pateikti balsuoti: 2010 m. gruodžio 3 d., penktadienis, 12.00 val. |
| --- | --- |

—

pasiūlymų dėl kompromisinių rezoliucijų pakeitimų ir kitų skubių pasiūlymų dėl rezoliucijų, kurie turi būti pateikti balsuoti: 2010 m. gruodžio 3 d., penktadienis, 12.00 val.

| — | klausimų, susijusių su balsavimo būdais: 2010 m. gruodžio 4 d., šeštadienis, 10.00 val., raštu. |
| --- | --- |

—

klausimų, susijusių su balsavimo būdais: 2010 m. gruodžio 4 d., šeštadienis, 10.00 val., raštu.

Kalbėjo: N. Baldeh (Gambija), pirmininkas L. Michel, Joseph K. Mugambe (Uganda), M. Sall (Senegalas), pirmininkas D. Matongo, M. Malahoo Forte (Jamaika), J. Ndugai (Tanzanija), O. Schmidt, T. Toga (Etiopija), Assarid Ag Imbarcaouane (Malis), M. A. Martínez Martínez, C. Casini, W. William (Seišeliai), C. Ogwal Atim (Uganda), M. Kollie (Liberija), R. Parmessar (Surinamas).

PIRMININKAVO: Louis MICHEL

Vienas iš pirmininkų

4.   Už vystymąsi atsakingo Komisijos nario Andrio Piebalgo pareiškimas

Pirmininkas pasveikino Komisijos narį ir padėkojo už įsipareigojimus Jungtinei parlamentinei asamblėjai.

Komisijos narys kalbėjo apie vystymosi politikos ateitį.

5.   Klausimų Komisijai valanda

Pirmininkas pristatė temą.

Komisijai iš viso buvo pateikti 36 klausimai.

Komisija jau anksčiau atsakė į klausimus raštu, o Komisijos narys A. Piebalgs žodžiu atsakė į papildomus klausimus, kuriuos pateikė šie asmenys:

| | Carlo Casini pateiktas klausimas Nr. 2 dėl šeimos planavimo nevyriausybinių organizacijų (NVO) finansavimo; |
| --- | --- |

Carlo Casini pateiktas klausimas Nr. 2 dėl šeimos planavimo nevyriausybinių organizacijų (NVO) finansavimo;

| | Norberto Neuserio pateiktas klausimas Nr. 3 dėl paramos motinų ir reprodukcinei sveikatai gerinti pagal TVT iniciatyvą; |
| --- | --- |

Norberto Neuserio pateiktas klausimas Nr. 3 dėl paramos motinų ir reprodukcinei sveikatai gerinti pagal TVT iniciatyvą;

| | Charleso Goerenso pateiktas klausimas Nr. 4 dėl neįgalių asmenų teisių ir Tūkstantmečio vystymosi tikslų; |
| --- | --- |

Charleso Goerenso pateiktas klausimas Nr. 4 dėl neįgalių asmenų teisių ir Tūkstantmečio vystymosi tikslų;

| | Françoise Castex pateiktas klausimas Nr. 5 dėl JT Generalinio Sekretoriaus Pasaulio moterų ir vaikų sveikatos strategijos ir Didžiojo aštuntuko (G-8) Muskoka iniciatyvos dėl motinų, naujagimių ir vaikų iki penkerių metų amžiaus sveikatos; |
| --- | --- |

Françoise Castex pateiktas klausimas Nr. 5 dėl JT Generalinio Sekretoriaus Pasaulio moterų ir vaikų sveikatos strategijos ir Didžiojo aštuntuko (G-8) Muskoka iniciatyvos dėl motinų, naujagimių ir vaikų iki penkerių metų amžiaus sveikatos;

| | Catherine Bearder pateiktas klausimas Nr. 6 dėl prekybos vaikais Dramblio Kaulo Krante ir Ganos kakavos pramonės; |
| --- | --- |

Catherine Bearder pateiktas klausimas Nr. 6 dėl prekybos vaikais Dramblio Kaulo Krante ir Ganos kakavos pramonės;

| | Ivos Zanicchi pateiktas klausimas Nr. 8 dėl miesto vandens paslaugų AKR šalyse; |
| --- | --- |

Ivos Zanicchi pateiktas klausimas Nr. 8 dėl miesto vandens paslaugų AKR šalyse;

| | Hanso-Peterio Mayerio pateiktas klausimas Nr. 9 dėl vandens infrastruktūros pramonės; |
| --- | --- |

Hanso-Peterio Mayerio pateiktas klausimas Nr. 9 dėl vandens infrastruktūros pramonės;

| | Assarid Ag Imbaracaouane (Malis) pateiktas klausimas Nr. 20 dėl finansinio bendradarbiavimo; |
| --- | --- |

Assarid Ag Imbaracaouane (Malis) pateiktas klausimas Nr. 20 dėl finansinio bendradarbiavimo;

| | Patrice’o Tirolieno pateiktas klausimas Nr. 21 dėl naujos 1 mlrd. EUR vertės TVT priemonės; |
| --- | --- |

Patrice’o Tirolieno pateiktas klausimas Nr. 21 dėl naujos 1 mlrd. EUR vertės TVT priemonės;

| | Michaelo Cashmano (kurį pakeitė Patrice Tirolien) pateiktas klausimas Nr. 22 dėl 1 mlrd. EUR vertės ES TVT iniciatyvos; |
| --- | --- |

Michaelo Cashmano (kurį pakeitė Patrice Tirolien) pateiktas klausimas Nr. 22 dėl 1 mlrd. EUR vertės ES TVT iniciatyvos;

| | Gay Mitchello pateiktas klausimas Nr. 19 dėl demokratinių teisių; |
| --- | --- |

Gay Mitchello pateiktas klausimas Nr. 19 dėl demokratinių teisių;

| | Michaelio Gahlerio pateiktas klausimas Nr. 23 dėl darnaus vienodo požiūrio į Afrikos žemyną; |
| --- | --- |

Michaelio Gahlerio pateiktas klausimas Nr. 23 dėl darnaus vienodo požiūrio į Afrikos žemyną;

| | Michèle Rivasi pateiktas klausimas Nr. 24 dėl kaltinimų Japonijai dėl balsų pirkimo Tarptautinėje banginių išsaugojimo komisijoje; |
| --- | --- |

Michèle Rivasi pateiktas klausimas Nr. 24 dėl kaltinimų Japonijai dėl balsų pirkimo Tarptautinėje banginių išsaugojimo komisijoje;

| | Isabelle Durant pateiktas klausimas Nr. 25 dėl ES ir Afrikos Sąjungos aukščiausiojo lygio susitikimo; |
| --- | --- |

Isabelle Durant pateiktas klausimas Nr. 25 dėl ES ir Afrikos Sąjungos aukščiausiojo lygio susitikimo;

| | Waven William (Seišeliai) pateiktas klausimas Nr. 26 dėl paramos vystymuisi; |
| --- | --- |

Waven William (Seišeliai) pateiktas klausimas Nr. 26 dėl paramos vystymuisi;

| | Josepho K. Mugambe (Uganda) pateiktas klausimas Nr. 27, dėl finansavimo įgyvendinant ekonominės partnerystės susitarimus (EPS); |
| --- | --- |

Josepho K. Mugambe (Uganda) pateiktas klausimas Nr. 27, dėl finansavimo įgyvendinant ekonominės partnerystės susitarimus (EPS);

| | João Ferreiros pateiktas klausimas Nr. 12 dėl apsirūpinimo maistu savarankiškumo ir saugumo AKR šalyse; |
| --- | --- |

João Ferreiros pateiktas klausimas Nr. 12 dėl apsirūpinimo maistu savarankiškumo ir saugumo AKR šalyse;

| | Fionos Hall (kurią pakeitė Liam Aylward) pateiktas klausimas Nr. 13 dėl ES energetikos fondo ir visuotinių galimybių naudotis energija. |
| --- | --- |

Fionos Hall (kurią pakeitė Liam Aylward) pateiktas klausimas Nr. 13 dėl ES energetikos fondo ir visuotinių galimybių naudotis energija.

| | Jo Leineno pateiktas klausimas Nr. 14 dėl technologijų perdavimo kovojant su klimato kaita; |
| --- | --- |

Jo Leineno pateiktas klausimas Nr. 14 dėl technologijų perdavimo kovojant su klimato kaita;

| | Achille Tapsobos (Burkina Fasas) pateiktas klausimas Nr. 15 dėl parlamentinių atstovų įtraukimo į derybų ir ekonominės partnerystės susitarimų (EPS) įgyvendinimo procesus; |
| --- | --- |

Achille Tapsobos (Burkina Fasas) pateiktas klausimas Nr. 15 dėl parlamentinių atstovų įtraukimo į derybų ir ekonominės partnerystės susitarimų (EPS) įgyvendinimo procesus;

| | Enrique’s Guerrero Salomo (kurį pakeitė Miguel Angel Martínez Martínez) pateiktas klausimas Nr. 16 dėl ekonominės partnerystės susitarimų, dabartinės padėties ir konkrečių pasiūlymų; |
| --- | --- |

Enrique’s Guerrero Salomo (kurį pakeitė Miguel Angel Martínez Martínez) pateiktas klausimas Nr. 16 dėl ekonominės partnerystės susitarimų, dabartinės padėties ir konkrečių pasiūlymų;

| | Josepho Owona Kono (Kamerūnas) pateiktas klausimas Nr. 17 dėl prekybos bananais papildomųjų priemonių; |
| --- | --- |

Josepho Owona Kono (Kamerūnas) pateiktas klausimas Nr. 17 dėl prekybos bananais papildomųjų priemonių;

| | Ole Christenseno pateiktas klausimas Nr. 18 dėl prekybos susitarimų ir žmogaus teisių; |
| --- | --- |

Ole Christenseno pateiktas klausimas Nr. 18 dėl prekybos susitarimų ir žmogaus teisių;

| | Anneli Jäätteenmäki (kurią pakeitė Riika Manner) pateiktas klausimas Nr. 30 dėl moterų apsaugos Konge; |
| --- | --- |

Anneli Jäätteenmäki (kurią pakeitė Riika Manner) pateiktas klausimas Nr. 30 dėl moterų apsaugos Konge;

| | Jano Zahradilo pateiktas klausimas Nr. 31 dėl darbo užmokesčio įsiskolinimo grąžinimo Europos piliečiams, dirbantiems Kongo Demokratinėje Respublikoje (KDR). |
| --- | --- |

Jano Zahradilo pateiktas klausimas Nr. 31 dėl darbo užmokesčio įsiskolinimo grąžinimo Europos piliečiams, dirbantiems Kongo Demokratinėje Respublikoje (KDR).

| | Filipo Kaczmareko patiektas Klausimas Nr. 32 dėl ribojamųjų priemonių Zimbabvei; |
| --- | --- |

Filipo Kaczmareko patiektas Klausimas Nr. 32 dėl ribojamųjų priemonių Zimbabvei;

| | Olle Schmidto pateiktas klausimas Nr. 33 dėl teisinės nuomonės, susijusios su Dawitu Isaaku; |
| --- | --- |

Olle Schmidto pateiktas klausimas Nr. 33 dėl teisinės nuomonės, susijusios su Dawitu Isaaku;

| | Anos Gomes (kurią pakeitė Françoise Castex) pateiktas klausimas Nr. 34 dėl žmogaus teisių Angoloje: Kabinda teismas; |
| --- | --- |

Anos Gomes (kurią pakeitė Françoise Castex) pateiktas klausimas Nr. 34 dėl žmogaus teisių Angoloje: Kabinda teismas;

| | Abadula Gemeda (kurį pakeitė Teshome Toga) (Etiopija) pateiktas klausimas Nr. 35 dėl padėties Somalyje; |
| --- | --- |

Abadula Gemeda (kurį pakeitė Teshome Toga) (Etiopija) pateiktas klausimas Nr. 35 dėl padėties Somalyje;

1, 7, 10, 11, 28, 29 ir 36 klausimų autoriai nedalyvavo.

6.   Veiksmai, kurių ėmėsi Komisija, atsižvelgdama į 19-osios Jungtinės parlamentinės asamblėjos sesijos metu priimtas rezoliucijas

Komisijos narys A. Piebalgs kalbėjo apie dokumentą, kuriame pateikiama informacija apie veiksmus, kurių ėmėsi Komisija, atsižvelgdama į Tenerifėje (Ispanijoje) priimtas rezoliucijas.

PIRMININKAVO: David MATONGO

Vienas iš pirmininkų

7.   Diskusijos su už vystymąsi atsakingu Komisijos nariu Andriu Piebalgu dėl Žaliosios knygos dėl būsimosios vystymosi politikos
   (1)
  pagal procedūrą „prašau žodžio“ (angl. catch-the-eye)

Komisijos narys A. Piebalgs pristatė temą.

Kalbėjo: O. Schmidt, C. Klass, M. Malahoo Forte (Jamaika), V. De Keyser, J. Ferreira, W. William (Seišeliai), M. Sall (Senegalas) ir vienas iš pirmininkų L. Michel.

Komisijos narys A. Piebalgs atsakė į narių klausimus.

8.   Laikotarpio vidurio peržiūra ir 10-ojo Europos plėtros fondo (EPF) šalių ir regioninių strategijų dokumentai, įskaitant Kongo Demokratinės Respublikos šalies strateginį dokumentą

Kongo Demokratinės Respublikos finansų ministras Matata Ponyo perskaitė pranešimą.

Kalbėjo: M. Gahler, M. Nedelcheva.

Ministras ir Komisijos narys A. Piebalgs atsakė į narių iškeltus klausimus.

(Posėdis baigtas 19.05 val.)

David MATONGO ir

Louis MICHEL

Pirmininkai

Mohamed Ibn CHAMBAS ir

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Generaliniai sekretoriai

---

(1)  COM(2010) 629.

1

---

| 28.4.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 126/5 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 126/5

---

2010 M. GRUODŽIO 3 D., PENKTADIENIO, POSĖDŽIO PROTOKOLAS

2011/C 126/02

Turinys

| 1. | Tūkstantmečio vystymosi tikslai. Niujorke vykusios aukšto lygio konferencijos rezultatai. Jungtinių Tautų vaikų fondo (UNICEF) direktoriaus Gianfranco Rotigliano pranešimas |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tūkstantmečio vystymosi tikslų įgyvendinimas: naujoviškas atsakas į socialinius ir ekonominius iššūkius
  Odirile Motlhale (Botsvana) ir Licios Ronzulli pranešimas
  Socialinių reikalų ir aplinkos komitetas |
| --- | --- |

2.

Tūkstantmečio vystymosi tikslų įgyvendinimas: naujoviškas atsakas į socialinius ir ekonominius iššūkius

Odirile Motlhale (Botsvana) ir Licios Ronzulli pranešimas

Socialinių reikalų ir aplinkos komitetas

| 3. | Motinų mirtingumas |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ekonominių ir socialinių partnerių pranešimas.
  „Pilietinės visuomenės vaidmens stiprinimas – pagrindinis vystymosi veiksnys“ |
| --- | --- |

4.

Ekonominių ir socialinių partnerių pranešimas.

„Pilietinės visuomenės vaidmens stiprinimas – pagrindinis vystymosi veiksnys“

| 5. | Pasibaigus Kopenhagos konferencijai: technologijų perdavimas, naujų technologijų ir techninių pajėgumų kūrimas AKR šalyse.
  Ekonominio vystymosi, finansų ir prekybos komitetas
  Marlene Malahoo Forte (Jamaika) ir Jo Leineno pranešimai |
| --- | --- |

5.

Pasibaigus Kopenhagos konferencijai: technologijų perdavimas, naujų technologijų ir techninių pajėgumų kūrimas AKR šalyse.

Ekonominio vystymosi, finansų ir prekybos komitetas

Marlene Malahoo Forte (Jamaika) ir Jo Leineno pranešimai

| 6. | Laisva ir nepriklausoma žiniasklaida.
  Politinių reikalų komitetas
  Jeano Rodolphe Joazile (Haitis) ir Rainerio Wielando pranešimai |
| --- | --- |

6.

Laisva ir nepriklausoma žiniasklaida.

Politinių reikalų komitetas

Jeano Rodolphe Joazile (Haitis) ir Rainerio Wielando pranešimai

| 7. | Padėtis Kongo Demokratinėje Respublikoje ir Centrinės Afrikos regione.
  Keitimasis nuomonėmis su Kongo Demokratinės Respublikos valdžios institucijų atstovais |
| --- | --- |

7.

Padėtis Kongo Demokratinėje Respublikoje ir Centrinės Afrikos regione.

Keitimasis nuomonėmis su Kongo Demokratinės Respublikos valdžios institucijų atstovais

| 8. | Skubus klausimas Nr. 1: Apsirūpinimo maistu saugumas |
| --- | --- |

8.

| 9. | Skubus klausimas Nr. 2: Saugumo problema Sacharos (Sachelio) regione: terorizmas ir prekyba narkotikais, ginklais ir žmonėmis. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Seminarų suvestinės ataskaitos |
| --- | --- |

10.

| 11. | Jungtinės parlamentinės asamblėjos deklaracija dėl 2010 m. lapkričio 28 d. Dramblio Kaulo Krante vykusio prezidento rinkimų antrojo turo rezultatų paskelbimo |
| --- | --- |

11.

2010 M. GRUODŽIO 3 D., PENKTADIENIO, POSĖDŽIO PROTOKOLAS

(Posėdis pradėtas 9.05 val.)

PIRMININKAVO: Louis MICHEL

Vienas iš pirmininkų

Bendros diskusijos (1, 2 ir 3 klausimai)

1.   Tūkstantmečio vystymosi tikslai. Niujorke vykusios aukšto lygio konferencijos rezultatai. Jungtinių Tautų vaikų fondo (UNICEF) direktoriaus Gianfranco Rotigliano pranešimas

2.   Tūkstantmečio vystymosi tikslų įgyvendinimas: naujoviškas atsakas į socialinius ir ekonominius iššūkius

Odirile Motlhale (Botsvana) ir Licios Ronzulli pranešimas

Socialinių reikalų ir aplinkos komitetas

3.   Motinų mirtingumas

Jungtinių Tautų vaikų fondo (UNICEF) Vakarų ir Centrinės Afrikos regioninio biuro direktorius Gianfranco Rotigliano perskaitė įžanginį pranešimą dėl Tūkstantmečio vystymosi tikslų ir Niujorke vykusios aukšto lygio konferencijos rezultatų.

Licia Ronzulli ir Odirile Motlhale (Botsvana) pristatė savo pranešimą dėl Tūkstantmečio vystymosi tikslų (TVT): naujoviškas atsakas į socialinius ir ekonominius iššūkius.

Kalbėjo: D. Rosa (Europos Komisija), G. Mitchell, P. Tirolien, A. Ould Guelaye (Mauritanija), M. Sylla (Malis), M. Ponga, M. Naib (Eritrėja), M. Baldeh (Gambija), H. Hamatoukour (Kamerūnas), R. Manner, W. William (Seišeliai), C. Klass, A. Sithole (Mozambikas), O. Christensen, M. Rivasi, J. Ferreira, M. Kombo (Kenija), M. Nedelcheva, C. Bearder, T. Toga (Etiopija), Attyat Mustafa (Sudanas), E. Bauer, F. Malloum (Čadas), I. Zanicchi, F. Castex, C. Casini, M.-M. Karerwa (Burundis), V. de Keyser ir J. Laboso (Kenija).

Pranešėjai Licia Ronzulli ir Odirile Motlhale (Botsvana), taip pat Gianfranco Rotigliano ir Domenico Rosa (Europos Komisija) užbaigė diskusijas.

PIRMININKAVO: David MATONGO

Vienas iš pirmininkų

4.   Ekonominių ir socialinių partnerių pranešimas: „Pilietinės visuomenės vaidmens stiprinimas – pagrindinis vystymosi veiksnys“

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto AKR komiteto pirmininkė Brenda King perskaitė pranešimą.

Kalbėjo: H. Hamatoukour (Kamerūnas), M. Sylla (Malis), A. Lutundula (Kongo Demokratinė Respublika), E. Aipira (Malavis) ir I. Bundu (Siera Leonė).

Brenda King atsakė į diskusijos metu iškilusius klausimus.

5.   Pasibaigus Kopenhagos konferencijai: technologijų perdavimas, naujų technologijų ir techninių pajėgumų kūrimas AKR šalyse

Marlene Malahoo Forte (Jamaika) ir Jo Leineno pranešimas

Ekonominio vystymosi, finansų ir prekybos komitetas

Marlene Malahoo Forte (Jamaika) ir Jo Leinen pristatė savo pranešimą.

Kalbėjo: K. Bandua (Gana), J. Ferreira, F. Owono Nguema (Gabonas), R. Parmessar (Surinamas), A. Jensen, M. Sylla (Malis), H. Hamatoukour (Kamerūnas), W. William (Seišeliai), A. Lutundula (KDR), T. Toga (Etiopija), M. Sall (Senegalas), D. Ramotar (Gajana) ir B. Seramila (Madagaskaras).

Pranešėjai Jo Leinen ir Marlene Malahoo Forte (Jamaika) bei Domenico Rosa (Europos Komisija) užbaigė diskusijas.

(Posėdis sustabdytas 12.10 val. ir atnaujintas 15.05 val.)

PIRMININKAVO: David MATONGO

Vienas iš pirmininkų

6.   Laisva ir nepriklausoma žiniasklaida

Donaldo Ramotaro (Gajana) ir Rainerio Wielando pranešimas

Politinių reikalų komitetas

Donald Ramotar (Gajana) ir Rainer Wieland pristatė savo pranešimą.

Kalbėjo: Domenico Rosa (Europos Komisija), F. Kaczmarek, S. Atteyeh (Džibutis), Miguel Angel Martínez Martínez, J. Ferreira, M. Sall (Senegalas), O. Schmidt, I. Durant, T. Toga (Etiopija), F. E. Speroni, M. Gahler, M. Naib (Eritrėja), M. Nedelcheva, H. Hamatoukour (Kamerūnas), N. Baldeh (Gambija), W. William (Seišeliai), A. Lutundula (KDR), J. L. Linares (Kuba), S. Sikota (Zambija), D. Ramotar (Gajana) ir R. Wieland.

Pranešėjai Donald Ramotar ir Rainer Wieland bei Domenico Rosa (Europos Komisija) užbaigė diskusijas.

PIRMININKAVO: Louis MICHEL

Vienas iš pirmininkų

7.   Padėtis Kongo Demokratinėje Respublikoje ir Centrinės Afrikos regione

Keitimasis nuomonėmis su KDR valdžios institucijomis

Lambert Mende (KDR komunikacijos ir žiniasklaidos ministras) perskaitė pranešimą dėl padėties KDR ir Centrinės Afrikos regione.

Kalbėjo: M. Gahler, A. Lutundula (KDR), M. Malahoo Forte (Jamaika), J. Zahradil, J. Ferreira, H. Hamatoukour (Kamerūnas), F. Kaczmarek, Assarid Ag Imbarcaouane (Malis), I. Durant, M. Nedelcheva, M. Rivasi ir M. Striffler.

Raymond Tshibanda (KDR tarptautinio ir regioninio bendradarbiavimo ministras) ir Lambert Mende atsakė į diskusijos metu iškilusius klausimus.

Louis Michel (vienas iš pirmininkų) užbaigė keitimąsi nuomonėmis.

PIRMININKAVO: David MATONGO

Vienas iš pirmininkų

8.   Skubus klausimas Nr. 1: Apsirūpinimo maistu saugumas

Domenico Rosa (Europos Komisija) pristatė temą.

Kalbėjo: Domenico Rosa (Europos Komisija), H. Schnellhardt, M. Kombo (Kenija), C. Bearder, M.-M. Karerwa (Burundis), J. Ferreira, Assarid Ag Imbarcaouane (Malis), vienas iš pirmininkų L. Michel, W. William (Seišeliai), M. Gahler, N. Baldeh (Gambija), P. Tirolien, T. Toga (Etiopija), M. Striffler, M. Sall (Senegalas), C. Klass and D. Rosa (Europos Komisija).

9.   Skubus klausimas Nr. 2: Saugumo problema Sacharos (Sachelio) regione: terorizmas ir prekyba narkotikais, ginklais ir žmonėmis.

Bruno Gatta (Europos Komisija) pristatė temą.

Kalbėjo: M. Sall (Senegalas), M. Nedelcheva, O. Schmidt, J. Ferreira, A. Ould Guelaye (Mauritanija), E. Bauer, Assarid Ag Imbarcaouane (Malis), M. Rivasi, M. Kombo (Kenija), M. Gahler, Nkongo Budina Nzau (KDR), M. Striffler, N. Baldeh (Gambija), J. Attard-Montalto, H. Hamatoukour (Kamerūnas), D. Ramotar (Gajana) ir B. Gatta (Europos Komisija).

10.   Seminarų suvestinės ataskaitos

Olle Schmidt ir A. Ould Guelaye (Mauritanija), atitinkamai seminarų Nr. 2 ir Nr. 1 pranešėjai, perskaitė trumpus pranešimus dėl:

| — | seminaro Nr. 2 (Atstatymo pokonfliktinėse šalyse problema: Kongo Demokratinė Respublika) |
| --- | --- |

—

seminaro Nr. 2 (Atstatymo pokonfliktinėse šalyse problema: Kongo Demokratinė Respublika)

| — | seminaro Nr. 1 (Iššūkiai ir grėsmės regioniniam stabilumui Centrinės Afrikos regione dėl neteisėto gamtos ir mineralinių išteklių naudojimo KDR) |
| --- | --- |

—

seminaro Nr. 1 (Iššūkiai ir grėsmės regioniniam stabilumui Centrinės Afrikos regione dėl neteisėto gamtos ir mineralinių išteklių naudojimo KDR)

11.   Deklaracija dėl 2010 m. lapkričio 28 d. Dramblio Kaulo Krante vykusio prezidento rinkimų antrojo turo rezultatų paskelbimo

Deklaracija patvirtinta vienbalsiai su vieningu pritarimu.

(Posėdis baigtas 19.10 val.)

David MATONGO ir

Louis MICHEL

Pirmininkai

Mohamed Ibn CHAMBAS ir

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Generaliniai sekretoriai

---

| 28.4.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 126/8 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 126/8

---

2010 M. GRUODŽIO 4 D., ŠEŠTADIENIO, POSĖDŽIO PROTOKOLAS

2011/C 126/03

Turinys

| 1. | 2010 m. gruodžio 2 d., ketvirtadienio, posėdžio protokolo tvirtinimas |
| --- | --- |

1.

| 2. | Užsienio reikalų ministrės (Gajana), AKR Tarybos pirmininko pareigas einančios Carolyn Rodrigues-Birkett pranešimas |
| --- | --- |

2.

| 3. | Klausimų AKR Tarybai valanda |
| --- | --- |

3.

| 4. | Diskusijos su AKR Taryba pagal procedūrą „prašau žodžio“ (angl. catch-the-eye) |
| --- | --- |

4.

| 5. | Diskusijos apie padėtį atskirose šalyse: Madagaskare, Somalyje, Sudane, Zimbabvėje ir Haityje |
| --- | --- |

5.

| 6. | Ekonominės partnerystės susitarimai (EPS) – dabartinė padėtis Už tarptautinę prekybą atsakingo Komisijos nario Karelo de Guchto pranešimas, po kurio vyko diskusijos |
| --- | --- |

6.

| 7. | 2010 m. gruodžio 2 d., ketvirtadienio, ir gruodžio 3 d., penktadienio, posėdžių protokolų tvirtinimas |
| --- | --- |

7.

| 8. | Balsavimas dėl nuolatinių komitetų pranešimuose pateiktų pasiūlymų dėl rezoliucijų |
| --- | --- |

8.

| 9. | Balsavimas dėl skubių pasiūlymų dėl rezoliucijų |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kiti klausimai |
| --- | --- |

10.

| 11. | 21-osios Jungtinės parlamentinės asamblėjos sesijos data ir vieta. |
| --- | --- |

11.

| I priedas | Jungtinės parlamentinės asamblėjos dalyvių sąrašas abėcėlės tvarka |
| --- | --- |

I priedas

| II priedas | 20-osios sesijos, kuri 2010 m. gruodžio 2–4 d. vyko Kinšasoje (Kongo Demokratinėje Respublikoje), dalyvių sąrašas |
| --- | --- |

II priedas

| III priedas | Ne parlamento atstovų akreditavimas |
| --- | --- |

III priedas

| IV priedas | Priimti tekstai |
| --- | --- |

IV priedas

2010 M. GRUODŽIO 4 D., ŠEŠTADIENIO, POSĖDŽIO PROTOKOLAS

(Posėdis pradėtas 9.05 val.)

PIRMININKAVO: Louis MICHEL

Vienas iš pirmininkų

1.   2010 m. gruodžio 2 d., ketvirtadienio, posėdžio protokolo tvirtinimas

Miguel Angel Martínez Martínez paprašė atlikti nedidelį ketvirtadienio posėdžio protokolo pakeitimą.

2.   Užsienio reikalų ministrės (Gajana), AKR Tarybos pirmininko pareigas einančios Carolyn Rodrigues-Birkett pranešimas

Carolyn Rodrigues-Birkett perskaitė pranešimą.

PIRMININKAVO: David MATONGO

Vienas iš pirmininkų

3.   Klausimų AKR Tarybai valanda

AKR Tarybai buvo pateikti devyni klausimai.

Carolyn Rodrigues-Birkett atsakė į šiuos ir papildomus klausimus:

| | Filipo Kaczmareko pateiktas klausimas Nr. 1 dėl Čagoso salų gyventojų; |
| --- | --- |

Filipo Kaczmareko pateiktas klausimas Nr. 1 dėl Čagoso salų gyventojų;

| | Klausimai Nr. 2 ir Nr. 3 buvo išbraukti; |
| --- | --- |

Klausimai Nr. 2 ir Nr. 3 buvo išbraukti;

| | Olle Schmidto pateiktas klausimas Nr. 4 dėl prievartavimų naudojimo kaip ginklo konflikto zonose; |
| --- | --- |

Olle Schmidto pateiktas klausimas Nr. 4 dėl prievartavimų naudojimo kaip ginklo konflikto zonose;

| | Patrice’o Tirolieno pateiktas klausimas Nr. 5 dėl 3-iojo ES ir Afrikos aukščiausiojo lygio susitikimo, vykusio 2010 m. lapkričio 29 ir 30 d.; |
| --- | --- |

Patrice’o Tirolieno pateiktas klausimas Nr. 5 dėl 3-iojo ES ir Afrikos aukščiausiojo lygio susitikimo, vykusio 2010 m. lapkričio 29 ir 30 d.;

| | Christos Klaß pateiktas klausimas Nr. 6, kurį pateikė dėl Čagoso salų gyventojų sugrįžimo; |
| --- | --- |

Christos Klaß pateiktas klausimas Nr. 6, kurį pateikė dėl Čagoso salų gyventojų sugrįžimo;

| | Waveno Williamo (Seišeliai) pateiktas klausimas Nr. 8 dėl AKR grupės ateities; |
| --- | --- |

Waveno Williamo (Seišeliai) pateiktas klausimas Nr. 8 dėl AKR grupės ateities;

| | Achille Tapsobos (Burkina Fasas) pateiktas klausimas Nr. 9 dėl Parlamento narių įtraukimo į derybų dėl ekonominės partnerystės susitarimų (EPS) ir jų įgyvendinimo procesą tvarkos; |
| --- | --- |

Achille Tapsobos (Burkina Fasas) pateiktas klausimas Nr. 9 dėl Parlamento narių įtraukimo į derybų dėl ekonominės partnerystės susitarimų (EPS) ir jų įgyvendinimo procesą tvarkos;

Klausimo Nr. 7 autorius nedalyvavo.

4.   Diskusijos su AKR Taryba pagal procedūrą „prašau žodžio“ (angl. catch-the-eye)

Kalbėjo: J. Ferreira, I. Durant, G. Mitchell, H. Hamatoukour (Kamerūnas), M. Sall (Senegalas) ir M. Malahoo Forte (Jamaika).

Carolyn Rodrigues-Birkett atsakė į diskusijos metu iškilusius klausimus.

PIRMININKAVO: Louis MICHEL

Vienas iš pirmininkų

5.   Diskusijos apie padėtį atskirose šalyse: Madagaskare, Somalyje, Sudane, Zimbabvėje ir Haityje.

Apie padėtį Madagaskare kalbėjo: D. Rosa (Europos Komisija), M. Nedelcheva, N. Griesbeck ir S. Gunessee (Mauricijus).

Apie padėtį Somalyje kalbėjo: D. Rosa (Europos Komisija), C. Casini, M. Naib (Eritrėja), O. Schmidt, J. Ferreira, M. Kombo (Kenija), T. Toga (Etiopija) ir N. Deva.

Apie padėtį Sudane kalbėjo: D. Rosa (Europos Komisija), L. Michel, H. Schnellhardt, V. de Keyser, M. Sylla (Malis), J. Ferreira, C. Casini ir M. Musa (Sudanas).

Apie padėtį Zimbabvėje kalbėjo: D. Rosa (Europos Komisija), M. Gahler, A. Sithole (Mozambikas), C. Bearder, C. Ogwal Atim (Uganda) ir N. Deva.

Apie padėtį Haityje kalbėjo: D. Rosa (Europos Komisija), M. Malahoo Forte (Jamaika), I. Durant and M. Jiménez (Dominikos Respublika).

6.   Ekonominės partnerystės susitarimai (EPS) – dabartinė padėtis Už tarptautinę prekybą atsakingo Komisijos nario Karelo de Guchto pranešimas, po kurio vyko diskusijos

Karel De Gucht perskaitė pranešimą.

Kalbėjo: D. Matongo (Zambija), C. Bearder, I. Durant, M. Sall (Senegalas), J. Ferreira, H. Hamatoukour (Kamerūnas), E. Scicluna, M. Sylla (Malis), D. Ramotar (Gajana), M. Malahoo Forte (Jamaika) ir A. Tapsoba (Burkina Fasas).

Karel De Gucht atsakė į diskusijos metu iškilusius klausimus.

(Posėdis sustabdytas 12.20 val. ir atnaujintas 15.05 val.)

PIRMININKAVO: Louis MICHEL

Vienas iš pirmininkų

7.   2010 m. gruodžio 2 d., ketvirtadienio, ir gruodžio 3 d., penktadienio, posėdžių protokolų tvirtinimas

Protokolai patvirtinti.

8.   Balsavimas dėl trijų nuolatinių komitetų pranešimuose pateiktų pasiūlymų dėl rezoliucijų

Pirmininkas priminė Asamblėjai balsavimo tvarką.

| — | Laisva ir nepriklausoma žiniasklaida
  Donaldo Ramotaro (Gajana) ir Rainerio Wielando pranešimas
  Politinių reikalų komitetas (AKR–ES/100.655/10/galutinis)
  S&D frakcija paprašė dėl naujos Ha konstatuojamosios dalies balsuoti dalimis, o AKR šalių ir Europos Parlamento atstovų paprašė balsuoti atskirai, ir nauja konstatuojamoji dalis buvo atmesta.
  PPE frakcija paprašė, kad dėl 2 pakeitimo AKR šalių ir Europos Parlamento atstovai balsuotų atskirai, ir pakeitimas buvo patvirtintas.
  PPE frakcija paprašė, kad dėl 3 ir 4 pakeitimų AKR šalių ir Europos Parlamento atstovai balsuotų atskirai, ir pakeitimai buvo atmesti.
  Paprašyta dėl 5 pakeitimo balsuoti dalimis, o AKR šalių ir Europos Parlamento atstovų paprašyta balsuoti atskirai, ir pakeitimas buvo atmestas.
  PPE frakcija paprašė, kad dėl 6 pakeitimo AKR šalių ir Europos Parlamento atstovai balsuotų atskirai, ir pakeitimas buvo atmestas.
  Iš dalies pakeista rezoliucija patvirtinta vienbalsiai. |
| --- | --- |

—

Laisva ir nepriklausoma žiniasklaida

Donaldo Ramotaro (Gajana) ir Rainerio Wielando pranešimas

Politinių reikalų komitetas (AKR–ES/100.655/10/galutinis)

S&D frakcija paprašė dėl naujos Ha konstatuojamosios dalies balsuoti dalimis, o AKR šalių ir Europos Parlamento atstovų paprašė balsuoti atskirai, ir nauja konstatuojamoji dalis buvo atmesta.

PPE frakcija paprašė, kad dėl 2 pakeitimo AKR šalių ir Europos Parlamento atstovai balsuotų atskirai, ir pakeitimas buvo patvirtintas.

PPE frakcija paprašė, kad dėl 3 ir 4 pakeitimų AKR šalių ir Europos Parlamento atstovai balsuotų atskirai, ir pakeitimai buvo atmesti.

Paprašyta dėl 5 pakeitimo balsuoti dalimis, o AKR šalių ir Europos Parlamento atstovų paprašyta balsuoti atskirai, ir pakeitimas buvo atmestas.

PPE frakcija paprašė, kad dėl 6 pakeitimo AKR šalių ir Europos Parlamento atstovai balsuotų atskirai, ir pakeitimas buvo atmestas.

Iš dalies pakeista rezoliucija patvirtinta vienbalsiai.

| — | Pasibaigus Kopenhagos konferencijai: technologijų perdavimas, naujų technologijų ir techninių pajėgumų kūrimas AKR šalyse
  Marlene Malahoo Forte (Jamaika) ir Jo Leineno pranešimas
  Ekonominės vystymosi, finansų ir prekybos komitetas (AKR-ES/100.739/10/galutinis)
  S&D ir PPE frakcijos paprašė dėl K konstatuojamosios dalies ir 4 dalies balsuoti atskirai, taip pat PPE frakcija AKR šalių ir Europos Parlamento atstovų paprašė balsuoti atskirai; K konstatuojamoji dalis ir 4 dalis buvo atmestos.
  S&D ir PPE frakcijos paprašė dėl 21 dalies balsuoti dalimis, o PPE frkacija AKR šalių ir Europos Parlamento atstovų paprašė balsuoti atskirai, ir 4 dalis buvo atmesta.
  Iš dalies pakeista rezoliucija patvirtinta vienbalsiai. |
| --- | --- |

—

Pasibaigus Kopenhagos konferencijai: technologijų perdavimas, naujų technologijų ir techninių pajėgumų kūrimas AKR šalyse

Marlene Malahoo Forte (Jamaika) ir Jo Leineno pranešimas

Ekonominės vystymosi, finansų ir prekybos komitetas (AKR-ES/100.739/10/galutinis)

S&D ir PPE frakcijos paprašė dėl K konstatuojamosios dalies ir 4 dalies balsuoti atskirai, taip pat PPE frakcija AKR šalių ir Europos Parlamento atstovų paprašė balsuoti atskirai; K konstatuojamoji dalis ir 4 dalis buvo atmestos.

S&D ir PPE frakcijos paprašė dėl 21 dalies balsuoti dalimis, o PPE frkacija AKR šalių ir Europos Parlamento atstovų paprašė balsuoti atskirai, ir 4 dalis buvo atmesta.

Iš dalies pakeista rezoliucija patvirtinta vienbalsiai.

| — | Tūkstantmečio vystymosi tikslų įgyvendinimas: naujoviškas atsakas į socialinius ir ekonominius iššūkius
  Odirile Motlhale (Botsvana) ir Licios Ronzulli pranešimas
  Socialinių reikalų ir aplinkos komitetas (AKR-ES/100.732/10/galutinis)
  Priimti 1, 2, 3, 4, 6, 7, 8, 9 ir 10 pakeitimai.
  5 pakeitimas atmestas.
  PPE frakcija paprašė dėl 4 dalies balsuoti dalimis, o AKR šalių ir Europos Parlamento atstovų paprašė balsuoti atskirai, ir 4 dalis buvo patvirtinta.
  M. Malahoo Forte (Jamaika) pateikė žodinį pakeitimą, kuris turėjo būti įtrauktas į 8 dalį, ir pakeitimas buvo patvirtintas.
  PPE frakcija paprašė dėl 10 dalies balsuoti dalimis, ir 10 dalis buvo patvirtinta.
  PPE frakcija paprašė, kad dėl 14 dalies AKR šalių ir Europos Parlamento atstovai balsuotų atskirai, ir 14 dalis buvo atmesta.
  Viena iš pranešėjų L. Ronzulli pateikė žodinį pakeitimą, kuris turėjo būti įtrauktas į 26 dalį, ir pakeitimas buvo atmestas.
  PPE frakcija paprašė dėl 26 dalies balsuoti dalimis, ir visa dalis buvo atmesta.
  S&D ir PPE frakcijos paprašė dėl 49 dalies balsuoti dalimis, o PPE frakcija paprašė AKR šalių ir Europos Parlamento atstovų balsuoti atskirai; pirmoji dalis buvo patvirtinta, o antroji – atmesta.
  Iš dalies pakeista rezoliucija patvirtinta, balsavusiųjų prieš nebuvo, 1 narys susilaikė. |
| --- | --- |

—

Tūkstantmečio vystymosi tikslų įgyvendinimas: naujoviškas atsakas į socialinius ir ekonominius iššūkius

Odirile Motlhale (Botsvana) ir Licios Ronzulli pranešimas

Socialinių reikalų ir aplinkos komitetas (AKR-ES/100.732/10/galutinis)

Priimti 1, 2, 3, 4, 6, 7, 8, 9 ir 10 pakeitimai.

5 pakeitimas atmestas.

PPE frakcija paprašė dėl 4 dalies balsuoti dalimis, o AKR šalių ir Europos Parlamento atstovų paprašė balsuoti atskirai, ir 4 dalis buvo patvirtinta.

M. Malahoo Forte (Jamaika) pateikė žodinį pakeitimą, kuris turėjo būti įtrauktas į 8 dalį, ir pakeitimas buvo patvirtintas.

PPE frakcija paprašė dėl 10 dalies balsuoti dalimis, ir 10 dalis buvo patvirtinta.

PPE frakcija paprašė, kad dėl 14 dalies AKR šalių ir Europos Parlamento atstovai balsuotų atskirai, ir 14 dalis buvo atmesta.

Viena iš pranešėjų L. Ronzulli pateikė žodinį pakeitimą, kuris turėjo būti įtrauktas į 26 dalį, ir pakeitimas buvo atmestas.

PPE frakcija paprašė dėl 26 dalies balsuoti dalimis, ir visa dalis buvo atmesta.

S&D ir PPE frakcijos paprašė dėl 49 dalies balsuoti dalimis, o PPE frakcija paprašė AKR šalių ir Europos Parlamento atstovų balsuoti atskirai; pirmoji dalis buvo patvirtinta, o antroji – atmesta.

Iš dalies pakeista rezoliucija patvirtinta, balsavusiųjų prieš nebuvo, 1 narys susilaikė.

9.   Balsavimas dėl skubių pasiūlymų dėl rezoliucijos

| — | Skubus pasiūlymas dėl rezoliucijos dėl apsirūpinimo maistu saugumo (AKR–ES/100.879/10/comp.)
  PPE frakcija paprašė, kad dėl 7 ir 8 dalių AKR šalių ir Europos Parlamento atstovai balsuotų atskirai, ir šios dalys buvo atmestos.
  Priimti 1–5, 9, 17, 19 ir 21–25 pakeitimai.
  10, 14, 15 ir 18 pakeitimai atmesti.
  PPE frakcija paprašė, kad dėl 11 ir 12 dalių AKR šalių ir Europos Parlamento atstovai balsuotų atskirai, ir šios dalys buvo atmestos.
  S. Gunessee (Mauricijus) pateikė žodinį pakeitimą, kuris turėjo būti įtrauktas į 13 dalį, ir pakeitimas buvo atmestas.
  PPE frakcija paprašė dėl 6 dalies balsuoti atskirai, ir ši dalis buvo patvirtinta.
  ALDE frakcija paprašė dėl 17a dalies 16 pakeitimo balsuoti dalimis, o PPE frakcija paprašė AKR šalių ir Europos Parlamento atstovų balsuoti atskirai; pirmoji dalis buvo atmesta, antroji dalis buvo patvirtina, o trečioji – atmesta.
  PPE frakcija paprašė dėl L konstatuojamosios dalies balsuoti dalimis; pirmoji dalis buvo patvirtinta, o antroji – atmesta.
  PPE frakcija paprašė dėl N konstatuojamosios dalies balsuoti atskirai, tačiau jos prašymas atmestas.
  Iš dalies pakeista rezoliucija patvirtinta vienbalsiai. |
| --- | --- |

—

Skubus pasiūlymas dėl rezoliucijos dėl apsirūpinimo maistu saugumo (AKR–ES/100.879/10/comp.)

PPE frakcija paprašė, kad dėl 7 ir 8 dalių AKR šalių ir Europos Parlamento atstovai balsuotų atskirai, ir šios dalys buvo atmestos.

Priimti 1–5, 9, 17, 19 ir 21–25 pakeitimai.

10, 14, 15 ir 18 pakeitimai atmesti.

PPE frakcija paprašė, kad dėl 11 ir 12 dalių AKR šalių ir Europos Parlamento atstovai balsuotų atskirai, ir šios dalys buvo atmestos.

S. Gunessee (Mauricijus) pateikė žodinį pakeitimą, kuris turėjo būti įtrauktas į 13 dalį, ir pakeitimas buvo atmestas.

PPE frakcija paprašė dėl 6 dalies balsuoti atskirai, ir ši dalis buvo patvirtinta.

ALDE frakcija paprašė dėl 17a dalies 16 pakeitimo balsuoti dalimis, o PPE frakcija paprašė AKR šalių ir Europos Parlamento atstovų balsuoti atskirai; pirmoji dalis buvo atmesta, antroji dalis buvo patvirtina, o trečioji – atmesta.

PPE frakcija paprašė dėl L konstatuojamosios dalies balsuoti dalimis; pirmoji dalis buvo patvirtinta, o antroji – atmesta.

PPE frakcija paprašė dėl N konstatuojamosios dalies balsuoti atskirai, tačiau jos prašymas atmestas.

Iš dalies pakeista rezoliucija patvirtinta vienbalsiai.

| — | Skubus pasiūlymas dėl rezoliucijos dėl saugumo problemos Sacharos (Sachelio) regione: terorizmas ir prekyba narkotikais, ginklais ir žmonėmis (AKR–ES/100.880/10/comp.)
  Priimti 1, 2 ir 3 pakeitimai.
  Iš dalies pakeista rezoliucija patvirtinta vienbalsiai. |
| --- | --- |

—

Skubus pasiūlymas dėl rezoliucijos dėl saugumo problemos Sacharos (Sachelio) regione: terorizmas ir prekyba narkotikais, ginklais ir žmonėmis (AKR–ES/100.880/10/comp.)

Priimti 1, 2 ir 3 pakeitimai.

Iš dalies pakeista rezoliucija patvirtinta vienbalsiai.

PIRMININKAVO: David MATONGO

Vienas iš pirmininkų

10.   Kiti klausimai

J. Zahradil kalbėjo apie apsirūpinimo maistu saugumo problemas. O. Vlasák kalbėjo apie demokratijos ir žiniasklaidos laisvės svarbą. Catherine Bearder užbaigė savo kalbą apie padėtį Zimbabvėje.

11.   21-osios Jungtinės parlamentinės asamblėjos sesijos data ir vieta

Pirmininkas padėkojo Kongo valdžios institucijoms už jų svetingumą bei sekretoriatui ir kitiems darbuotojams už atliktą darbą.

21-oji JPA sesija bus surengta 2011 m. gegužės 16–18 d. Budapešte (Vengrijoje).

(Posėdis baigtas 16.00 val.)

David MATONGO ir

Louis MICHEL

Pirmininkai

Mohamed Ibn CHAMBAS ir

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Generaliniai sekretoriai

---

I PRIEDAS

JUNGTINĖS PARLAMENTINĖS ASAMBLĖJOS DALYVIŲ SĄRAŠAS ABĖCĖLĖS TVARKA

| AKR atstovai | EP atstovai |
| --- | --- |
| D. MATONGO (ZAMBIJA), pirmininkas | MICHEL, L., pirmininkas |
| BOTSVANA (pirmininko pavaduotojas) | ARIF, K. (pirmininko pavaduotojas) |
| BURUNDIS (pirmininko pavaduotojas) | ŠŤASTNÝ, P. (pirmininko pavaduotojas) |
| KAMERŪNAS (pirmininko pavaduotojas) | HOARAU, E. (pirmininko pavaduotoja) |
| KONGO (Respublika) (pirmininko pavaduotojas) | KLASS, C. (pirmininko pavaduotoja) |
| KUKO SALOS (pirmininko pavaduotojas) | NICHOLSON, J. (pirmininko pavaduotojas) |
| GAJANA (pirmininko pavaduotojas) | McAVAN, L. (pirmininko pavaduotoja) |
| LESOTAS (pirmininko pavaduotojas) | RONZULLI, L. (pirmininko pavaduotoja) |
| LIBERIJA (pirmininko pavaduotojas) | GOERENS, Ch. (pirmininko pavaduotojas) |
| MALIS (pirmininko pavaduotojas) | SPERONI, F. E. (pirmininko pavaduotojas) |
| SENT VINSENTAS IR GRENADINAI (pirmininko pavaduotojas) | ROITHOVÁ, Z. (pirmininko pavaduotoja) |
| TANZANIJA (pirmininko pavaduotojas) | OUZKÝ, M. (pirmininko pavaduotojas) |
| TUVALU (pirmininko pavaduotojas) | RIVASI, M. (pirmininko pavaduotoja) |
| ANGOLA | ALFONSI, F. |
| ANTIGVA IR BARBUDA | ALVES, L. P. |
| BAHAMŲ SALOS | BAUER, E. |
| BARBADOSAS | BEARDER, C. |
| BELIZAS | BOVÉ, J. |
| BENINAS | BULLMANN, U. |
| BURKINA FASAS | CALLANAN, M. |
| ŽALIASIS KYŠULYS | CARVALHO, M. |
| CENTRINĖS AFRIKOS RESPUBLIKA | CASA, D. |
| ČADAS | CASINI, C. |
| KOMORAI | CASPARY, D. |
| KONGO Demokratinė Respublika | CASTEX, F. |
| DRAMBLIO KAULO KRANTAS | CHRISTENSEN, O. |
| DŽIBUTIS | COELHO, C. |
| DOMINIKA | DE KEYSER, V. |
| DOMINIKOS RESPUBLIKA | DELVAUX, A. |
| PUSIAUJO GVINĖJA | DE MITA, L. C. |
| ERITRĖJA | DE SARNEZ, M. |
| ETIOPIJA | DURANT, I. |
| FIDŽIS | ENGEL, F. |
| GABONAS | ESTARÀS FERRAGUT, R. |
| GAMBIJA | FERREIRA, Elisa |
| GANA | FERREIRA, João |
| GRENADA | FORD, V. |
| GVINĖJA | GAHLER, M. |
| BISAU GVINĖJA | GRIESBECK, N. |
| HAITIS | GUERRERO SALOM, E. |
| JAMAIKA | HALL, F. |
| KENIJA | HÄNDEL, T. |
| KIRIBATIS | HANNAN, D. |
| MADAGASKARAS | HAUG, J. |
| MALAVIS | JADOT, Y. |
| MARŠALO SALOS (Respublika) | JENSEN, A. |
| MAURITANIJA | JOLY, E. |
| MAURICIJUS | KACZMAREK, F. |
| MIKRONEZIJA (Federacinės Valstijos) | KORHOLA, E.-R. |
| MOZAMBIKAS | KUHN, W. |
| NAMIBIJA | LEGUTKO, R. A. |
| NAURU (Respublika) | LE PEN, M. |
| NIGERIS | LÓPEZ AGUILAR, J. F. |
| NIGERIJA | McMILLAN-SCOTT, E. |
| NIUJĖ | MANDERS, T. |
| PALAU | MARTIN, D. |
| PAPUA NAUJOJI GVINĖJA | MARTÍNEZ MARTÍNEZ, M. A. |
| RUANDA | MATO ADROVER, A. |
| SENT KITSAS IR NEVIS | MAYER, H.-P. |
| SENT LUSIJA | MITCHELL, G. |
| SAMOA | MOREIRA, V. |
| SAN TOMĖ IR PRINSIPĖ | NEDELCHEVA, M. |
| SENEGALAS | NEUSER, N. |
| SEIŠELIAI | ROSSI, O. |
| SIERA LEONĖ | SCHLYTER, C. |
| SALIAMONO SALOS | SCHMIDT, O. |
| SOMALIS | SCHNELLHARDT, H. |
| PIETŲ AFRIKA | SCICLUNA, E. |
| SUDANAS | SCOTTÀ, G. |
| SURINAMAS | SENYSZYN, J. |
| SVAZILANDAS | STRIFFLER, M. |
| RYTŲ TIMORAS | STURDY, R. |
| TOGAS | TIROLIEN, P. |
| TONGA | TOIA, P. |
| TRINIDADAS IR TOBAGAS | VLASÁK, O. |
| UGANDA | WIELAND, R. |
| VANUATU | ZANICCHI, I. |
| ZIMBABVĖ | ZIMMER, G. |

AKR atstovai

EP atstovai

D. MATONGO (ZAMBIJA), pirmininkas

MICHEL, L., pirmininkas

BOTSVANA (pirmininko pavaduotojas)

ARIF, K. (pirmininko pavaduotojas)

BURUNDIS (pirmininko pavaduotojas)

ŠŤASTNÝ, P. (pirmininko pavaduotojas)

KAMERŪNAS (pirmininko pavaduotojas)

HOARAU, E. (pirmininko pavaduotoja)

KONGO (Respublika) (pirmininko pavaduotojas)

KLASS, C. (pirmininko pavaduotoja)

KUKO SALOS (pirmininko pavaduotojas)

NICHOLSON, J. (pirmininko pavaduotojas)

GAJANA (pirmininko pavaduotojas)

McAVAN, L. (pirmininko pavaduotoja)

LESOTAS (pirmininko pavaduotojas)

RONZULLI, L. (pirmininko pavaduotoja)

LIBERIJA (pirmininko pavaduotojas)

GOERENS, Ch. (pirmininko pavaduotojas)

MALIS (pirmininko pavaduotojas)

SPERONI, F. E. (pirmininko pavaduotojas)

SENT VINSENTAS IR GRENADINAI (pirmininko pavaduotojas)

ROITHOVÁ, Z. (pirmininko pavaduotoja)

TANZANIJA (pirmininko pavaduotojas)

OUZKÝ, M. (pirmininko pavaduotojas)

TUVALU (pirmininko pavaduotojas)

RIVASI, M. (pirmininko pavaduotoja)

ANGOLA

ALFONSI, F.

ANTIGVA IR BARBUDA

ALVES, L. P.

BAHAMŲ SALOS

BAUER, E.

BARBADOSAS

BEARDER, C.

BELIZAS

BOVÉ, J.

BENINAS

BULLMANN, U.

BURKINA FASAS

CALLANAN, M.

ŽALIASIS KYŠULYS

CARVALHO, M.

CENTRINĖS AFRIKOS RESPUBLIKA

CASA, D.

ČADAS

CASINI, C.

KOMORAI

CASPARY, D.

KONGO Demokratinė Respublika

CASTEX, F.

DRAMBLIO KAULO KRANTAS

CHRISTENSEN, O.

DŽIBUTIS

COELHO, C.

DOMINIKA

DE KEYSER, V.

DOMINIKOS RESPUBLIKA

DELVAUX, A.

PUSIAUJO GVINĖJA

DE MITA, L. C.

ERITRĖJA

DE SARNEZ, M.

ETIOPIJA

DURANT, I.

FIDŽIS

ENGEL, F.

GABONAS

ESTARÀS FERRAGUT, R.

GAMBIJA

FERREIRA, Elisa

GANA

FERREIRA, João

GRENADA

FORD, V.

GVINĖJA

GAHLER, M.

BISAU GVINĖJA

GRIESBECK, N.

HAITIS

GUERRERO SALOM, E.

JAMAIKA

HALL, F.

KENIJA

HÄNDEL, T.

KIRIBATIS

HANNAN, D.

MADAGASKARAS

HAUG, J.

MALAVIS

JADOT, Y.

MARŠALO SALOS (Respublika)

JENSEN, A.

MAURITANIJA

JOLY, E.

MAURICIJUS

KACZMAREK, F.

MIKRONEZIJA (Federacinės Valstijos)

KORHOLA, E.-R.

MOZAMBIKAS

KUHN, W.

NAMIBIJA

LEGUTKO, R. A.

NAURU (Respublika)

LE PEN, M.

NIGERIS

LÓPEZ AGUILAR, J. F.

NIGERIJA

McMILLAN-SCOTT, E.

NIUJĖ

MANDERS, T.

PALAU

MARTIN, D.

PAPUA NAUJOJI GVINĖJA

MARTÍNEZ MARTÍNEZ, M. A.

RUANDA

MATO ADROVER, A.

SENT KITSAS IR NEVIS

MAYER, H.-P.

SENT LUSIJA

MITCHELL, G.

SAMOA

MOREIRA, V.

SAN TOMĖ IR PRINSIPĖ

NEDELCHEVA, M.

SENEGALAS

NEUSER, N.

SEIŠELIAI

ROSSI, O.

SIERA LEONĖ

SCHLYTER, C.

SALIAMONO SALOS

SCHMIDT, O.

SOMALIS

SCHNELLHARDT, H.

PIETŲ AFRIKA

SCICLUNA, E.

SUDANAS

SCOTTÀ, G.

SURINAMAS

SENYSZYN, J.

SVAZILANDAS

STRIFFLER, M.

RYTŲ TIMORAS

STURDY, R.

TOGAS

TIROLIEN, P.

TONGA

TOIA, P.

TRINIDADAS IR TOBAGAS

VLASÁK, O.

UGANDA

WIELAND, R.

VANUATU

ZANICCHI, I.

ZIMBABVĖ

ZIMMER, G.

POLITINIŲ REIKALŲ KOMITETAS

| AKR nariai | EP nariai |
| --- | --- |
| SENT VINSENTAS IR GRENADINAI, pirmininkas | CASA, D., pirmininkas |
| PAPALII (SAMOA), pirmininko pavaduotojas | KORHOLA, E.-R., pirmininko pavaduotoja |
| DAYORI (BENINAS), pirmininko pavaduotojas | CASTEX, F., pirmininko pavaduotoja |
| ANTIGVA IR BARBUDA | ALFONSI, F. |
| CENTRINĖS AFRIKOS RESPUBLIKA | CALLANAN, M. |
| IBOVI (KONGO Respublika) | CASINI, C. |
| DRAMBLIO KAULO KRANTAS | DE KEYSER, V. |
| S. ATEYE (DŽIBUTIS) | DE MITA, L. C. |
| T. TOGA (ETIOPIJA) | DURANT, I. |
| FIDŽIS | FERREIRA, Elisa |
| F. OWONO NGUEMA (GABONAS) | GAHLER, M. |
| GVINĖJA | GRIESBECK, N. |
| D. RAMOTAR (GAJANA) | HANNAN, D. |
| HAITIS | HÄNDEL, T. |
| LESOTAS | KACZMAREK, F. |
| M. KOLLIE (LIBERIJA) | LE PEN, M. |
| B. SERAMILA (MADAGASKARAS) | MANDERS, T. |
| MALIS | MARTÍNEZ MARTÍNEZ, M. A. |
| VAN DER WALT (NAMIBIJA) | MOREIRA, V. |
| NAURU | NICHOLSON, J. |
| NIUJĖ | ROITHOVÁ, Z. |
| PAPUA NAUJOJI GVINĖJA | SCOTTÀ, G. |
| A. R. HAMDI-H-OSMAN (SUDANAS) | SCHMIDT, O. |
| R. PARMESSAR (SURINAMAS) | SPERONI, F. E. |
| K. BAMNANTE (TOGAS) | STRIFFLER, M. |
| M. HLONGWANE (ZIMBABVĖ) | WIELAND, R. |

AKR nariai

EP nariai

SENT VINSENTAS IR GRENADINAI, pirmininkas

CASA, D., pirmininkas

PAPALII (SAMOA), pirmininko pavaduotojas

KORHOLA, E.-R., pirmininko pavaduotoja

DAYORI (BENINAS), pirmininko pavaduotojas

CASTEX, F., pirmininko pavaduotoja

ANTIGVA IR BARBUDA

ALFONSI, F.

CENTRINĖS AFRIKOS RESPUBLIKA

CALLANAN, M.

IBOVI (KONGO Respublika)

CASINI, C.

DRAMBLIO KAULO KRANTAS

DE KEYSER, V.

S. ATEYE (DŽIBUTIS)

DE MITA, L. C.

T. TOGA (ETIOPIJA)

DURANT, I.

FIDŽIS

FERREIRA, Elisa

F. OWONO NGUEMA (GABONAS)

GAHLER, M.

GVINĖJA

GRIESBECK, N.

D. RAMOTAR (GAJANA)

HANNAN, D.

HAITIS

HÄNDEL, T.

LESOTAS

KACZMAREK, F.

M. KOLLIE (LIBERIJA)

LE PEN, M.

B. SERAMILA (MADAGASKARAS)

MANDERS, T.

MALIS

MARTÍNEZ MARTÍNEZ, M. A.

VAN DER WALT (NAMIBIJA)

MOREIRA, V.

NAURU

NICHOLSON, J.

NIUJĖ

ROITHOVÁ, Z.

PAPUA NAUJOJI GVINĖJA

SCOTTÀ, G.

A. R. HAMDI-H-OSMAN (SUDANAS)

SCHMIDT, O.

R. PARMESSAR (SURINAMAS)

SPERONI, F. E.

K. BAMNANTE (TOGAS)

STRIFFLER, M.

M. HLONGWANE (ZIMBABVĖ)

WIELAND, R.

EKONOMINIO VYSTYMOSI, FINANSŲ IR PREKYBOS KOMITETAS

| AKR nariai | EP nariai |
| --- | --- |
| A. KUTEKALA KAAWA (KONGO Demokratinė Respublika), pirmininkas | CARVALHO, M. D. G., pirmininkė |
| J. MUGAMBE (UGANDA), pirmininko pavaduotojas | LEGUTKO, R. A., pirmininko pavaduotojas |
| BUYA KAMARO (SIERA LEONĖ), pirmininko pavaduotojas | ALVES, L. P., pirmininko pavaduotojas |
| MENDES DOS SANTOS (ANGOLA) | ARIF, K. |
| BAHAMŲ SALOS | BOVÉ, J. |
| BELIZAS | BULLMANN, U. |
| KUKO SALOS | CASPARY, D. |
| PUSIAUJO GVINĖJA | ENGEL, F. |
| M. NAIB (ERITRĖJA) | FORD, V. |
| BANDUA (GANA) | GOERENS, Ch. |
| M. MALAHOO FORTE (JAMAIKA) | GUERRERO SALOM, E. |
| E. AIPIRA (MALAVIS) | HOARAU, E. |
| A. OULD GUELAYE (MAURITANIJA) | JENSEN, A. |
| S. GUNESSEE (MAURICIJUS) | KUHN, W. |
| ADEFIDIDE (NIGERIJA) | MARTIN, D. |
| PALAU | MATO ADROVER, A. |
| D. POLISI (RUANDA) | MAYER, H.-P. |
| SENT KITSAS IR NEVIS | McMILLAN-SCOTT, E. |
| JEAN-MARIE (SENT LUSIJA) | MICHEL, L. |
| SAN TOMĖ IR PRINSIPĖ | MITCHELL, G. |
| M. SALL (SENEGALAS) | SCHLYTER, C. |
| W. WILLIAM (SEIŠELIAI) | ŠŤASTNÝ, P. |
| SIBHIDLA (PIETŲ AFRIKA) | SCICLUNA, E. |
| S. VAIPULU (TONGA) | STURDY, S. |
| TUVALU | TIROLIEN, P. |
| SIKOFA (ZAMBIJA) | ZANICCHI, I. |

AKR nariai

EP nariai

A. KUTEKALA KAAWA (KONGO Demokratinė Respublika), pirmininkas

CARVALHO, M. D. G., pirmininkė

J. MUGAMBE (UGANDA), pirmininko pavaduotojas

LEGUTKO, R. A., pirmininko pavaduotojas

BUYA KAMARO (SIERA LEONĖ), pirmininko pavaduotojas

ALVES, L. P., pirmininko pavaduotojas

MENDES DOS SANTOS (ANGOLA)

ARIF, K.

BAHAMŲ SALOS

BOVÉ, J.

BELIZAS

BULLMANN, U.

KUKO SALOS

CASPARY, D.

PUSIAUJO GVINĖJA

ENGEL, F.

M. NAIB (ERITRĖJA)

FORD, V.

BANDUA (GANA)

GOERENS, Ch.

M. MALAHOO FORTE (JAMAIKA)

GUERRERO SALOM, E.

E. AIPIRA (MALAVIS)

HOARAU, E.

A. OULD GUELAYE (MAURITANIJA)

JENSEN, A.

S. GUNESSEE (MAURICIJUS)

KUHN, W.

ADEFIDIDE (NIGERIJA)

MARTIN, D.

PALAU

MATO ADROVER, A.

D. POLISI (RUANDA)

MAYER, H.-P.

SENT KITSAS IR NEVIS

McMILLAN-SCOTT, E.

JEAN-MARIE (SENT LUSIJA)

MICHEL, L.

SAN TOMĖ IR PRINSIPĖ

MITCHELL, G.

M. SALL (SENEGALAS)

SCHLYTER, C.

W. WILLIAM (SEIŠELIAI)

ŠŤASTNÝ, P.

SIBHIDLA (PIETŲ AFRIKA)

SCICLUNA, E.

S. VAIPULU (TONGA)

STURDY, S.

TUVALU

TIROLIEN, P.

SIKOFA (ZAMBIJA)

ZANICCHI, I.

SOCIALINIŲ REIKALŲ IR APLINKOS KOMITETAS

| AKR nariai | EP nariai |
| --- | --- |
| A. SITHOLE (MOZAMBIKAS), pirmininkas | RIVASI, M., pirmininkė |
| M. KOMBO (KENIJA), pirmininko pavaduotojas | BAUER, E. pirmininkės pavaduotoja |
| GRENADA, pirmininko pavaduotojas | NEDELCHEVA, M., pirmininkės pavaduotoja |
| BARBADOSAS | BEARDER, C. |
| O. MOTLHALE (BOTSVANA) | CHRISTENSEN, O. |
| A. TAPSOBA (BURKINA FASAS) | COELHO, C. |
| M.-M. KARERWA (BURUNDIS) | DELVAUX, A. |
| H. HAMATOUKOUR (KAMERŪNAS) | DE SARNEZ, M. |
| ALMADA (ŽALIASIS KYŠULYS) | ESTARAS FERRAGUT, R. |
| DARBO (ČADAS) | FERREIRA, João |
| KOMORAI | HALL, F. |
| DOMINIKA | HAUG, J. |
| M. JIMÉNEZ (DOMINIKOS RESPUBLIKA) | JADOT, Y. |
| N. BALDEH (GAMBIJA) | JOLY, E. |
| BISAU GVINĖJA | KLASS, C. |
| KIRIBATIS | LÓPEZ AGUILAR, J. F. |
| MARŠALO SALOS | McAVAN, L. |
| MIKRONEZIJA (Federacinės Valstijos) | NEUSER, N. |
| NIGERIS | OUZKÝ, M. |
| SALIAMONO SALOS | RONZULLI, L. |
| SOMALIS | ROSSI, O. |
| G. HLOPE (SVAZILANDAS) | SCHNELLHARDT, H. |
| J. NDUGAI (TANZANIJA) | SENYSZYN, J. |
| RYTŲ TIMORAS | TOIA, P. |
| TRINIDADAS IR TOBAGAS | VLASÁK, O. |
| VANUATU | ZIMMER, G. |

AKR nariai

EP nariai

A. SITHOLE (MOZAMBIKAS), pirmininkas

RIVASI, M., pirmininkė

M. KOMBO (KENIJA), pirmininko pavaduotojas

BAUER, E. pirmininkės pavaduotoja

GRENADA, pirmininko pavaduotojas

NEDELCHEVA, M., pirmininkės pavaduotoja

BARBADOSAS

BEARDER, C.

O. MOTLHALE (BOTSVANA)

CHRISTENSEN, O.

A. TAPSOBA (BURKINA FASAS)

COELHO, C.

M.-M. KARERWA (BURUNDIS)

DELVAUX, A.

H. HAMATOUKOUR (KAMERŪNAS)

DE SARNEZ, M.

ALMADA (ŽALIASIS KYŠULYS)

ESTARAS FERRAGUT, R.

DARBO (ČADAS)

FERREIRA, João

KOMORAI

HALL, F.

DOMINIKA

HAUG, J.

M. JIMÉNEZ (DOMINIKOS RESPUBLIKA)

JADOT, Y.

N. BALDEH (GAMBIJA)

JOLY, E.

BISAU GVINĖJA

KLASS, C.

KIRIBATIS

LÓPEZ AGUILAR, J. F.

MARŠALO SALOS

McAVAN, L.

MIKRONEZIJA (Federacinės Valstijos)

NEUSER, N.

NIGERIS

OUZKÝ, M.

SALIAMONO SALOS

RONZULLI, L.

SOMALIS

ROSSI, O.

G. HLOPE (SVAZILANDAS)

SCHNELLHARDT, H.

J. NDUGAI (TANZANIJA)

SENYSZYN, J.

RYTŲ TIMORAS

TOIA, P.

TRINIDADAS IR TOBAGAS

VLASÁK, O.

VANUATU

ZIMMER, G.

---

II PRIEDAS

20-OSIOS SESIJOS, KURI 2010 M. GRUODŽIO 2–4 D. VYKO KINŠASOJE (KONGO DEMOKRATINĖ RESPUBLIKA), DALYVIŲ SĄRAŠAS

| D. MATONGO (Zambija), pirmininkas | MICHEL, L., pirmininkas |
| --- | --- |
| MENDES DOS SANTOS (Angola)
  CHANDLER (Barbadosas)
  A. DAYORI (Beninas)
  O. MOTLHALE (BOTSVANA) (pirmininko pavaduotoja)
  A. TAPSOBA (Burkina Fasas)
  M.-M. KARERWA (Burundis) (pirmininko pavaduotoja)
  H. HAMATOUKOUR (Kamerūnas) (pirmininko pavaduotoja)
  DARBO (Čadas)
  IBOVI (Kongo Respublika) (pirmininko pavaduotojas)
  MBUKU LAKA (Kongo Demokratinė Respublika)
  SOUBANE ATEYE (Džibutis)
  M. JIMÉNEZ (Dominikos Respublika)
  A. S. SERICHE DOUGAN (Pusiaujo Gvinėja)
  M. NAIB (Eritrėja)
  T. TOGA (Etiopija)
  F. OWONO NGUEMA (Gabonas)
  N. BALDEH (Gambija)
  BANDUA (Gana)
  S. FLETCHER (Grenada) (1)

  D. RAMOTAR (Gajana), pirmininko pavaduotojas
  E. BEAUPLAN (Haitis)
  M. MALAHOO FORTE (Jamaika)
  M. KOMBO (Kenija)
  M. A. TIHELI (Lesotas) (1) (pirmininko pavaduotoja)
  M. KOLLIE (Liberija) (pirmininko pavaduotojas)
  E. AIPIRA (MALAVIS)
  ASSARID AG IMBARCAOUANE (Malis) (pirmininko pavaduotojas)
  A. OULD GUELAYE (Mauritanija)
  S. GUNESSEE (Mauricijus) (1)

  A. SITHOLE (Mozambikas)
  VAN DER WALT (Namibija)
  WAZIRI (Nigerija) (1)

  D. POLISI (Ruanda) (pirmininko pavaduotoja)
  S. SKERRIT-ANDREW (Sent Kitsas ir Nevis) (1)

  E. JEAN-MARIE (Sent Lusija)
  L. STRAKER (Sent Vinsentas ir Grenadinai) (pirmininko pavaduotojas)
  PAPALII (Samoa)
  M. SALL (Senegalas)
  W. WILLIAM (Seišeliai)
  I. BUNDU (Siera Leonė)
  M. TOZAKA (Saliamono salos)
  B. MANAMELA (Pietų Afrika)
  M. MUSA (Sudanas)
  R. PARMESSAR (Surinamas)
  G. HLOPHE (Svazilandas)
  J. NDUGAI (Tanzanija) (pirmininko pavaduotojas)
  K. BAMNANTE (Togas)
  JOSEPH (Trinidadas ir Tobagas) (1)

  T. ITALELI (Tuvalu) (pirmininko pavaduotojas)
  J. MUGAMBE (Uganda)
  R. M. JOY (Vanuatu) (1)

  S. SIKOTA (Zambija)
  M. HLONGWANE (Zimbabvė) | ATTARD MONTALTO, J. (vietoj E. FERREIRA)
  AYLWARD, L. (vietoj F. HALL) (2)
   (3)

  BAUER, E.
  BEARDER, C.
  BERMAN, T. (vietoj V. MOREIRA) (2)
   (3)

  S. BINEV (vietoj M. LE PEN) (3)
   (4)

  CALLANAN, M.
  CASINI, C.
  CASTEX, F.
  CHRISTENSEN, O.
  DE KEYSER, V.
  DEVA, N. (vietoj M. OUZKÝ) (4)

  DURANT, I.
  FERREIRA, João
  GAHLER, M.
  GOERENS, Ch. (pirmininko pavaduotojas) (2)

  GRIESBECK, N.
  HANNAN, D. (2)
   (3)

  JENSEN, A. (2)
   (3)

  KACZMAREK, F.
  KASTLER, M. (vietoj D. CASPARY)
  KLAß, C. (pirmininko pavaduotoja)
  LEINEN, J. (vietoj U. BULLMANN)
  R. MANNER (vietoj M. DE SARNEZ) (2)
   (3)

  MARTÍNEZ MARTÍNEZ, M. A.
  MAYER, H.-P.
  MITCHELL, G.
  NEDELCHEVA, M.
  NEUSER, N.
  PONGA, M. (vietoj L. C. DE MITA)
  RINALDI, N. (vietoj T. MANDERS) (2)

  RIVASI, M. (pirmininko pavaduotoja)
  RONZULLI, L. (pirmininko pavaduotoja)
  SCHMIDT, O.
  SCHNELLHARDT, H.
  SCICLUNA, E.
  SENYSZYN, J.
  SPERONI, F. E. (pirmininko pavaduotojas) (3)
   (4)

  STRIFFLER, M. (3)
   (4)

  TIROLIEN, P.
  VLASÁK, O.
  WIELAND, R. (2)
   (3)

  ZAHRADIL, J. (vietoj R. STURDY)
  ZANICCHI, I. |
| STEBĖTOJAI: |
| KUBA

  Y. REGUEIFEROS LINARES |
| MADAGASKARAS

  B. SERAMILA |
| NIGERIS

  AMADOU |

D. MATONGO (Zambija), pirmininkas

MICHEL, L., pirmininkas

MENDES DOS SANTOS (Angola)

CHANDLER (Barbadosas)

A. DAYORI (Beninas)

O. MOTLHALE (BOTSVANA) (pirmininko pavaduotoja)

A. TAPSOBA (Burkina Fasas)

M.-M. KARERWA (Burundis) (pirmininko pavaduotoja)

H. HAMATOUKOUR (Kamerūnas) (pirmininko pavaduotoja)

DARBO (Čadas)

IBOVI (Kongo Respublika) (pirmininko pavaduotojas)

MBUKU LAKA (Kongo Demokratinė Respublika)

SOUBANE ATEYE (Džibutis)

M. JIMÉNEZ (Dominikos Respublika)

A. S. SERICHE DOUGAN (Pusiaujo Gvinėja)

M. NAIB (Eritrėja)

T. TOGA (Etiopija)

F. OWONO NGUEMA (Gabonas)

N. BALDEH (Gambija)

BANDUA (Gana)

S. FLETCHER (Grenada) (1)

D. RAMOTAR (Gajana), pirmininko pavaduotojas

E. BEAUPLAN (Haitis)

M. MALAHOO FORTE (Jamaika)

M. KOMBO (Kenija)

M. A. TIHELI (Lesotas) (1) (pirmininko pavaduotoja)

M. KOLLIE (Liberija) (pirmininko pavaduotojas)

E. AIPIRA (MALAVIS)

ASSARID AG IMBARCAOUANE (Malis) (pirmininko pavaduotojas)

A. OULD GUELAYE (Mauritanija)

S. GUNESSEE (Mauricijus) (1)

A. SITHOLE (Mozambikas)

VAN DER WALT (Namibija)

WAZIRI (Nigerija) (1)

D. POLISI (Ruanda) (pirmininko pavaduotoja)

S. SKERRIT-ANDREW (Sent Kitsas ir Nevis) (1)

E. JEAN-MARIE (Sent Lusija)

L. STRAKER (Sent Vinsentas ir Grenadinai) (pirmininko pavaduotojas)

PAPALII (Samoa)

M. SALL (Senegalas)

W. WILLIAM (Seišeliai)

I. BUNDU (Siera Leonė)

M. TOZAKA (Saliamono salos)

B. MANAMELA (Pietų Afrika)

M. MUSA (Sudanas)

R. PARMESSAR (Surinamas)

G. HLOPHE (Svazilandas)

J. NDUGAI (Tanzanija) (pirmininko pavaduotojas)

K. BAMNANTE (Togas)

JOSEPH (Trinidadas ir Tobagas) (1)

T. ITALELI (Tuvalu) (pirmininko pavaduotojas)

J. MUGAMBE (Uganda)

R. M. JOY (Vanuatu) (1)

S. SIKOTA (Zambija)

M. HLONGWANE (Zimbabvė)

ATTARD MONTALTO, J. (vietoj E. FERREIRA)

AYLWARD, L. (vietoj F. HALL) (2)
   (3)

BAUER, E.

BEARDER, C.

BERMAN, T. (vietoj V. MOREIRA) (2)
   (3)

S. BINEV (vietoj M. LE PEN) (3)
   (4)

CALLANAN, M.

CASINI, C.

CASTEX, F.

CHRISTENSEN, O.

DE KEYSER, V.

DEVA, N. (vietoj M. OUZKÝ) (4)

DURANT, I.

FERREIRA, João

GAHLER, M.

GOERENS, Ch. (pirmininko pavaduotojas) (2)

GRIESBECK, N.

HANNAN, D. (2)
   (3)

JENSEN, A. (2)
   (3)

KACZMAREK, F.

KASTLER, M. (vietoj D. CASPARY)

KLAß, C. (pirmininko pavaduotoja)

LEINEN, J. (vietoj U. BULLMANN)

R. MANNER (vietoj M. DE SARNEZ) (2)
   (3)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ, M. A.

MAYER, H.-P.

MITCHELL, G.

NEDELCHEVA, M.

NEUSER, N.

PONGA, M. (vietoj L. C. DE MITA)

RINALDI, N. (vietoj T. MANDERS) (2)

RIVASI, M. (pirmininko pavaduotoja)

RONZULLI, L. (pirmininko pavaduotoja)

SCHMIDT, O.

SCHNELLHARDT, H.

SCICLUNA, E.

SENYSZYN, J.

SPERONI, F. E. (pirmininko pavaduotojas) (3)
   (4)

STRIFFLER, M. (3)
   (4)

TIROLIEN, P.

VLASÁK, O.

WIELAND, R. (2)
   (3)

ZAHRADIL, J. (vietoj R. STURDY)

ZANICCHI, I.

STEBĖTOJAI:

KUBA

Y. REGUEIFEROS LINARES

MADAGASKARAS

B. SERAMILA

NIGERIS

AMADOU

Taip pat dalyvavo:

| ANGOLA

  SIMBRÃO da CARVALHO
  FERREIRA-PINTO
  DALA | BENINAS

  ALIA
  SEIDOU ADAMBI | BURKINA FASAS

  OUEDRAOGO
  OUOBA NABA |
| --- | --- | --- |
| BURUNDIS

  MWIDOGO
  NSHIMIRIMANA
  HAKIZIMANA
  BAGENGWANUBUSA | KAMERŪNAS

  AWUDU MBAYA
  KOMBO
  OWONA KONO | ČADAS

  DJIMAI
  MALLOUM |
| KONGO Respublika

  BOUNKOULOU
  BOPELE EBAMBA
  MOUSSODIA | KONGO Demokratinė Respublika

  MABAYA GIZI AMINE
  MATADI NENGA
  KUTEKALA KAAWA
  BIE BONGENGE
  MOLEKO MOLIWA
  MUTUMBE MBUYA
  KAMBAYI CIMBUMBU
  KEMBUJUSWA NE N'LANZA
  NDOMBE SITA
  LUTUNDULA APALA
  IPALAKA YOBWA
  ENGBANDA MANANGA
  BAITSURA MUSOWA
  NKONGO BUDINA NZAU
  BETYNA NGILASE
  BIALOSUKA WATA
  ENGUDA LITUMBA
  EZATY MEREKO
  IYOLO LA NDJONDO
  LOMBEYA BOSONGO
  LUHONGE KABINDA NGOY
  LUONO KIMBANGA
  MBADU NSITU
  MONDOE ESSO LIBANZA
  MUTAMBA DIBWE
  MWAMBA MUSHIKONKE
  NENYENGWE IMI
  OTSHUMAMPITA ALOKI
  SHENILA MWANZA SAMILA
  SILUVANGI LUMBA | DŽIBUTIS

  BOURHAN |
| PUSIAUJO GVINĖJA

  NFA NDONG NSENG
  OLO BAHAMONDE | ERITRĖJA

  TEKLE | ETIOPIJA

  YILALA
  WAKJIRA
  WAKE GELESU |
| GABONAS

  BOUANGA MOUNDANGA
  AFATOGUE NSOLE
  BOULINGUI MBADINGA
  AWOMBI | GANA

  ANTWI
  YIADOM | KENIJA

  AFFEY
  LABOSO |
| LIBERIJA

  DUNA
  BARCLAY | MALAVIS

  CHITEYEYE | MALIS

  M. SYLLA
  BAH
  CISSE |
| MAURITANIJA

  GUELADIO
  BILAL
  OULD HAMOUD
  OULD ZAMEL
  ABDALLAH | MOZAMBIKAS

  ERNESTO
  MIGUEL | NAMIBIJA

  TJIHIUKO |
| NIGERIJA

  USMAN
  AKWASHIKI
  JIBIA | RUANDA

  AYINKAMIYE | SIERA LEONĖ

  JUMU
  KAMARA
  TORTO |
| PIETŲ AFRIKA

  SIBHIDLA
  MUBU | SUDANAS

  ELHASSAN
  MUSTAF
  OMER
  CHOLEK
  TAHA | SURINAMAS

  BREEVELD
  WANGSABESARI |
| SVAZILANDAS

  HLOPE | TOGAS

  GBONE
  ADONAYAKPOR | UGANDA

  DOMBO
  OGWAL ATIM |
| ZAMBIJA

  MUBANGA | ZIMBABVĖ

  MLOTSHWA
  MNKANDHLA | |

ANGOLA

SIMBRÃO da CARVALHO

FERREIRA-PINTO

DALA

BENINAS

ALIA

SEIDOU ADAMBI

BURKINA FASAS

OUEDRAOGO

OUOBA NABA

BURUNDIS

MWIDOGO

NSHIMIRIMANA

HAKIZIMANA

BAGENGWANUBUSA

KAMERŪNAS

AWUDU MBAYA

KOMBO

OWONA KONO

ČADAS

DJIMAI

MALLOUM

KONGO Respublika

BOUNKOULOU

BOPELE EBAMBA

MOUSSODIA

KONGO Demokratinė Respublika

MABAYA GIZI AMINE

MATADI NENGA

KUTEKALA KAAWA

BIE BONGENGE

MOLEKO MOLIWA

MUTUMBE MBUYA

KAMBAYI CIMBUMBU

KEMBUJUSWA NE N'LANZA

NDOMBE SITA

LUTUNDULA APALA

IPALAKA YOBWA

ENGBANDA MANANGA

BAITSURA MUSOWA

NKONGO BUDINA NZAU

BETYNA NGILASE

BIALOSUKA WATA

ENGUDA LITUMBA

EZATY MEREKO

IYOLO LA NDJONDO

LOMBEYA BOSONGO

LUHONGE KABINDA NGOY

LUONO KIMBANGA

MBADU NSITU

MONDOE ESSO LIBANZA

MUTAMBA DIBWE

MWAMBA MUSHIKONKE

NENYENGWE IMI

OTSHUMAMPITA ALOKI

SHENILA MWANZA SAMILA

SILUVANGI LUMBA

DŽIBUTIS

BOURHAN

PUSIAUJO GVINĖJA

NFA NDONG NSENG

OLO BAHAMONDE

ERITRĖJA

TEKLE

ETIOPIJA

YILALA

WAKJIRA

WAKE GELESU

GABONAS

BOUANGA MOUNDANGA

AFATOGUE NSOLE

BOULINGUI MBADINGA

AWOMBI

GANA

ANTWI

YIADOM

KENIJA

AFFEY

LABOSO

LIBERIJA

DUNA

BARCLAY

MALAVIS

CHITEYEYE

MALIS

M. SYLLA

BAH

CISSE

MAURITANIJA

GUELADIO

BILAL

OULD HAMOUD

OULD ZAMEL

ABDALLAH

MOZAMBIKAS

ERNESTO

MIGUEL

NAMIBIJA

TJIHIUKO

NIGERIJA

USMAN

AKWASHIKI

JIBIA

RUANDA

AYINKAMIYE

SIERA LEONĖ

JUMU

KAMARA

TORTO

PIETŲ AFRIKA

SIBHIDLA

MUBU

SUDANAS

ELHASSAN

MUSTAF

OMER

CHOLEK

TAHA

SURINAMAS

BREEVELD

WANGSABESARI

SVAZILANDAS

HLOPE

TOGAS

GBONE

ADONAYAKPOR

UGANDA

DOMBO

OGWAL ATIM

ZAMBIJA

MUBANGA

ZIMBABVĖ

MLOTSHWA

MNKANDHLA

| | AKR TARYBA

  C. RODRIGUES-BIRKETT, Užsienio reikalų ministrė (Gajana), einanti AKR Tarybos pirmininko pareigas |
| --- | --- |

AKR TARYBA

C. RODRIGUES-BIRKETT, Užsienio reikalų ministrė (Gajana), einanti AKR Tarybos pirmininko pareigas

| | EUROPOS KOMISIJA

  A. PIEBALGS, Komisijos narys, atsakingas už vystymąsi
  K. DE GUCHT, Komisijos narys, atsakingas už tarptautinę prekybą |
| --- | --- |

EUROPOS KOMISIJA

A. PIEBALGS, Komisijos narys, atsakingas už vystymąsi

K. DE GUCHT, Komisijos narys, atsakingas už tarptautinę prekybą

| | AFRIKOS SĄJUNGA (AS)

  IGUEH |
| --- | --- |

AFRIKOS SĄJUNGA (AS)

IGUEH

| | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK)

  KING
  JAHIER
  OCCHIPENTI
  VERBOVEN |
| --- | --- |

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK)

KING

JAHIER

OCCHIPENTI

VERBOVEN

| | AKR SEKRETORIATAS

  Mohamed Ibn CHAMBAS, Generalinis sekretorius |
| --- | --- |

AKR SEKRETORIATAS

Mohamed Ibn CHAMBAS, Generalinis sekretorius

| | ES SEKRETORIATAS

  Luis Marco AGUIRIANO NALDA, Generalinis sekretorius |
| --- | --- |

ES SEKRETORIATAS

Luis Marco AGUIRIANO NALDA, Generalinis sekretorius

---

(1)  Šaliai atstovavo ne parlamento narys.

(2)  Dalyvavo 2010 gruodžio 2 d.

(3)  Dalyvavo 2010 m. gruodžio 3 d.

(4)  Dalyvavo 2010 m. gruodžio 4 d.

---

III PRIEDAS

2010 M. GRUODŽIO 2 D., KETVIRTADIENIO, POSĖDŽIO PROTOKOLO PRIEDAS

Ne parlamento atstovų akreditavimas

| 1. | Grenada
  J. E. Stephen FLETCHER
  Ambasadorius
  Grenados ambasada, Briuselis |
| --- | --- |

1.

Grenada

J. E. Stephen FLETCHER

Ambasadorius

Grenados ambasada, Briuselis

| 2. | Lesotas
  J. E. Mamoruti A. TIHELI
  Ambasadorė
  Lesoto ambasada, Briuselis |
| --- | --- |

2.

Lesotas

J. E. Mamoruti A. TIHELI

Ambasadorė

Lesoto ambasada, Briuselis

| 3. | Mauricijus
  J. E. Sutiawan GUNESSEE
  Ambasadorius
  Mauricijaus ambasada, Briuselis |
| --- | --- |

3.

Mauricijus

J. E. Sutiawan GUNESSEE

Ambasadorius

Mauricijaus ambasada, Briuselis

| 4. | Sent Kitsas ir Nevis
  J. E. Shirley SKERITT-ANDREW
  Ambasadorė
  Sent Kitso ir Nevio ambasada, Briuselis |
| --- | --- |

4.

Sent Kitsas ir Nevis

J. E. Shirley SKERITT-ANDREW

Ambasadorė

Sent Kitso ir Nevio ambasada, Briuselis

| 5. | Trinidadas ir Tobagas
  Jerome JOSEPH
  Pirmasis sekretorius
  Trinidado ir Tobago ambasada, Briuselis |
| --- | --- |

5.

Trinidadas ir Tobagas

Jerome JOSEPH

Pirmasis sekretorius

Trinidado ir Tobago ambasada, Briuselis

| 6. | Vanuatu
  J. E. Roy Mickey JOY
  Ambasadorius
  Vanuatu ambasada, Briuselis |
| --- | --- |

6.

Vanuatu

J. E. Roy Mickey JOY

Ambasadorius

Vanuatu ambasada, Briuselis

---

IV PRIEDAS

PRIIMTI TEKSTAI

| — | Rezoliucija dėl laisvos ir nepriklausomos žiniasklaidos (AKR–ES/100.655/10/galutinis) |
| --- | --- |

—

| — | Rezoliucija dėl veiksmų po Kopenhagos konferencijos: technologijų perdavimas, naujų technologijų ir techninių pajėgumų kūrimas AKR šalyse (AKR–ES/100.739/10/galutinis) |
| --- | --- |

—

| — | Rezoliucija dėl Tūkstantmečio vystymosi tikslų (TVT): naujoviškas atsakas į socialinius ir ekonominius iššūkius (AKR–ES/100.732/10/galutinis) |
| --- | --- |

—

| — | Rezoliucija dėl apsirūpinimo maistu saugumo (AKR–ES/100.879/10/galutinis) |
| --- | --- |

—

| — | Rezoliucija dėl saugumo problemos Sacharos (Sachelio) regione: terorizmas ir prekyba narkotikais, ginklais ir žmonėmis (AKR–ES/100.880/10/galutinis) |
| --- | --- |

—

| — | Deklaracija dėl 2010 m. lapkričio 28 d. Dramblio Kaulo Krante vykusio prezidento rinkimų antrojo turo rezultatų paskelbimo |
| --- | --- |

—

REZOLIUCIJA (1)

dėl laisvos ir nepriklausomos žiniasklaidos

AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja,

susirinkusi Kinšasoje (Kongo Demokratinėje Respublikoje) 2010 m. gruodžio 2–4 d.,

atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 17 straipsnio 1 dalį

atsižvelgdama į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, ypač į jos 19 ir 20 straipsnius,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 11 straipsnį,

atsižvelgdama į Kotonu partnerystės susitarimą, ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 1991 m. gegužės 3 d. Vindhuko deklaraciją dėl nepriklausomos ir pliuralistinės spaudos skatinimo Afrikoje,

atsižvelgdama į nepriklausomos žurnalistikos principą, kuriam pritaria žurnalistai visame pasaulyje, Tarptautinė žurnalistų federacija ir jos vienijamos regioninės organizacijos Afrikoje ir Europoje, Afrikos žurnalistų federacija (AŽF) ir Europos žurnalistų federacija (EŽF),

atsižvelgdama į Pasaulio laikraščių asociacijos statuto 1 straipsnį,

atsižvelgdama į AŽF 2009 m. spaudos laisvės ataskaitą,

atsižvelgdama į tai, kad 2005 m. Europos Parlamentas skyrė Sacharovo premiją organizacijai „Žurnalistai be sienų“ (ŽBS),

atsižvelgdama į ŽBS metines ataskaitas, ypač į 2009 m. ataskaitą,

atsižvelgdama į organizacijos „Freedom House“ ataskaitas, ypač į ataskaitas „Spaudos laisvė 2009 m.“ ir „Interneto laisvė“,

atsižvelgdama į 2006 m. rugsėjo 26 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl žiniasklaidos ir vystymosi (2),

atsižvelgdama į 2008 m. rugsėjo 25 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl žiniasklaidos sutelkimo ir pliuralizmo Europos Sąjungoje (3),

atsižvelgdama į Afrikos Sąjungos ir Europos Sąjungos forumo dėl žiniasklaidos ir vystymosi, vykusio Uagadugu 2008 m. rugsėjo mėn., išvadas,

atsižvelgdama į Politinių reikalų komiteto pranešimą (AKR–ES/100.655/10/galutinis),

| A. | kadangi laisvos ir nepriklausomos žiniasklaidos koncepcija yra svarbiausia pagrindinės teisės į saviraiškos laisvę sudedamoji dalis, kaip nurodyta Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje, o vėliau įtvirtinta ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, ir Kotonu partnerystės susitarime, |
| --- | --- |

A.

kadangi laisvos ir nepriklausomos žiniasklaidos koncepcija yra svarbiausia pagrindinės teisės į saviraiškos laisvę sudedamoji dalis, kaip nurodyta Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje, o vėliau įtvirtinta ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, ir Kotonu partnerystės susitarime,

| B. | kadangi pasaulinio masto forumuose, pvz., Tarptautinės žurnalistų federacijos, Pasaulio laikraščių asociacijos, Žurnalistų apsaugos komiteto, organizacijų „Žurnalistai be sienų“ ir „Freedom House“, vieningai pripažįstama, kad žiniasklaidos laisvė ir nepriklausomumas yra labai svarbūs siekiant, kad tinkamai veiktų demokratija, kurioje būtų gerbiamos pagrindinės laisvės, ir visuomenė, kurioje asmens teisėms būtų teikiama tikroji vertė, |
| --- | --- |

B.

kadangi pasaulinio masto forumuose, pvz., Tarptautinės žurnalistų federacijos, Pasaulio laikraščių asociacijos, Žurnalistų apsaugos komiteto, organizacijų „Žurnalistai be sienų“ ir „Freedom House“, vieningai pripažįstama, kad žiniasklaidos laisvė ir nepriklausomumas yra labai svarbūs siekiant, kad tinkamai veiktų demokratija, kurioje būtų gerbiamos pagrindinės laisvės, ir visuomenė, kurioje asmens teisėms būtų teikiama tikroji vertė,

| C. | kadangi naujausi pokyčiai rodo, kad įvyko visuotinė atžanga, įgyvendinant saviraiškos laisvę žiniasklaidos priemonėse, kaip patvirtinama nepriklausomų institucijų ataskaitose, ir išsivysčiusiose, ir besivystančiose šalyse, |
| --- | --- |

C.

kadangi naujausi pokyčiai rodo, kad įvyko visuotinė atžanga, įgyvendinant saviraiškos laisvę žiniasklaidos priemonėse, kaip patvirtinama nepriklausomų institucijų ataskaitose, ir išsivysčiusiose, ir besivystančiose šalyse,

| D. | kadangi autoritariniai režimai ne tik riboja žiniasklaidos laisvę, siekdami nuslopinti opoziciją ir varžydami tinkamą demokratijos veikimą, bet ir kelia grėsmę rinkimų procesams ir įprastai visuomenės veiklai, naudodami tokias priemones, kuriomis ribojama opozicijos arba tautinių mažumų teisė laisvai ir skaidriai skleisti informaciją bei idėjas, |
| --- | --- |

D.

kadangi autoritariniai režimai ne tik riboja žiniasklaidos laisvę, siekdami nuslopinti opoziciją ir varžydami tinkamą demokratijos veikimą, bet ir kelia grėsmę rinkimų procesams ir įprastai visuomenės veiklai, naudodami tokias priemones, kuriomis ribojama opozicijos arba tautinių mažumų teisė laisvai ir skaidriai skleisti informaciją bei idėjas,

| E. | kadangi visuomenėje plačiai paplitusi neteisėta nusikalstamų subjektų veikla, įskaitant pasiturinčias pasaulio šalis, kurie slopina tiriamąją žurnalistiką, kartais net griebdamiesi žiniasklaidoje dirbančių asmenų žmogžudysčių už mėginimą atskleisti jų veiklą, |
| --- | --- |

E.

kadangi visuomenėje plačiai paplitusi neteisėta nusikalstamų subjektų veikla, įskaitant pasiturinčias pasaulio šalis, kurie slopina tiriamąją žurnalistiką, kartais net griebdamiesi žiniasklaidoje dirbančių asmenų žmogžudysčių už mėginimą atskleisti jų veiklą,

| F. | kadangi nepriklausomos institucijos nustatė, kad blogėja laisvos ir nepriklausomos žiniasklaidos padėtis ir ES, ir AKR šalyse, |
| --- | --- |

F.

kadangi nepriklausomos institucijos nustatė, kad blogėja laisvos ir nepriklausomos žiniasklaidos padėtis ir ES, ir AKR šalyse,

| G. | kadangi tam tikrų ES šalių bendras vertinimas žiniasklaidos laisvės ir nepriklausomumo srityje sumažėjo, o kai kuriais atvejais gerokai smuko, |
| --- | --- |

G.

kadangi tam tikrų ES šalių bendras vertinimas žiniasklaidos laisvės ir nepriklausomumo srityje sumažėjo, o kai kuriais atvejais gerokai smuko,

| H. | kadangi tam tikrose AKR šalyse laisva ir nepriklausoma žiniasklaida yra smarkiai ribojama ar net neegzistuoja; atsižvelgiant į tai, kad tam tikros AKR šalys, pvz., Haitis, Gajana ir Papua Naujoji Gvinėja, palankiai vertinamos už pažangą žiniasklaidos laisvės srityje, |
| --- | --- |

H.

kadangi tam tikrose AKR šalyse laisva ir nepriklausoma žiniasklaida yra smarkiai ribojama ar net neegzistuoja; atsižvelgiant į tai, kad tam tikros AKR šalys, pvz., Haitis, Gajana ir Papua Naujoji Gvinėja, palankiai vertinamos už pažangą žiniasklaidos laisvės srityje,

| I. | kadangi žurnalistai turi pareigą, kuri proporcinga jų daromai įtakai, nekurstyti neapykantos, ypač rasinės neapykantos, |
| --- | --- |

I.

kadangi žurnalistai turi pareigą, kuri proporcinga jų daromai įtakai, nekurstyti neapykantos, ypač rasinės neapykantos,

| J. | kadangi naujų su internetu ir judriuoju telefono ryšiu susijusių technologijų plėtra suteikia žmonėms dar didesnių saviraiškos galimybių, |
| --- | --- |

J.

kadangi naujų su internetu ir judriuoju telefono ryšiu susijusių technologijų plėtra suteikia žmonėms dar didesnių saviraiškos galimybių,

| 1. | apgailestauja dėl padėties pasaulinės žiniasklaidos laisvės ir nepriklausomumo srityje pablogėjimo, kai autoritariniai režimai slopina opoziciją žurnalistų, žiniasklaidos darbuotojų ir interneto vartotojų atžvilgiu vykdant rimtus žmogaus teisių pažeidimus, kartais net griebiantis žmogžudystės ar neteisėto kalinimo ir taip pažeidžiant Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto 19 ir 20 straipsnius; |
| --- | --- |

1.

apgailestauja dėl padėties pasaulinės žiniasklaidos laisvės ir nepriklausomumo srityje pablogėjimo, kai autoritariniai režimai slopina opoziciją žurnalistų, žiniasklaidos darbuotojų ir interneto vartotojų atžvilgiu vykdant rimtus žmogaus teisių pažeidimus, kartais net griebiantis žmogžudystės ar neteisėto kalinimo ir taip pažeidžiant Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto 19 ir 20 straipsnius;

| 2. | smerkia neigiamus padarinius, atsirandančias dėl stambaus verslo rankose sutelktos žiniasklaidos nuosavybės, ypač dėl pliuralizmo sumažėjimo, laisvės informuoti ir būti informuotam ribojimo, žurnalistų veiklos suvaržymo ir naujų, tiesioginių ir netiesioginių cenzūros formų atsiradimo; |
| --- | --- |

2.

smerkia neigiamus padarinius, atsirandančias dėl stambaus verslo rankose sutelktos žiniasklaidos nuosavybės, ypač dėl pliuralizmo sumažėjimo, laisvės informuoti ir būti informuotam ribojimo, žurnalistų veiklos suvaržymo ir naujų, tiesioginių ir netiesioginių cenzūros formų atsiradimo;

| 3. | ragina žurnalistus, atliekančius savo teisėtas funkcija, įkalinusias vyriausybes kuo skubiau juos išlaisvinti; |
| --- | --- |

3.

ragina žurnalistus, atliekančius savo teisėtas funkcija, įkalinusias vyriausybes kuo skubiau juos išlaisvinti;

| 4. | ragina Europos Komisiją, AKR valstybių grupę ir ES valstybes nares griežtai pasmerkti visas žodžio laisvės ir spaudos laisvės pažeidimo formas valstybėse narėse ir valstybėse partnerėse; |
| --- | --- |

4.

ragina Europos Komisiją, AKR valstybių grupę ir ES valstybes nares griežtai pasmerkti visas žodžio laisvės ir spaudos laisvės pažeidimo formas valstybėse narėse ir valstybėse partnerėse;

| 5. | smerkia dažnai nebaudžiamus nusikalstamų subjektų veiksmus, kurie neretai veikia kaip organizuoto nusikalstamumo sindikatai ar politinių valdžios institucijų nurodymu, užpuldami, sužeisdami ar net kartais žudydami jų veiklą tiriančius žurnalistus; |
| --- | --- |

5.

smerkia dažnai nebaudžiamus nusikalstamų subjektų veiksmus, kurie neretai veikia kaip organizuoto nusikalstamumo sindikatai ar politinių valdžios institucijų nurodymu, užpuldami, sužeisdami ar net kartais žudydami jų veiklą tiriančius žurnalistus;

| 6. | mano, kad nepriimtina tai, jog žurnalistai turi apriboti, pritaikyti ar nutraukti savo veiklą arba būti priversti gyventi atsiskyrę dėl to, kad sprendė religinius klausimus; |
| --- | --- |

6.

mano, kad nepriimtina tai, jog žurnalistai turi apriboti, pritaikyti ar nutraukti savo veiklą arba būti priversti gyventi atsiskyrę dėl to, kad sprendė religinius klausimus;

| 7. | mano, kad nepriimtina tai, jog religiniai veikėjai skelbia nuosprendžius žurnalistams, taip varžydami jų veiklą, ribodami saviraiškos laisvę ir keldami pavojų jų gyvybėms; |
| --- | --- |

7.

mano, kad nepriimtina tai, jog religiniai veikėjai skelbia nuosprendžius žurnalistams, taip varžydami jų veiklą, ribodami saviraiškos laisvę ir keldami pavojų jų gyvybėms;

| 8. | apgailestauja, kad įgyvendinant tarptautinės prekybos ir bendradarbiavimo susitarimus nesiimama veiksmingų priemonių užtikrinti, kad būtų gerbiamos pagrindinės teisės; |
| --- | --- |

8.

apgailestauja, kad įgyvendinant tarptautinės prekybos ir bendradarbiavimo susitarimus nesiimama veiksmingų priemonių užtikrinti, kad būtų gerbiamos pagrindinės teisės;

| 9. | pabrėžia, kad žiniasklaidos laisvė ir nepriklausomumas yra labai svarbūs, siekiant tinkamo demokratinės visuomenės veikimo, pradedant laisvais ir sąžiningais rinkimais ir baigiant pliuralistine visų asmenų saviraiškos laisve; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad žiniasklaidos laisvė ir nepriklausomumas yra labai svarbūs, siekiant tinkamo demokratinės visuomenės veikimo, pradedant laisvais ir sąžiningais rinkimais ir baigiant pliuralistine visų asmenų saviraiškos laisve;

| 10. | pripažįsta, kad žiniasklaidos atstovai yra morališkai ir teisiškai įsipareigoję teikti visuomenei geros kokybės informaciją ir dirbti visuomenės labui; tačiau mano, kad vyriausybės, įmonės ir nusikalstami subjektai neturėtų mėginti cenzūruoti žiniasklaidos; |
| --- | --- |

10.

pripažįsta, kad žiniasklaidos atstovai yra morališkai ir teisiškai įsipareigoję teikti visuomenei geros kokybės informaciją ir dirbti visuomenės labui; tačiau mano, kad vyriausybės, įmonės ir nusikalstami subjektai neturėtų mėginti cenzūruoti žiniasklaidos;

| 11. | pripažįsta, kad naujų formų internetinė žiniasklaida turėtų būti saugoma kaip laisvos ir nepriklausomos žiniasklaidos dalis, kartu su tokiomis tradicinėmis žiniasklaidos priemonėmis kaip radijas, televizija ir spauda; |
| --- | --- |

11.

pripažįsta, kad naujų formų internetinė žiniasklaida turėtų būti saugoma kaip laisvos ir nepriklausomos žiniasklaidos dalis, kartu su tokiomis tradicinėmis žiniasklaidos priemonėmis kaip radijas, televizija ir spauda;

| 12. | ragina tarptautiniuose susitarimuose pateikti aiškesnes nuorodas į laisvą ir nepriklausomą žiniasklaidą siekiant užtikrinti, kad apribojus tokią laisvę būtų taikomos atitinkamos sąlygos; |
| --- | --- |

12.

ragina tarptautiniuose susitarimuose pateikti aiškesnes nuorodas į laisvą ir nepriklausomą žiniasklaidą siekiant užtikrinti, kad apribojus tokią laisvę būtų taikomos atitinkamos sąlygos;

| 13. | reiškia susirūpinimą dėl spaudos laisvės reitingų nuosmukio kai kuriose AKR šalyse, tačiau palankiai vertina Papua Naująją Gvinėją, Gajaną, Ganą, Tanzaniją, Džibutį ir Lesotą už puikų pavyzdį, kuris byloja apie tai, ką įmanoma pasiekti AKR šalyse, nepaisant sudėtingų sąlygų; nurodo, kad dešimt AKR šalių patenka tarp pirmąsias 50 vietų užimančių šalių 2009 m., tačiau viena iš ES valstybių narių nepatenka į šį penkiasdešimtuką; |
| --- | --- |

13.

reiškia susirūpinimą dėl spaudos laisvės reitingų nuosmukio kai kuriose AKR šalyse, tačiau palankiai vertina Papua Naująją Gvinėją, Gajaną, Ganą, Tanzaniją, Džibutį ir Lesotą už puikų pavyzdį, kuris byloja apie tai, ką įmanoma pasiekti AKR šalyse, nepaisant sudėtingų sąlygų; nurodo, kad dešimt AKR šalių patenka tarp pirmąsias 50 vietų užimančių šalių 2009 m., tačiau viena iš ES valstybių narių nepatenka į šį penkiasdešimtuką;

| 14. | reiškia susirūpinimą dėl žiniasklaidos laisvės suvaržymo šalyse, kurios siekia prisijungti ir prie ES, ir prie Kotonu susitarimo, bei ragina, kad prisijungimas būtų grindžiamas pagarba žmogaus teisėms ir būtent pagarba saviraiškos laisvei spaudoje ir kitose žiniasklaidos priemonėse; |
| --- | --- |

14.

reiškia susirūpinimą dėl žiniasklaidos laisvės suvaržymo šalyse, kurios siekia prisijungti ir prie ES, ir prie Kotonu susitarimo, bei ragina, kad prisijungimas būtų grindžiamas pagarba žmogaus teisėms ir būtent pagarba saviraiškos laisvei spaudoje ir kitose žiniasklaidos priemonėse;

| 15. | apgailestauja, kad žiniasklaida pernelyg dažnai priklauso nuo ekonominių ar politinių interesų ar valstybės, kuri riboja nuomonių pliuralizmą; |
| --- | --- |

15.

apgailestauja, kad žiniasklaida pernelyg dažnai priklauso nuo ekonominių ar politinių interesų ar valstybės, kuri riboja nuomonių pliuralizmą;

| 16. | ragina kurti tokius etikos kodeksus ir statutus, kuriais būtų saugoma žurnalistų redakcinė nepriklausomybė, skatinama laikytis profesinių standartų ir įpareigojama atsakingai naudotis savo nepriklausomybe, atsižvelgiant į Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 20 straipsnį ir dalyvaujant žurnalistų atstovų organizacijose; |
| --- | --- |

16.

ragina kurti tokius etikos kodeksus ir statutus, kuriais būtų saugoma žurnalistų redakcinė nepriklausomybė, skatinama laikytis profesinių standartų ir įpareigojama atsakingai naudotis savo nepriklausomybe, atsižvelgiant į Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 20 straipsnį ir dalyvaujant žurnalistų atstovų organizacijose;

| 17. | ragina įtraukti atskirą biudžeto eilutę į Europos Komisijos paramai vystymuisi skirtą biudžetą, siekiant didinti žurnalistų gebėjimus ir gerinti jų mokymą, visų pirma AKR šalyse; |
| --- | --- |

17.

ragina įtraukti atskirą biudžeto eilutę į Europos Komisijos paramai vystymuisi skirtą biudžetą, siekiant didinti žurnalistų gebėjimus ir gerinti jų mokymą, visų pirma AKR šalyse;

| 18. | giria Europos Komisiją už iniciatyvas žiniasklaidos laisvės ir nepriklausomumo srityje ir ragina toliau skatinti žurnalistų saviraiškos laisvę, įgyvendinant tokias programas kaip Lorenzo Natali premija ir Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonė; |
| --- | --- |

18.

giria Europos Komisiją už iniciatyvas žiniasklaidos laisvės ir nepriklausomumo srityje ir ragina toliau skatinti žurnalistų saviraiškos laisvę, įgyvendinant tokias programas kaip Lorenzo Natali premija ir Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonė;

| 19. | paveda pirmininkams ieškoti būdų, kaip prisidėti prie paramos spaudos laisvei AKR ir ES šalyse per AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos (JPA) kasmetinius apdovanojimus ir pateikti ataskaitą per artimiausią JPA sesiją; |
| --- | --- |

19.

paveda pirmininkams ieškoti būdų, kaip prisidėti prie paramos spaudos laisvei AKR ir ES šalyse per AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos (JPA) kasmetinius apdovanojimus ir pateikti ataskaitą per artimiausią JPA sesiją;

| 20. | palankiai vertina profesinių organizacijų, pvz., Tarptautinės žurnalistų federacijos (TŽF), Europos žurnalistų federacijos (EŽF), Afrikos žurnalistų federacijos (AŽF), Tarptautinio spaudos instituto (TSI) ir Pasaulio laikraščių asociacijos (PLA), nevyriausybinių organizacijų, pvz., organizacijų „Žurnalistai be sienų“ (ŽBS) ir „Freedom House“, Žurnalistų apsaugos komiteto veiklą, taip pat UNESCO Tarptautinę komunikacijos vystymo programą, didinant informuotumą apie žiniasklaidos laisvės pažeidimus visame pasaulyje, ir ragina remti tokią veiklą ir kuo plačiau ją skleisti; |
| --- | --- |

20.

palankiai vertina profesinių organizacijų, pvz., Tarptautinės žurnalistų federacijos (TŽF), Europos žurnalistų federacijos (EŽF), Afrikos žurnalistų federacijos (AŽF), Tarptautinio spaudos instituto (TSI) ir Pasaulio laikraščių asociacijos (PLA), nevyriausybinių organizacijų, pvz., organizacijų „Žurnalistai be sienų“ (ŽBS) ir „Freedom House“, Žurnalistų apsaugos komiteto veiklą, taip pat UNESCO Tarptautinę komunikacijos vystymo programą, didinant informuotumą apie žiniasklaidos laisvės pažeidimus visame pasaulyje, ir ragina remti tokią veiklą ir kuo plačiau ją skleisti;

| 21. | palankiai vertina ES ir Afrikos Sąjungos iniciatyvą remiant Afrikos žiniasklaidos tinklą ir portalą; |
| --- | --- |

21.

palankiai vertina ES ir Afrikos Sąjungos iniciatyvą remiant Afrikos žiniasklaidos tinklą ir portalą;

| 22. | įsipareigoja toliau stebėti, kaip įgyvendinama žiniasklaidos laisvė ir nepriklausomumas AKR ir ES valstybėse ir instituciniuose santykiuose, plėtojamuose regioniniu ir tarptautiniu lygmeniu; |
| --- | --- |

22.

įsipareigoja toliau stebėti, kaip įgyvendinama žiniasklaidos laisvė ir nepriklausomumas AKR ir ES valstybėse ir instituciniuose santykiuose, plėtojamuose regioniniu ir tarptautiniu lygmeniu;

| 23. | paveda pirmininkams perduoti šią rezoliuciją AKR ir ES institucijoms. |
| --- | --- |

23.

paveda pirmininkams perduoti šią rezoliuciją AKR ir ES institucijoms.

REZOLIUCIJA (4)

dėl veiksmų po Kopenhagos konferencijos: technologijų perdavimas, naujų technologijų ir techninių pajėgumų kūrimas AKR šalyse

AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja,

susirinkusi Kinšasoje (Kongo Demokratinėje Respublikoje) 2010 m. gruodžio 2–4 d.,

atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 17 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją, ypač į jos 4 straipsnio 5 dalį,

atsižvelgdama į 2000 m. rugsėjo 8 d. Jungtinių Tautų tūkstantmečio deklaraciją, kurioje išdėstyti Tūkstantmečio vystymosi tikslai – tarptautinės bendruomenės bendrai nustatyti skurdo naikinimo kriterijai,

atsižvelgdama į AKR ir ES partnerystės susitarimą, pasirašytą 2000 m. birželio 23 d. Kotonu, ypač į antrą kartą persvarstytą susitarimą, pasirašytą ES ir AKR Tarybos posėdyje 2010 m. birželio mėn., konkrečiai į jo 32a straipsnį (klimato kaita),

atsižvelgdama į 2006 m. Nicholaso Sterno pranešimą „Klimato kaitos ekonomika. N. Sterno apžvalga“ („N. Sterno pranešimas“),

atsižvelgdama į Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (TKKK) ketvirtąją vertinimo ataskaitą, paskelbtą 2007 m. lapkričio 17 d. Valensijoje, Ispanijoje,

atsižvelgdama į Balio veiksmų planą (Sprendimas Nr. 1/COP 13),

atsižvelgdama į penkioliktąją Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos (JTBKKK) šalių konferenciją (ŠK 15) ir penktąją šalių konferenciją, vykusią kaip Kioto protokolo šalių susitikimas (ŠK/ŠS 5) 2009 m. gruodžio 7–18 d. Kopenhagoje, Danijoje, ir į Kopenhagos susitarimą,

atsižvelgdama į 2009 m. gruodžio 15 d. dokumento projektą dėl „Sustiprintų veiksmų dėl technologijų plėtros ir perdavimo“,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos Pasaulinį kovos su klimato kaita aljansą ir sustiprinto bendradarbiavimo su besivystančiomis šalimis priemones kovojant su klimato kaita,

atsižvelgdama į 2010 m. vasario 10 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Kopenhagos klimato kaitos konferencijos (ŠK 15) (5),

atsižvelgdama į 2010 m. kovo 9 d. Europos Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Tarptautinė kovos su klimato kaita politika po Kopenhagos konferencijos. Neatidėliotini aktyvesnės kovos su klimato kaita visame pasaulyje veiksmai“ (COM (2010) 86),

atsižvelgdama į 2010 m. gegužės 11 d. Tarybos ataskaitą „Klimato kaitos finansavimas: skubus finansavimas“,

atsižvelgdama į AKR ir ES bendradarbiavimo programą mokslo ir technologijų srityje, pradėtą įgyvendinti 2008 m. birželio mėn.,

atsižvelgdama į Afrikos ir ES bendradarbiavimo programą atsinaujinančiosios energijos srityje, kuri bus pradėta įgyvendinti 2010 m. pabaigoje,

atsižvelgdama į AKR ir ES bendrą deklaraciją dėl klimato kaitos, patvirtintą 35-ojoje AKR ir ES Ministrų Tarybos sesijoje, vykusioje 2010 m. birželio 22 d. Burkina Fase, Uagadugu,

atsižvelgdama į savo rezoliuciją dėl finansinio ir ekonominio klimato kaitos poveikio AKR šalyse (6), priimtą 2010 m. balandžio 1 d. Tenerifėje,

atsižvelgdama į ŠK 16, vykusią 2010 m. gruodžio mėn. Meksikoje,

atsižvelgdama į Ekonominio vystymosi, finansų ir prekybos komiteto pranešimą (AKR-ES/100.739/10/galutinis),

| A. | kadangi būtina paspartinti mažai anglies dioksido išskiriančių technologijų (MADT) tyrimus, vystymą ir perdavimą AKR ir ES šalyse, siekiant sustabdyti visuotinį atšilimą (iš pradžių ribojant jį iki lygio, kuris būtų ne daugiau kaip 1,5 °C didesnis nei ikipramoniniu laikotarpiu), kurti mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančias ekonomikas, paremtas, inter alia, švarios energijos gamyba ir sudarančias sąlygas visiems prisitaikyti prie neigiamo klimato kaitos poveikio bei veiksmingai kovoti su klimato kaita, biologinės įvairovės nykimu ir plačiai paplitusia pasauline tarša, |
| --- | --- |

A.

kadangi būtina paspartinti mažai anglies dioksido išskiriančių technologijų (MADT) tyrimus, vystymą ir perdavimą AKR ir ES šalyse, siekiant sustabdyti visuotinį atšilimą (iš pradžių ribojant jį iki lygio, kuris būtų ne daugiau kaip 1,5 °C didesnis nei ikipramoniniu laikotarpiu), kurti mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančias ekonomikas, paremtas, inter alia, švarios energijos gamyba ir sudarančias sąlygas visiems prisitaikyti prie neigiamo klimato kaitos poveikio bei veiksmingai kovoti su klimato kaita, biologinės įvairovės nykimu ir plačiai paplitusia pasauline tarša,

| B. | kadangi turėtų būti atsižvelgta į „bendros, bet diferencijuotos atsakomybės“ už visuotinį atšilimą principą perkeliant MADT į AKR šalis, |
| --- | --- |

B.

kadangi turėtų būti atsižvelgta į „bendros, bet diferencijuotos atsakomybės“ už visuotinį atšilimą principą perkeliant MADT į AKR šalis,

| C. | kadangi technologijų perdavimas turi prisidėti ir stiprinti pastangas, įskaitant klimato kaitos švelninimą, gebėjimų didinimą ir pritaikymą, kurios dedamos visame pasaulyje kovojant su klimato kaita, |
| --- | --- |

C.

kadangi technologijų perdavimas turi prisidėti ir stiprinti pastangas, įskaitant klimato kaitos švelninimą, gebėjimų didinimą ir pritaikymą, kurios dedamos visame pasaulyje kovojant su klimato kaita,

| D. | kadangi AKR šalys mažiausiai prisideda prie klimato kaitos, bet susiduria su didžiausia neigiamo jos poveikio rizika; kadangi energijos suvartojimo ribojimas pramoninėse ir besivystančiose šalyse kartu su sparčia MADT plėtra ir perdavimu AKR šalyse padėtų išvengti visuotinio atšilimo padarinių šiose šalyse, |
| --- | --- |

D.

kadangi AKR šalys mažiausiai prisideda prie klimato kaitos, bet susiduria su didžiausia neigiamo jos poveikio rizika; kadangi energijos suvartojimo ribojimas pramoninėse ir besivystančiose šalyse kartu su sparčia MADT plėtra ir perdavimu AKR šalyse padėtų išvengti visuotinio atšilimo padarinių šiose šalyse,

| E. | kadangi didžiuma technologinio bendradarbiavimo dažniausiai vis dar vyksta nacionaliniu, o ne tarptautiniu lygmeniu ir tik 2 proc. bendrų patentų priklauso įmonėms ir institucijoms iš išsivysčiusių ir besivystančių šalių, |
| --- | --- |

E.

kadangi didžiuma technologinio bendradarbiavimo dažniausiai vis dar vyksta nacionaliniu, o ne tarptautiniu lygmeniu ir tik 2 proc. bendrų patentų priklauso įmonėms ir institucijoms iš išsivysčiusių ir besivystančių šalių,

| F. | kadangi išsivysčiusios šalys 2009 m. gruodžio mėn. Kopenhagoje įsipareigojo 2010–2012 m. laikotarpiu skirti pradinę 30 mlrd. USD sumą kaip „padidintą, naują ir papildomą, iš anksto nustatytą ir pakankamą finansavimą“ ir 100 mlrd. USD iki 2020 m. (7) remiant prevencijos, pritaikymo, technologijų plėtros ir perdavimo bei gebėjimų didinimo veiksmus; kadangi ES įsipareigojo skirti 7,2 mlrd. EUR iš numatytos 30 mlrd. USD sumos, skirtos 2010–2012 m. laikotarpiui, |
| --- | --- |

F.

kadangi išsivysčiusios šalys 2009 m. gruodžio mėn. Kopenhagoje įsipareigojo 2010–2012 m. laikotarpiu skirti pradinę 30 mlrd. USD sumą kaip „padidintą, naują ir papildomą, iš anksto nustatytą ir pakankamą finansavimą“ ir 100 mlrd. USD iki 2020 m. (7) remiant prevencijos, pritaikymo, technologijų plėtros ir perdavimo bei gebėjimų didinimo veiksmus; kadangi ES įsipareigojo skirti 7,2 mlrd. EUR iš numatytos 30 mlrd. USD sumos, skirtos 2010–2012 m. laikotarpiui,

| G. | kadangi biomasė – pagrindinis atsinaujinančiosios energijos šaltinis mažiausiai išsivysčiusiose šalyse, bet jos išplėstinis ir nereguliuojamas naudojimas nėra tvarus ir daro įvairų neigiamą poveikį aplinkai ir žmonių sveikatai, |
| --- | --- |

G.

kadangi biomasė – pagrindinis atsinaujinančiosios energijos šaltinis mažiausiai išsivysčiusiose šalyse, bet jos išplėstinis ir nereguliuojamas naudojimas nėra tvarus ir daro įvairų neigiamą poveikį aplinkai ir žmonių sveikatai,

| H. | kadangi kartu išnaudojama tik maža didžiulio Afrikos tvarios atsinaujinančiosios energijos potencialo dalis (8), |
| --- | --- |

H.

kadangi kartu išnaudojama tik maža didžiulio Afrikos tvarios atsinaujinančiosios energijos potencialo dalis (8),

| I. | kadangi didžioji turtingiausių šalių įmonių AKR šalims parduotų pesticidų dalis ir jų intensyvus ir nereguliuojamas naudojimas daro įvairų neigiamą poveikį aplinkai ir žmonių sveikatai; kadangi dėl keitimosi cheminėmis technologijomis AKR šalių gamintojai turėtų turėti galimybę įsigyti pigių ir aplinką tausojančių produktų, |
| --- | --- |

I.

kadangi didžioji turtingiausių šalių įmonių AKR šalims parduotų pesticidų dalis ir jų intensyvus ir nereguliuojamas naudojimas daro įvairų neigiamą poveikį aplinkai ir žmonių sveikatai; kadangi dėl keitimosi cheminėmis technologijomis AKR šalių gamintojai turėtų turėti galimybę įsigyti pigių ir aplinką tausojančių produktų,

| J. | kadangi masinis visų rūšių atliekų eksportavimas iš išsivysčiusių ir turtingiausių šalių į AKR šalis kelia rimtą grėsmę ekologinei AKR šalių pusiausvyrai, o šios šalys neturi tinkamų ir veiksmingų technologijų tokioms atliekoms, pradedant nekenksmingomis ir baigiant labai toksiškomis medžiagomis, perdirbti, atnaujinti ir pakartotinai panaudoti, |
| --- | --- |

J.

kadangi masinis visų rūšių atliekų eksportavimas iš išsivysčiusių ir turtingiausių šalių į AKR šalis kelia rimtą grėsmę ekologinei AKR šalių pusiausvyrai, o šios šalys neturi tinkamų ir veiksmingų technologijų tokioms atliekoms, pradedant nekenksmingomis ir baigiant labai toksiškomis medžiagomis, perdirbti, atnaujinti ir pakartotinai panaudoti,

| K. | kadangi taikant išplėstinę decentralizuotą atsinaujinančiosios energijos sistemą AKR šalyse turėtų sumažėti skurdas, nes padidėtų galimybės naudotis tiekiama energija, būtų sudarytos geresnės kaimo plėtros ir miškų išsaugojimo galimybės, teikiama tiesioginė nauda žmonių sveikatai ir padidintos įsidarbinimo galimybės; kadangi šiuo metu tik 0,2 proc. Europos Sąjungos oficialios paramos vystymuisi (OPV) investicijų tenka decentralizuotos atsinaujinančiosios energijos tiekimui, |
| --- | --- |

K.

kadangi taikant išplėstinę decentralizuotą atsinaujinančiosios energijos sistemą AKR šalyse turėtų sumažėti skurdas, nes padidėtų galimybės naudotis tiekiama energija, būtų sudarytos geresnės kaimo plėtros ir miškų išsaugojimo galimybės, teikiama tiesioginė nauda žmonių sveikatai ir padidintos įsidarbinimo galimybės; kadangi šiuo metu tik 0,2 proc. Europos Sąjungos oficialios paramos vystymuisi (OPV) investicijų tenka decentralizuotos atsinaujinančiosios energijos tiekimui,

| L. | kadangi turėtų būti pašalintos visos politinės, institucinės, komercinės, informacinės ir su žmogiškaisiais gebėjimais susijusios MADT perdavimo AKR šalyse kliūtys, |
| --- | --- |

L.

kadangi turėtų būti pašalintos visos politinės, institucinės, komercinės, informacinės ir su žmogiškaisiais gebėjimais susijusios MADT perdavimo AKR šalyse kliūtys,

| M. | kadangi technologijų ir naujovių stoka AKR šalyse dažnai suvokiama kaip rinkos nesėkmių simptomas, o ne poreikio gerinti tarptautinį bendradarbiavimą technologijų plėtros srityje požymis, |
| --- | --- |

M.

kadangi technologijų ir naujovių stoka AKR šalyse dažnai suvokiama kaip rinkos nesėkmių simptomas, o ne poreikio gerinti tarptautinį bendradarbiavimą technologijų plėtros srityje požymis,

| N. | kadangi reikėtų pripažinti ir svarbų informacinių bei ryšių technologijų vaidmenį technologijų sklaidos procese, |
| --- | --- |

N.

kadangi reikėtų pripažinti ir svarbų informacinių bei ryšių technologijų vaidmenį technologijų sklaidos procese,

| 1. | pabrėžia, kad tyrimų ir naujovių AKR ir ES šalyse apimties didinimas ir atitinkamų technologijų ir praktinės patirties perdavimas bei jos sklaida AKR šalyse yra pagrindiniai veiksmingo tarptautinio atsako į visuotinį klimato kaitos iššūkį aspektai; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia, kad tyrimų ir naujovių AKR ir ES šalyse apimties didinimas ir atitinkamų technologijų ir praktinės patirties perdavimas bei jos sklaida AKR šalyse yra pagrindiniai veiksmingo tarptautinio atsako į visuotinį klimato kaitos iššūkį aspektai;

| 2. | apgailestauja, kad nors technologijų, skirtų klimato kaitai sušvelninti ir prisitaikyti prie jos, plėtra ir perdavimas buvo viena iš pagrindinių Balio veiksmų plano dalių ir svarbiausias 2009 m. Kopenhagoje vykusių JT derybų dėl klimato kaitos aspektas, ŠK 15 nesugebėjo pasiūlyti ekologiškų technologijų plėtros, perdavimo ir bendradarbiavimo šioje srityje mechanizmo; |
| --- | --- |

2.

apgailestauja, kad nors technologijų, skirtų klimato kaitai sušvelninti ir prisitaikyti prie jos, plėtra ir perdavimas buvo viena iš pagrindinių Balio veiksmų plano dalių ir svarbiausias 2009 m. Kopenhagoje vykusių JT derybų dėl klimato kaitos aspektas, ŠK 15 nesugebėjo pasiūlyti ekologiškų technologijų plėtros, perdavimo ir bendradarbiavimo šioje srityje mechanizmo;

| 3. | mano, kad sėkmingame tarptautiniame susitarime dėl klimato apsaugos turi būti numatytos griežtos institucinės technologijų plėtros ir prieinamo jų perdavimo taisyklės ir nuostatos, siekiant palengvinti viešąjį ir privatųjį investavimą šioje srityje; todėl ragina ŠK 16 pagaliau priimti konkrečius sprendimus dėl techninių pajėgumų didinimo, technologijų plėtros ir perdavimo, šioje srityje remiantis JTBKKK proceso nuostatomis; |
| --- | --- |

3.

mano, kad sėkmingame tarptautiniame susitarime dėl klimato apsaugos turi būti numatytos griežtos institucinės technologijų plėtros ir prieinamo jų perdavimo taisyklės ir nuostatos, siekiant palengvinti viešąjį ir privatųjį investavimą šioje srityje; todėl ragina ŠK 16 pagaliau priimti konkrečius sprendimus dėl techninių pajėgumų didinimo, technologijų plėtros ir perdavimo, šioje srityje remiantis JTBKKK proceso nuostatomis;

| 4. | pabrėžia, kad per Kopenhagoje vykusią ŠK 15 pasiūlytas Technologijų mechanizmas turėtų būti toliau plėtojamas remiantis būsima tarptautine klimato apsaugos programa; ragina derybininkus užtikrinti, kad iš Kopenhagos žaliojo klimato fondo būtų skiriamas pakankamas finansavimas technologijų plėtrai ir perdavimui, siekiant užtikrinti veiksmingą technologijų mechanizmo įdiegimą; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad per Kopenhagoje vykusią ŠK 15 pasiūlytas Technologijų mechanizmas turėtų būti toliau plėtojamas remiantis būsima tarptautine klimato apsaugos programa; ragina derybininkus užtikrinti, kad iš Kopenhagos žaliojo klimato fondo būtų skiriamas pakankamas finansavimas technologijų plėtrai ir perdavimui, siekiant užtikrinti veiksmingą technologijų mechanizmo įdiegimą;

| 5. | pažymi, kad siekiant sėkmingos technologijų plėtros ir jų perdavimo, taip pat įgyvendinant pajėgumų didinimo projektus AKR šalyse ir atliekant mokslinius tyrimus bei plėtrą, pirmiausia reikėtų nustatyti nacionalinius poreikius, patirtį, kliūtis ir endogenines galimybes; pabrėžia, kad naudojami metodai turėtų būti pritaikyti prie konkrečios šalies sąlygų ir turėtų padidinti šalies nuosavybę tokios veiklos atžvilgiu; |
| --- | --- |

5.

pažymi, kad siekiant sėkmingos technologijų plėtros ir jų perdavimo, taip pat įgyvendinant pajėgumų didinimo projektus AKR šalyse ir atliekant mokslinius tyrimus bei plėtrą, pirmiausia reikėtų nustatyti nacionalinius poreikius, patirtį, kliūtis ir endogenines galimybes; pabrėžia, kad naudojami metodai turėtų būti pritaikyti prie konkrečios šalies sąlygų ir turėtų padidinti šalies nuosavybę tokios veiklos atžvilgiu;

| 6. | atkreipia dėmesį, kad reikia apsvarstyti specialias mažiausiai išsivysčiusių šalių ir labai prasiskolinusių šalių, turinčių vidutines pajamas, pažeidžiamos ekonomikos sąlygas ir AKR mažų besivystančių salų valstybių pažeidžiamumą, atokumą ir menkas galimybes kurti masto ekonomiją; |
| --- | --- |

6.

atkreipia dėmesį, kad reikia apsvarstyti specialias mažiausiai išsivysčiusių šalių ir labai prasiskolinusių šalių, turinčių vidutines pajamas, pažeidžiamos ekonomikos sąlygas ir AKR mažų besivystančių salų valstybių pažeidžiamumą, atokumą ir menkas galimybes kurti masto ekonomiją;

| 7. | ragina išsivysčiusias šalis paremti AKR šalių plėtrą ir toliau stiprinti institucinius, mokslinius, technologinius ir žmogiškuosius gebėjimus bei praktinę patirtį remiantis AKR mokslo ir technologijų programos pavyzdžiu, suteikiant galimybę minėtoms šalims perimti, pritaikyti ir plėtoti atitinkamas MADT; |
| --- | --- |

7.

ragina išsivysčiusias šalis paremti AKR šalių plėtrą ir toliau stiprinti institucinius, mokslinius, technologinius ir žmogiškuosius gebėjimus bei praktinę patirtį remiantis AKR mokslo ir technologijų programos pavyzdžiu, suteikiant galimybę minėtoms šalims perimti, pritaikyti ir plėtoti atitinkamas MADT;

| 8. | pažymi, kad pajėgumų didinimas tebėra suskaidytas ir priklauso nuo tokių nacionalinių bruožų kaip darbo intensyvumas ir paslaugų decentralizacija; pabrėžia, kad technologijų plėtros ir perdavimo AKR šalyse stiprinimas turi tapti svarbiausiu tikslu, ne tik priemone artimiausiems projektų rezultatams pagerinti; pabrėžia, kad tai ilgalaikis procesas, kuriam būtinas sistemiškas požiūris, kuriuo atsižvelgiama į specifines šalies ir sektoriaus aplinkybes ir susiejamas institucinių, organizacinių ir žmogiškųjų pajėgumų vystymas; taip pat pažymi, kad didinant pajėgumus turėtų būti skatinamas technologijų plėtros ir (ar) perdavimo tarp AKR šalių poreikį; |
| --- | --- |

8.

pažymi, kad pajėgumų didinimas tebėra suskaidytas ir priklauso nuo tokių nacionalinių bruožų kaip darbo intensyvumas ir paslaugų decentralizacija; pabrėžia, kad technologijų plėtros ir perdavimo AKR šalyse stiprinimas turi tapti svarbiausiu tikslu, ne tik priemone artimiausiems projektų rezultatams pagerinti; pabrėžia, kad tai ilgalaikis procesas, kuriam būtinas sistemiškas požiūris, kuriuo atsižvelgiama į specifines šalies ir sektoriaus aplinkybes ir susiejamas institucinių, organizacinių ir žmogiškųjų pajėgumų vystymas; taip pat pažymi, kad didinant pajėgumus turėtų būti skatinamas technologijų plėtros ir (ar) perdavimo tarp AKR šalių poreikį;

| 9. | atkreipia dėmesį į mokymo programų rengimo poreikį, siekiant didinti projektų vystymo, technologijų valdymo, eksploatavimo ir priežiūros vidaus pajėgumus; tačiau pažymi, kad reikia kuo skubiau pašalinti priežastis, kurios lemia kai kurių šalių kvalifikuoto personalo nutekėjimą, būtent iš mažus atlyginimus ir prastas darbo sąlygas turinčių šalių; |
| --- | --- |

9.

atkreipia dėmesį į mokymo programų rengimo poreikį, siekiant didinti projektų vystymo, technologijų valdymo, eksploatavimo ir priežiūros vidaus pajėgumus; tačiau pažymi, kad reikia kuo skubiau pašalinti priežastis, kurios lemia kai kurių šalių kvalifikuoto personalo nutekėjimą, būtent iš mažus atlyginimus ir prastas darbo sąlygas turinčių šalių;

| 10. | mano, kad reikėtų taikyti aiškesnį ir platesnių užmojų požiūrį į MADT plėtrą, palengvinant ir paspartinant šių technologijų plėtrą ir panaikinant priklausomybę nuo iškastinių energijos šaltinių; atkreipia dėmesį į poreikį didinti esamų nacionalinių ir regioninių viešosios valdžios institucijų pajėgumus pritaikant šį požiūrį; |
| --- | --- |

10.

mano, kad reikėtų taikyti aiškesnį ir platesnių užmojų požiūrį į MADT plėtrą, palengvinant ir paspartinant šių technologijų plėtrą ir panaikinant priklausomybę nuo iškastinių energijos šaltinių; atkreipia dėmesį į poreikį didinti esamų nacionalinių ir regioninių viešosios valdžios institucijų pajėgumus pritaikant šį požiūrį;

| 11. | ragina išsivysčiusias šalis aktyviai paremti tyrimus ir plėtrą AKR šalyse, leidžiant besivystančių šalių viešiesiems ir privatiesiems subjektams dalyvauti kaip savininkams augančioje pasaulinėje mažai anglies dioksido išskiriančių technologijų rinkoje; ragina steigti naujoviškas sistemas diegiančias nacionalines institucijas, kurios skatintų technologijų vidaus plėtrą; pažymi, kad iniciatyvose turėtų būti susieta techninė ir socialinė sritis užtikrinant, kad projektų savininkai būtų vietos subjektai, o patys projektai atitiktų vietos poreikius; pabrėžia, kad reikia apsvarstyti klausimus dėl nuosavybės teisių; |
| --- | --- |

11.

ragina išsivysčiusias šalis aktyviai paremti tyrimus ir plėtrą AKR šalyse, leidžiant besivystančių šalių viešiesiems ir privatiesiems subjektams dalyvauti kaip savininkams augančioje pasaulinėje mažai anglies dioksido išskiriančių technologijų rinkoje; ragina steigti naujoviškas sistemas diegiančias nacionalines institucijas, kurios skatintų technologijų vidaus plėtrą; pažymi, kad iniciatyvose turėtų būti susieta techninė ir socialinė sritis užtikrinant, kad projektų savininkai būtų vietos subjektai, o patys projektai atitiktų vietos poreikius; pabrėžia, kad reikia apsvarstyti klausimus dėl nuosavybės teisių;

| 12. | pabrėžia, kad reikia pasinaudoti naujoviškomis ES verslo ir ES viešųjų paslaugų galimybėmis atsinaujinančiosios energijos ir technologijų srityje, įskaitant efektyviai energiją naudojančias technologijas ir pažangias IRT ir prekybos susitarimuose skatinti laipsnišką perėjimą prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos pasauliniu lygiu, taip sukuriant galimybes parduoti ES produktus besivystančioms šalims ir įgyti praktinę patirtį šioje srityje arba prireikus perduoti šią patirtį minėtoms šalims; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kad reikia pasinaudoti naujoviškomis ES verslo ir ES viešųjų paslaugų galimybėmis atsinaujinančiosios energijos ir technologijų srityje, įskaitant efektyviai energiją naudojančias technologijas ir pažangias IRT ir prekybos susitarimuose skatinti laipsnišką perėjimą prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos pasauliniu lygiu, taip sukuriant galimybes parduoti ES produktus besivystančioms šalims ir įgyti praktinę patirtį šioje srityje arba prireikus perduoti šią patirtį minėtoms šalims;

| 13. | mano, kad energijos šaltinių, tiekimo maršrutų ir infrastruktūros įvairinimas bei naftos, dujų ir pažangaus elektros energijos tinklo sujungimas yra būtini, užtikrinant ilgalaikį energijos tiekimo saugumą ir tvarumą tiek ES, tiek AKR šalyse; primena, kad šios politikos kryptys taip pat prisideda prie naujų energetikos technologijų plėtros skatinimo ir darbo vietų kūrimo ES ir AKR šalyse; |
| --- | --- |

13.

mano, kad energijos šaltinių, tiekimo maršrutų ir infrastruktūros įvairinimas bei naftos, dujų ir pažangaus elektros energijos tinklo sujungimas yra būtini, užtikrinant ilgalaikį energijos tiekimo saugumą ir tvarumą tiek ES, tiek AKR šalyse; primena, kad šios politikos kryptys taip pat prisideda prie naujų energetikos technologijų plėtros skatinimo ir darbo vietų kūrimo ES ir AKR šalyse;

| 14. | patvirtina vis didėjančią bendrų ES ir AKR tyrimų ir kapitalo investavimo į energetikos infrastruktūros kūrimą ir modernizavimo svarbą ES ir AKR šalyse, visų pirma per viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę ir bendras įmones arba prireikus per privačiojo ir viešojo sektorių partnerystes, remiant abiem pusėms naudingą prekybą energija ar technologijų perdavimą ir skatinant įvairesnių energijos šaltinių naudojimą AKR šalyse; |
| --- | --- |

14.

patvirtina vis didėjančią bendrų ES ir AKR tyrimų ir kapitalo investavimo į energetikos infrastruktūros kūrimą ir modernizavimo svarbą ES ir AKR šalyse, visų pirma per viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę ir bendras įmones arba prireikus per privačiojo ir viešojo sektorių partnerystes, remiant abiem pusėms naudingą prekybą energija ar technologijų perdavimą ir skatinant įvairesnių energijos šaltinių naudojimą AKR šalyse;

| 15. | ragina AKR šalis parengti ir įgyvendinti naujoviškas nacionalines klimato kaitos strategijas, atsižvelgiant į vietos poreikius ir politikos sritis, taip pat į jų teigiamą poveikį sveikatai, švietimui ir užimtumui; |
| --- | --- |

15.

ragina AKR šalis parengti ir įgyvendinti naujoviškas nacionalines klimato kaitos strategijas, atsižvelgiant į vietos poreikius ir politikos sritis, taip pat į jų teigiamą poveikį sveikatai, švietimui ir užimtumui;

| 16. | ragina ES šalis remti naujoviškus sprendimus ir projektus, kurie jau įgyvendinami AKR šalyse; |
| --- | --- |

16.

ragina ES šalis remti naujoviškus sprendimus ir projektus, kurie jau įgyvendinami AKR šalyse;

| 17. | ragina ES ir valstybes nares daryti spaudimą ir taikyti privalomus teisės aktus AKR šalyse dirbančioms Europos įmonėms, kad šios įmonės rodytų tvarios plėtros, mažo išmetamųjų CO2 dujų kiekio, atsižvelgimo į aplinką ir vengimo užteršti dirvą ir vandenį pavyzdį; mano, kad tai gali vykti ir rodant keitimosi technologijomis ir patirtimi pavyzdį; |
| --- | --- |

17.

ragina ES ir valstybes nares daryti spaudimą ir taikyti privalomus teisės aktus AKR šalyse dirbančioms Europos įmonėms, kad šios įmonės rodytų tvarios plėtros, mažo išmetamųjų CO2 dujų kiekio, atsižvelgimo į aplinką ir vengimo užteršti dirvą ir vandenį pavyzdį; mano, kad tai gali vykti ir rodant keitimosi technologijomis ir patirtimi pavyzdį;

| 18. | ragina AKR šalis taikyti ribojamąsias priemones jų teritorijose esančioms ES įmonėms, kurios nesilaiko minėtų principų ir nesidalija tokiais pavyzdžiais; |
| --- | --- |

18.

ragina AKR šalis taikyti ribojamąsias priemones jų teritorijose esančioms ES įmonėms, kurios nesilaiko minėtų principų ir nesidalija tokiais pavyzdžiais;

| 19. | pabrėžia abipusiai naudingo bendradarbiavimo tarp išsivysčiusių šalių įmonių, viešojo sektoriaus institucijų, mokslinių tyrimų institucijų ir jų partnerių AKR šalyse naudą ir skatina užmegzti technologines partnerystes; ragina tobulinti jau esamas bendradarbiavimo sutartis technologijų perdavimo srityje ir sukurti tokių veiksmų registrą ir visuotinę licencijavimo ir geriausios patirties duomenų bazę; |
| --- | --- |

19.

pabrėžia abipusiai naudingo bendradarbiavimo tarp išsivysčiusių šalių įmonių, viešojo sektoriaus institucijų, mokslinių tyrimų institucijų ir jų partnerių AKR šalyse naudą ir skatina užmegzti technologines partnerystes; ragina tobulinti jau esamas bendradarbiavimo sutartis technologijų perdavimo srityje ir sukurti tokių veiksmų registrą ir visuotinę licencijavimo ir geriausios patirties duomenų bazę;

| 20. | ragina stiprinti tarpvyriausybinių ir tarptautinių institucijų partnerystę; pabrėžia, kad reikėtų skatinti ir žemesnio, vietos lygmens partnerystę, įskaitant nevyriausybines ir bendruomenines organizacijas; |
| --- | --- |

20.

ragina stiprinti tarpvyriausybinių ir tarptautinių institucijų partnerystę; pabrėžia, kad reikėtų skatinti ir žemesnio, vietos lygmens partnerystę, įskaitant nevyriausybines ir bendruomenines organizacijas;

| 21. | pabrėžia, kad reikia steigti Klimato technologijų centrą ir tinklą, plečiant tarptautinį bendradarbiavimą dėl pagrindinių technologijų ir teikiant techninę pagalbą, mokymą ir bendrų gebėjimų ugdymą; pabrėžia, kad naujosios pasaulinės klimato kaitos technologijų perdavimo struktūros turėtų būti ne tokios sudėtingos ir biurokratinės; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia, kad reikia steigti Klimato technologijų centrą ir tinklą, plečiant tarptautinį bendradarbiavimą dėl pagrindinių technologijų ir teikiant techninę pagalbą, mokymą ir bendrų gebėjimų ugdymą; pabrėžia, kad naujosios pasaulinės klimato kaitos technologijų perdavimo struktūros turėtų būti ne tokios sudėtingos ir biurokratinės;

| 22. | pabrėžia bendradarbiavimo „Pietūs–Pietūs“, kuriuo galima kurti technologinį pasitikėjimą savo jėgomis ir taip išvengti galimo konflikto dėl intelektinės nuosavybės teisių, svarbą; skatina AKR šalis kurti regionines MTTP bendradarbiavimo platformas / esamų vietos tyrimų institucijų tinklus, kuriuose plėtojamos klimato kaitos technologijos, kad būtų galima dalytis MTTP ištekliais ir išlaidomis; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia bendradarbiavimo „Pietūs–Pietūs“, kuriuo galima kurti technologinį pasitikėjimą savo jėgomis ir taip išvengti galimo konflikto dėl intelektinės nuosavybės teisių, svarbą; skatina AKR šalis kurti regionines MTTP bendradarbiavimo platformas / esamų vietos tyrimų institucijų tinklus, kuriuose plėtojamos klimato kaitos technologijos, kad būtų galima dalytis MTTP ištekliais ir išlaidomis;

| 23. | ragina ES ir AKR vyriausybes toliau vystyti ir didinti klimato kaitos tyrimų vietos universitetuose ir tyrimų institucijose finansavimą ir gerinti šių institucijų sanglaudą ieškant bendrų pagrindinių problemų sprendimų (pvz., vystant vandens taupymo ir pakartotinio vandens panaudojimo technologijas); |
| --- | --- |

23.

ragina ES ir AKR vyriausybes toliau vystyti ir didinti klimato kaitos tyrimų vietos universitetuose ir tyrimų institucijose finansavimą ir gerinti šių institucijų sanglaudą ieškant bendrų pagrindinių problemų sprendimų (pvz., vystant vandens taupymo ir pakartotinio vandens panaudojimo technologijas);

| 24. | ragina skatinti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę technologinių tyrimų, vystymosi ir diegimo srityse, taip pat bendrų ES ir AKR įmonių kūrimą; taip pat ragina ES ir jos valstybes nares teikti finansinę ir techninę paramą investicijoms į technologijų vystymą ir perdavimą AKR šalyse, skatinant verslo bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

24.

ragina skatinti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę technologinių tyrimų, vystymosi ir diegimo srityse, taip pat bendrų ES ir AKR įmonių kūrimą; taip pat ragina ES ir jos valstybes nares teikti finansinę ir techninę paramą investicijoms į technologijų vystymą ir perdavimą AKR šalyse, skatinant verslo bendradarbiavimą;

| 25. | ragina vietos NVO visapusiškai įsitraukti į technologijų sklaidos ir gebėjimų didinimo procesus; pabrėžia NVO žinių apie vietos aplinką svarbą sėkmingam naujųjų technologijų diegimui; |
| --- | --- |

25.

ragina vietos NVO visapusiškai įsitraukti į technologijų sklaidos ir gebėjimų didinimo procesus; pabrėžia NVO žinių apie vietos aplinką svarbą sėkmingam naujųjų technologijų diegimui;

| 26. | pabrėžia, kad AKR šalis sudaro daugelis izoliuotų bendruomenių ir salų, todėl ragina skatinti energijos gamybą vietoje, kad ji taptų prioritetu; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia, kad AKR šalis sudaro daugelis izoliuotų bendruomenių ir salų, todėl ragina skatinti energijos gamybą vietoje, kad ji taptų prioritetu;

| 27. | pabrėžia, kad ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas su energetika susijusių ir ekologiškų technologijų plėtrai; mano, kad teikiant oficialią paramą vystymuisi (OPV) daugiau dėmesio reikėtų skirti efektyviai energiją naudojančių technologijų ir decentralizuotų atsinaujinančiųjų energijos šaltinių plėtojimui AKR šalyse, nes tai turėtų padėti sumažinti skurdą ir padidinti įsidarbinimo galimybes; primena, kad atominė energetika nėra išeitis siekiant anglies dioksido kiekio mažinimu grindžiamo vystymosi; pabrėžia, kad technologijos turi būti veiksmingos ir ekonomiškai perspektyvios ir jas taikant reikėtų remtis visa apimančiu požiūriu ir įvairiais tvarumo aspektais, įskaitant sveikatos, aplinkos apsaugos, technologijų, ekonominius, socialinius kultūrinius ir institucinius aspektus; |
| --- | --- |

27.

pabrėžia, kad ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas su energetika susijusių ir ekologiškų technologijų plėtrai; mano, kad teikiant oficialią paramą vystymuisi (OPV) daugiau dėmesio reikėtų skirti efektyviai energiją naudojančių technologijų ir decentralizuotų atsinaujinančiųjų energijos šaltinių plėtojimui AKR šalyse, nes tai turėtų padėti sumažinti skurdą ir padidinti įsidarbinimo galimybes; primena, kad atominė energetika nėra išeitis siekiant anglies dioksido kiekio mažinimu grindžiamo vystymosi; pabrėžia, kad technologijos turi būti veiksmingos ir ekonomiškai perspektyvios ir jas taikant reikėtų remtis visa apimančiu požiūriu ir įvairiais tvarumo aspektais, įskaitant sveikatos, aplinkos apsaugos, technologijų, ekonominius, socialinius kultūrinius ir institucinius aspektus;

| 28. | pabrėžia, kad Ekonominės partnerystės susitarimas (EPS) turi daryti teigiamą įtaką technologijų sklaidai ir didinti naujovių pajėgumus AKR regionuose, kaip numatyta dokumento dėl sustiprintų veiksmų technologijų plėtros ir perdavimo srityje projekte; |
| --- | --- |

28.

pabrėžia, kad Ekonominės partnerystės susitarimas (EPS) turi daryti teigiamą įtaką technologijų sklaidai ir didinti naujovių pajėgumus AKR regionuose, kaip numatyta dokumento dėl sustiprintų veiksmų technologijų plėtros ir perdavimo srityje projekte;

| 29. | pabrėžia, kad AKR šalys turėtų gauti daugiau naudos iš švarios plėtros mechanizmo, kuris bus pertvarkytas, atsižvelgiant į veiksmus po Kopenhagos konferencijos; |
| --- | --- |

29.

pabrėžia, kad AKR šalys turėtų gauti daugiau naudos iš švarios plėtros mechanizmo, kuris bus pertvarkytas, atsižvelgiant į veiksmus po Kopenhagos konferencijos;

| 30. | pabrėžia, kad reikia sutelkti dėmesį į technologijų potencialą siekiant švelninti klimato kaitą ir prisitaikyti prie jos AKR šalyse; |
| --- | --- |

30.

pabrėžia, kad reikia sutelkti dėmesį į technologijų potencialą siekiant švelninti klimato kaitą ir prisitaikyti prie jos AKR šalyse;

| 31. | pabrėžia, kad reikia užtikrinti, kad technologijų plėtra ir perdavimas, taip pat gebėjimų didinimo projektų veikla būtų reguliariai prižiūrimi, stebimi ir vertinami; ragina periodiškai rengti ataskaitas apie būklę, galimybes ir tolesnio tobulinimo poreikį siekiant parengti vertinimo rezultatais pagrįstas rekomendacijas; pabrėžia dalijimosi įgyta patirtimi svarbą; |
| --- | --- |

31.

pabrėžia, kad reikia užtikrinti, kad technologijų plėtra ir perdavimas, taip pat gebėjimų didinimo projektų veikla būtų reguliariai prižiūrimi, stebimi ir vertinami; ragina periodiškai rengti ataskaitas apie būklę, galimybes ir tolesnio tobulinimo poreikį siekiant parengti vertinimo rezultatais pagrįstas rekomendacijas; pabrėžia dalijimosi įgyta patirtimi svarbą;

| 32. | paveda pirmininkams perduoti šią rezoliuciją Europos Sąjungos ir Afrikos, Karibų jūros baseino ir Ramiojo vandenyno šalių (ES ir AKR) Ministrų Tarybai, Europos Parlamentui, Europos Komisijai, Afrikos Sąjungai ir JTBKKK sekretoriatui. |
| --- | --- |

32.

paveda pirmininkams perduoti šią rezoliuciją Europos Sąjungos ir Afrikos, Karibų jūros baseino ir Ramiojo vandenyno šalių (ES ir AKR) Ministrų Tarybai, Europos Parlamentui, Europos Komisijai, Afrikos Sąjungai ir JTBKKK sekretoriatui.

REZOLIUCIJA (9)

dėl Tūkstantmečio vystymosi tikslų (TVT): naujoviškas atsakas į socialinius ir ekonominius iššūkius

AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja,

susirinkusi Kinšasoje (Kongo Demokratinėje Respublikoje) 2010 m. gruodžio 2–4 d.,

atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 17 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į 2000 m. rugsėjo 8 d. Jungtinių Tautų tūkstantmečio deklaraciją, kurioje išdėstyti Tūkstantmečio vystymosi tikslai – tarptautinės bendruomenės bendrai nustatyti skurdo naikinimo kriterijai,

atsižvelgdama į Monterėjaus konsensusą, kuris priimtas 2002 m. kovo 21–22 d. vykusioje Jungtinių Tautų tarptautinėje vystymosi finansavimo konferencijoje, ir į Dohos deklaraciją dėl vystymosi finansavimo, patvirtintą 2008 m. gruodžio 2 d. vykusioje Tarptautinėje vystymosi finansavimo apžvalgos konferencijoje, skirtoje su Monterėjaus konsensuso įgyvendinimu susijusiems veiksmams apžvelgti,

atsižvelgdama į savo rezoliuciją dėl apsirūpinimo maistu saugumo AKR šalyse bei AKR ir ES bendradarbiavimo svarbos, priimtą 2008 m. kovo 20 d. Liublianoje (10),

atsižvelgdama į Paryžiaus deklaraciją dėl pagalbos veiksmingumo ir Akros veiksmų darbotvarkę,

atsižvelgdama į Europos Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui „Mokesčiai ir vystymasis. Bendradarbiavimas su besivystančiomis šalimis skatinant gerą mokesčių srities valdymą“ (COM (2010) 0163),

atsižvelgdama į Adis Abeboje priimtą raginimą skubiai imtis veiksmų užtikrinant gimdyvių sveikatą,

atsižvelgdama į Berlyne priimtą raginimą imtis veiksmų ir dokumentą „NVO strateginės galimybės“ (pastarieji du dokumentai priimti paminint Tarptautinės konferencijos gyventojų ir vystymosi klausimais 15-ąjį jubiliejų (TKGV/15)),

atsižvelgdama į 2009 m. liepos mėn. JT Generalinio Sekretoriaus pranešimą dėl Tūkstantmečio deklaracijos įgyvendinimo,

atsižvelgdama į Vaiko teisių konvenciją (VTK) ir Konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims (KDPM),

atsižvelgdama į 2010 m. sausio mėn. paskelbtą Jungtinių Tautų vystymo programos (JTVP) pranešimą „Siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų. Pasiekus pusiaukelę“,

atsižvelgdama į Pasaulio sveikatos organizacijos 2008 m. pranešimą „Primary health care: now more than ever“ (liet. „Pirminė sveikatos priežiūra: svarbesnė nei kada nors anksčiau“),

atsižvelgdama į Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją, kurią ratifikavo 95 šalys, o šiuo metu vyksta Europos Sąjungos prisijungimo prie šios konvencijos procesas, ypač į jos 32 straipsnį,

atsižvelgdama į JTVP, Jungtinių Tautų gyventojų fono (JTGF), Jungtinių Tautų vaikų fondo (UNICEF) ir Pasaulio maisto programos (PMP) 2010 m. sausio mėn. paskelbtą pranešimą „Stocktaking on the Millennium Development Goals“ (liet. „Tūkstantmečio vystymosi tikslų apžvalga“),

atsižvelgdama į 2010 m. rugsėjo mėn. UNICEF paskelbtą pranešimą „Progress for children – Achieving the MDGs with equity“ (liet. „Pažanga vaikų labui. Lygybė siekiant TVT“),

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 16–18 d. Romoje vykusiame pasaulio aukščiausiojo lygio susitikime priimtą deklaraciją dėl aprūpinimo maistu,

atsižvelgdama į 2010 m. balandžio 21 d. Europos Komisijos paskelbtą „Dvylikos punktų ES veiksmų planą Tūkstantmečio vystymosi tikslams pasiekti“,

atsižvelgdama į Jungtinių Tautų pramonės plėtros organizacijos (angl. UNIDO) 2009 m. paskelbtą Pramonės plėtros pranešimą „Breaking In and Moving Up: New Industrial Challenges for the Bottom Billion and the Middle-Income Countries“ (lie. „Lūžio taškas ir naujas postūmis: nauji pramonės iššūkiai, su kuriais susiduria milijardas neturtingiausių pasaulio gyventojų ir vidutines pajamas gaunančios šalys“),

atsižvelgdama į 2010 m. rugsėjo 20–22 d. Niujorke vykusį JT Generalinės Asamblėjos aukščiausiojo lygio plenarinį posėdį dėl Tūkstantmečio vystymosi tikslų ir paskelbtą išvadų dokumentą,

atsižvelgdama į JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 64/131 dėl Tūkstantmečio vystymosi tikslų įgyvendinimo neįgalių asmenų atžvilgiu,

atsižvelgdama į Socialinių reikalų ir aplinkos komiteto pranešimą (AKR-ES/100.732/10/galutinis),

| A. | kadangi Maisto ir žemės ūkio organizacija (FAO) (11) apskaičiavo, kad nepakankamai besimaitinančių žmonių skaičius pasaulyje sumažėjo iki 925 mln. 2010 m., palyginti su vienu milijardu 2009 m., |
| --- | --- |

A.

kadangi Maisto ir žemės ūkio organizacija (FAO) (11) apskaičiavo, kad nepakankamai besimaitinančių žmonių skaičius pasaulyje sumažėjo iki 925 mln. 2010 m., palyginti su vienu milijardu 2009 m.,

| B. | kadangi įvairių krizių (energetikos, maisto, finansų ir ekonomikos) poveikis AKR šalims tampa papildomu iššūkiu kovoje su skurdu ir kelia grėsmę TVT siekimui, |
| --- | --- |

B.

kadangi įvairių krizių (energetikos, maisto, finansų ir ekonomikos) poveikis AKR šalims tampa papildomu iššūkiu kovoje su skurdu ir kelia grėsmę TVT siekimui,

| C. | kadangi reikalingas paskatinimas, kad investuotojai įsitrauktų į tokius projektus, kurie daro teigiamą poveikį ekonominiu, socialiniu ir aplinkos apsaugos požiūriu, |
| --- | --- |

C.

kadangi reikalingas paskatinimas, kad investuotojai įsitrauktų į tokius projektus, kurie daro teigiamą poveikį ekonominiu, socialiniu ir aplinkos apsaugos požiūriu,

| D. | kadangi pagal ekonominės partnerystės susitarimus (EPS) turėtų būti įgyvendintos mokesčių reformos rėmimo priemonės, skirtos kompensuoti pajamų iš muitų sumažėjimą dėl muitų panaikinimo vykstant prekybos liberalizavimo procesui, |
| --- | --- |

D.

kadangi pagal ekonominės partnerystės susitarimus (EPS) turėtų būti įgyvendintos mokesčių reformos rėmimo priemonės, skirtos kompensuoti pajamų iš muitų sumažėjimą dėl muitų panaikinimo vykstant prekybos liberalizavimo procesui,

| E. | kadangi pastaraisiais metais ypač didelis skurdas sumažėjo labai nedaug, o dėl gyventojų skaičiaus didėjimo Afrikoje į pietus nuo Sacharos itin dideliame skurde gyvenančių žmonių skaičius padidėjo 27 milijonais (12), |
| --- | --- |

E.

kadangi pastaraisiais metais ypač didelis skurdas sumažėjo labai nedaug, o dėl gyventojų skaičiaus didėjimo Afrikoje į pietus nuo Sacharos itin dideliame skurde gyvenančių žmonių skaičius padidėjo 27 milijonais (12),

| F. | kadangi iš pernelyg daug vaikų, ypač neturtingiausių ir labiausiai socialiai atskirtų, vis dar yra nesuteikiama teisė į išsilavinimą (2008 m. daugiau kaip 100 mln. vaikų nelankė mokyklos, iš jų 52 proc. mergaičių), o šiuo metu mokyklos nelankantys vaikai, visų pirma Afrikoje, niekada nėra įgiję formaliojo švietimo teikiamo išsilavinimo (13) ir kadangi 80 proc. pasaulio žmonių, turinčių negalią, gyvena besivystančiose šalyse ir daugiau kaip 98 proc. šių šalių vaikų, turinčių negalią, nelanko dieninio mokymo įstaigos, |
| --- | --- |

F.

kadangi iš pernelyg daug vaikų, ypač neturtingiausių ir labiausiai socialiai atskirtų, vis dar yra nesuteikiama teisė į išsilavinimą (2008 m. daugiau kaip 100 mln. vaikų nelankė mokyklos, iš jų 52 proc. mergaičių), o šiuo metu mokyklos nelankantys vaikai, visų pirma Afrikoje, niekada nėra įgiję formaliojo švietimo teikiamo išsilavinimo (13) ir kadangi 80 proc. pasaulio žmonių, turinčių negalią, gyvena besivystančiose šalyse ir daugiau kaip 98 proc. šių šalių vaikų, turinčių negalią, nelanko dieninio mokymo įstaigos,

| G. | kadangi nelygios galimybės dėl lyties, tautybės, pajamų, kalbos ar negalios lemia pagrindines kliūtis siekiant visuotinio išsilavinimo, o neturint informacijos apie šių grupių įtrauktį sunku įvertinti pasiektą pažangą ir kadangi nebuvo pasiektas lyčių nelygybės panaikinimo tikslas, |
| --- | --- |

G.

kadangi nelygios galimybės dėl lyties, tautybės, pajamų, kalbos ar negalios lemia pagrindines kliūtis siekiant visuotinio išsilavinimo, o neturint informacijos apie šių grupių įtrauktį sunku įvertinti pasiektą pažangą ir kadangi nebuvo pasiektas lyčių nelygybės panaikinimo tikslas,

| H. | kadangi skurdui panaikinti reikės demokratinio dalyvavimo ir pokyčių ekonominėse sistemose, siekiant visoms moterims garantuoti lygias galimybes naudotis ištekliais ir viešosiomis paslaugomis, |
| --- | --- |

H.

kadangi skurdui panaikinti reikės demokratinio dalyvavimo ir pokyčių ekonominėse sistemose, siekiant visoms moterims garantuoti lygias galimybes naudotis ištekliais ir viešosiomis paslaugomis,

| I. | kadangi, siekiant kai kurių TVT tikslų, padaryta pažanga, bet trys su sveikatos sritimi susiję TVT – ypač gimdyvių mirtingumu – kelia daugiausia problemų, |
| --- | --- |

I.

kadangi, siekiant kai kurių TVT tikslų, padaryta pažanga, bet trys su sveikatos sritimi susiję TVT – ypač gimdyvių mirtingumu – kelia daugiausia problemų,

| J. | kadangi vaikų iki penkerių metų mirtingumo lygis sumažėjo nuo 90 atvejų iš 1 000 gimimų 1990 m. iki 65 atvejų 2008 m., taip atsitiko dėl pagerėjusio įprasto skiepijimo ir suteikus antrą skiepijimo galimybę, tačiau šio vaikų iki penkerių metų amžiaus mirtingumo rodiklio vis dar neužtenka TVT tikslui iki 2015 m. pasiekti, ypač Afrikoje į pietus nuo Sacharos (14), o negalią turinčių vaikų iki penkerių metų mirtingumas siekia 80 proc. net tose šalyse, kuriose vaikų iki penkerių metų mirtingumas sumažėjo iki mažiau kaip 20 proc. (15), |
| --- | --- |

J.

kadangi vaikų iki penkerių metų mirtingumo lygis sumažėjo nuo 90 atvejų iš 1 000 gimimų 1990 m. iki 65 atvejų 2008 m., taip atsitiko dėl pagerėjusio įprasto skiepijimo ir suteikus antrą skiepijimo galimybę, tačiau šio vaikų iki penkerių metų amžiaus mirtingumo rodiklio vis dar neužtenka TVT tikslui iki 2015 m. pasiekti, ypač Afrikoje į pietus nuo Sacharos (14), o negalią turinčių vaikų iki penkerių metų mirtingumas siekia 80 proc. net tose šalyse, kuriose vaikų iki penkerių metų mirtingumas sumažėjo iki mažiau kaip 20 proc. (15),

| K. | kadangi visame pasaulyje per mažai sveriančių vaikų iki penkerių metų skaičius nuo 1990 iki 2008 m. sumažėjo nuo 31 iki 26 proc. ir kadangi didžioji dalis šalių, darančių nepakankamą pažangą ar nedarančių jokios pažangos, siekiant 1 TVT yra Afrikoje į pietus nuo Sacharos ir Pietų Azijoje (16), |
| --- | --- |

K.

kadangi visame pasaulyje per mažai sveriančių vaikų iki penkerių metų skaičius nuo 1990 iki 2008 m. sumažėjo nuo 31 iki 26 proc. ir kadangi didžioji dalis šalių, darančių nepakankamą pažangą ar nedarančių jokios pažangos, siekiant 1 TVT yra Afrikoje į pietus nuo Sacharos ir Pietų Azijoje (16),

| L. | kadangi vis dar nepavyksta pasiekti tikslo dėl gimdyvių sveikatos gerinimo, nes pasaulinis gimdyvių mirtingumo rodiklis (GMR) sumažėjo tik 1 proc. per metus, palyginti su reikiamu metiniu GMR 5,5 proc. sumažėjimu, norint iki 2015 m. pasiekti TVT dėl gimdyvių mirtingumo mažinimo (17); kadangi daug moterų kenčia nuo sužeidimų, infekcijų ar ligų arba dėl nėštumo ar gimdymo komplikacijų tampa neįgalios, |
| --- | --- |

L.

kadangi vis dar nepavyksta pasiekti tikslo dėl gimdyvių sveikatos gerinimo, nes pasaulinis gimdyvių mirtingumo rodiklis (GMR) sumažėjo tik 1 proc. per metus, palyginti su reikiamu metiniu GMR 5,5 proc. sumažėjimu, norint iki 2015 m. pasiekti TVT dėl gimdyvių mirtingumo mažinimo (17); kadangi daug moterų kenčia nuo sužeidimų, infekcijų ar ligų arba dėl nėštumo ar gimdymo komplikacijų tampa neįgalios,

| M. | kadangi dauguma ŽIV užsikrėtusių žmonių gyvena Afrikoje į pietus nuo Sacharos, o daugumą jų sudaro moterys ir kadangi pusė visų ŽIV užsikrėtusių nėščių moterų pasaulyje šiuo metu yra apsaugotos nuo ŽIV perdavimo iš motinos vaikui, taikant antiretrovirusinį (ARV) gydymą, |
| --- | --- |

M.

kadangi dauguma ŽIV užsikrėtusių žmonių gyvena Afrikoje į pietus nuo Sacharos, o daugumą jų sudaro moterys ir kadangi pusė visų ŽIV užsikrėtusių nėščių moterų pasaulyje šiuo metu yra apsaugotos nuo ŽIV perdavimo iš motinos vaikui, taikant antiretrovirusinį (ARV) gydymą,

| N. | kadangi švietimo sektorius – rengiant mokymo programas mokyklinio lavinimo laikotarpiu – turi lemiamą reikšmę vykdant ŽIV, maliarijos, tuberkuliozės ir apleistų tropinių ligų prevenciją, taip pat mažinant su šiomis ligomis susijusią gėdą, |
| --- | --- |

N.

kadangi švietimo sektorius – rengiant mokymo programas mokyklinio lavinimo laikotarpiu – turi lemiamą reikšmę vykdant ŽIV, maliarijos, tuberkuliozės ir apleistų tropinių ligų prevenciją, taip pat mažinant su šiomis ligomis susijusią gėdą,

| O. | kadangi apytiksliais JT apskaičiavimais visame pasaulyje reikėtų pasamdyti per dešimt milijonų mokytojų, kad iki 2015 m. būtų įgyvendintas pasauliniu mastu sutartas tikslas dėl visuotinio pradinio išsilavinimo suteikimo (18), |
| --- | --- |

O.

kadangi apytiksliais JT apskaičiavimais visame pasaulyje reikėtų pasamdyti per dešimt milijonų mokytojų, kad iki 2015 m. būtų įgyvendintas pasauliniu mastu sutartas tikslas dėl visuotinio pradinio išsilavinimo suteikimo (18),

| P. | kadangi maliarija vis dar kelia rimtą grėsmę daugiau kaip pusei pasaulio gyventojų, o 90 proc. mirties nuo maliarijos atvejų yra Afrikoje į pietus nuo Sacharos ir dažniausiai miršta vaikai iki penkerių metų amžiaus ir kadangi maliarija gali turėti tokių sveikatai pavojingų padarinių kaip anemija, mažas naujagimio svoris, pirmalaikis gimdymas, kūdikių mirtingumas ir gimdyvių mirtingumas, ir kadangi įrodyta, kad insekticidais apdoroti lovų tinklai maždaug 20 proc. mažina vaikų mirtingumą (19), |
| --- | --- |

P.

kadangi maliarija vis dar kelia rimtą grėsmę daugiau kaip pusei pasaulio gyventojų, o 90 proc. mirties nuo maliarijos atvejų yra Afrikoje į pietus nuo Sacharos ir dažniausiai miršta vaikai iki penkerių metų amžiaus ir kadangi maliarija gali turėti tokių sveikatai pavojingų padarinių kaip anemija, mažas naujagimio svoris, pirmalaikis gimdymas, kūdikių mirtingumas ir gimdyvių mirtingumas, ir kadangi įrodyta, kad insekticidais apdoroti lovų tinklai maždaug 20 proc. mažina vaikų mirtingumą (19),

| Q. | kadangi visuotinai sumažėjo tuberkuliozės paplitimas, t. y. atvejų skaičius 100 tūkst. gyventojų, bet atrodo, kad iki 2015 m. tikslai perpus sumažinti šios ligos paplitimo ir mirtingumo rodiklius nebus pasiekti, |
| --- | --- |

Q.

kadangi visuotinai sumažėjo tuberkuliozės paplitimas, t. y. atvejų skaičius 100 tūkst. gyventojų, bet atrodo, kad iki 2015 m. tikslai perpus sumažinti šios ligos paplitimo ir mirtingumo rodiklius nebus pasiekti,

| R. | kadangi pasaulyje gyvena daugiau kaip 650 mln. negalią turinčių žmonių, o 80 proc. šių žmonių gyvena besivystančiose šalyse, dauguma jų yra bedarbiai ir gyvena žemiau skurdo ribos, |
| --- | --- |

R.

kadangi pasaulyje gyvena daugiau kaip 650 mln. negalią turinčių žmonių, o 80 proc. šių žmonių gyvena besivystančiose šalyse, dauguma jų yra bedarbiai ir gyvena žemiau skurdo ribos,

| S. | kadangi AKR šalys vis dar susiduria su daugeliu aplinkos apsaugos problemų, susijusių su tarša, klimato kaita ir miškų naikinimu, kurie gali daryti neigiamą įtaką apsirūpinimui vietos žemės ūkio produktais, |
| --- | --- |

S.

kadangi AKR šalys vis dar susiduria su daugeliu aplinkos apsaugos problemų, susijusių su tarša, klimato kaita ir miškų naikinimu, kurie gali daryti neigiamą įtaką apsirūpinimui vietos žemės ūkio produktais,

| T. | kadangi pasaulyje didėja geriamojo vandens tiekimas iš pagerintų šaltinių ir jau 207 milijonais daugiau afrikiečių naudoja vandenį iš saugių geriamojo vandens šaltinių, bet geriamojo vandens tiekimas Afrikoje į pietus nuo Sacharos vis dar yra mažesnis nei kituose regionuose, ir pažanga sanitarijos srityje kai kuriose šalyse vis dar yra minimali, nes apytiksliai 95 neturtingiausių šių šalių gyventojų naudoja atviras tuštinimosi vietas (20), |
| --- | --- |

T.

kadangi pasaulyje didėja geriamojo vandens tiekimas iš pagerintų šaltinių ir jau 207 milijonais daugiau afrikiečių naudoja vandenį iš saugių geriamojo vandens šaltinių, bet geriamojo vandens tiekimas Afrikoje į pietus nuo Sacharos vis dar yra mažesnis nei kituose regionuose, ir pažanga sanitarijos srityje kai kuriose šalyse vis dar yra minimali, nes apytiksliai 95 neturtingiausių šių šalių gyventojų naudoja atviras tuštinimosi vietas (20),

| U. | kadangi Afrikoje į pietus nuo Sacharos yra daugiausia lūšnynų, nors pasauliniu mastu lūšnose gyvenančių gyventojų dalis sumažėjo, |
| --- | --- |

U.

kadangi Afrikoje į pietus nuo Sacharos yra daugiausia lūšnynų, nors pasauliniu mastu lūšnose gyvenančių gyventojų dalis sumažėjo,

| V. | kadangi pasaulyje priversti dirbti 215 milijonų vaikų, o 115 milijonų vaikų yra tapę veiklos, kurią Tarptautinė darbo organizacija (TDO) apibrėžia kaip blogiausias darbo formas (21), aukomis, |
| --- | --- |

V.

kadangi pasaulyje priversti dirbti 215 milijonų vaikų, o 115 milijonų vaikų yra tapę veiklos, kurią Tarptautinė darbo organizacija (TDO) apibrėžia kaip blogiausias darbo formas (21), aukomis,

| W. | kadangi pagal UNICEF „vaikų darbas“ reiškia bet kokį vaikų iki 18 metų amžiaus atliekamą darbą, kuris yra pavojingas, trukdo vaikų išsilavinimui arba yra žalingas vaikų sveikatai ar jų fiziniam, protiniam, dvasiniam, moraliniam ar socialiniam vystymuisi, |
| --- | --- |

W.

kadangi pagal UNICEF „vaikų darbas“ reiškia bet kokį vaikų iki 18 metų amžiaus atliekamą darbą, kuris yra pavojingas, trukdo vaikų išsilavinimui arba yra žalingas vaikų sveikatai ar jų fiziniam, protiniam, dvasiniam, moraliniam ar socialiniam vystymuisi,

| X. | kadangi, nors ir padaryta pažanga siekiant aštuntojo TVT, plėtojant pasaulinę partnerystę dėl vystymosi patirta didelių nesėkmių, kurios kliudys sėkmingai įgyvendinti TVT, |
| --- | --- |

X.

kadangi, nors ir padaryta pažanga siekiant aštuntojo TVT, plėtojant pasaulinę partnerystę dėl vystymosi patirta didelių nesėkmių, kurios kliudys sėkmingai įgyvendinti TVT,

| Y. | kadangi TVT nepavyks pasiekti be atskaitomybės, gero valdymo, demokratijos, saugumo, vystymosi, žmogaus teisių ir lyčių lygybės, |
| --- | --- |

Y.

kadangi TVT nepavyks pasiekti be atskaitomybės, gero valdymo, demokratijos, saugumo, vystymosi, žmogaus teisių ir lyčių lygybės,

| Z. | kadangi iki 2015 m. visiems paramos teikėjams įgyvendinus 0,7 proc. OPV tikslą, metinė vystymuisi skirta suma išaugtų iki daugiau kaip 300 mlrd. JAV dolerių, |
| --- | --- |

Z.

kadangi iki 2015 m. visiems paramos teikėjams įgyvendinus 0,7 proc. OPV tikslą, metinė vystymuisi skirta suma išaugtų iki daugiau kaip 300 mlrd. JAV dolerių,

| AA. | kadangi taikos ir saugumo, demokratijos ir politinio stabilumo stoka dažnai neleidžia neturtingosioms šalims išnaudoti visų vystymosi galimybių, |
| --- | --- |

AA.

kadangi taikos ir saugumo, demokratijos ir politinio stabilumo stoka dažnai neleidžia neturtingosioms šalims išnaudoti visų vystymosi galimybių,

| AB. | kadangi žemės nuosavybė skatina individus, šeimas ir bendruomenes rūpintis savo vystymusi ir užtikrinti apsirūpinimą maistu vietos lygmeniu, |
| --- | --- |

AB.

kadangi žemės nuosavybė skatina individus, šeimas ir bendruomenes rūpintis savo vystymusi ir užtikrinti apsirūpinimą maistu vietos lygmeniu,

| 1. | primena, kad tarptautiniais įsipareigojimais dėl TVT reikalaujama, kad pramoninės šalys iki 2015 m. skirtų 0,7 proc. savo BVP oficialiai pagalbai vystymuisi (OPV); primena, kad Europos Sąjungai šiuo metu trūksta apie 20 mlrd. EUR savo TVT išlaidų įsipareigojimams vykdyti; |
| --- | --- |

1.

primena, kad tarptautiniais įsipareigojimais dėl TVT reikalaujama, kad pramoninės šalys iki 2015 m. skirtų 0,7 proc. savo BVP oficialiai pagalbai vystymuisi (OPV); primena, kad Europos Sąjungai šiuo metu trūksta apie 20 mlrd. EUR savo TVT išlaidų įsipareigojimams vykdyti;

| 2. | palankiai vertina Niujorke vykusį Jungtinių Tautų aukščiausiojo lygio susitikimą kaip aiškų ženklą, kad visos šalys tebėra įsipareigojusios pasiekti nustatytus tikslus iki 2015 m., net ir esant dabartinėms sunkioms aplinkybėms tarptautiniu mastu; |
| --- | --- |

2.

palankiai vertina Niujorke vykusį Jungtinių Tautų aukščiausiojo lygio susitikimą kaip aiškų ženklą, kad visos šalys tebėra įsipareigojusios pasiekti nustatytus tikslus iki 2015 m., net ir esant dabartinėms sunkioms aplinkybėms tarptautiniu mastu;

| 3. | primena, kad padaryta didelė pažanga siekiant TVT; tačiau ragina, viena vertus, reguliariai skelbti teigiamus rezultatus ir, kita vertus, ES ir AKR šalims skelbti daugiamečius tvarkaraščius, kaip ketinama per ateinančius penkerius metus įgyvendinti TVT tikslus; |
| --- | --- |

3.

primena, kad padaryta didelė pažanga siekiant TVT; tačiau ragina, viena vertus, reguliariai skelbti teigiamus rezultatus ir, kita vertus, ES ir AKR šalims skelbti daugiamečius tvarkaraščius, kaip ketinama per ateinančius penkerius metus įgyvendinti TVT tikslus;

| 4. | ragina tarptautinius paramos teikėjus teikti pakankamą, į rezultatus sutelktą, papildomą, skaidrų ir įvertinamą finansavimą siekiant padėti neturtingosioms šalims kovoti su skurdu, siekti TVT ir įveikti klimato kaitos poveikį bei ekonomikos krizę; |
| --- | --- |

4.

ragina tarptautinius paramos teikėjus teikti pakankamą, į rezultatus sutelktą, papildomą, skaidrų ir įvertinamą finansavimą siekiant padėti neturtingosioms šalims kovoti su skurdu, siekti TVT ir įveikti klimato kaitos poveikį bei ekonomikos krizę;

| 5. | ragina AKR šalis atitinkamai padidinti ir sutelkti vietos išteklius, kad būtų galima geriau įgyvendinti TVT; |
| --- | --- |

5.

ragina AKR šalis atitinkamai padidinti ir sutelkti vietos išteklius, kad būtų galima geriau įgyvendinti TVT;

| 6. | pabrėžia alternatyvių ir naujoviškų vystymosi finansavimo šaltinių poreikį, siekiant geriau įgyvendinti TVT įsipareigojimus; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia alternatyvių ir naujoviškų vystymosi finansavimo šaltinių poreikį, siekiant geriau įgyvendinti TVT įsipareigojimus;

| 7. | ragina ES ir AKR šalis patarti Jungtinėms Tautoms įkurti tarpvyriausybinį komitetą tarptautiniams mokesčių klausimams spręsti; |
| --- | --- |

7.

ragina ES ir AKR šalis patarti Jungtinėms Tautoms įkurti tarpvyriausybinį komitetą tarptautiniams mokesčių klausimams spręsti;

| 8. | ragina Didįjį dvidešimtuką (G20) imtis griežtesnių priemonių prieš mokesčių rojų, išskiriant mažų mokesčių jurisdikcijas, ir mokesčių vengimą bei skatinti didesnį skaidrumą ir šalių pranešimo sistemas, suteikiant galimybę besivystančioms šalims išlaikyti savo vystymuisi skiriamus išteklius; |
| --- | --- |

8.

ragina Didįjį dvidešimtuką (G20) imtis griežtesnių priemonių prieš mokesčių rojų, išskiriant mažų mokesčių jurisdikcijas, ir mokesčių vengimą bei skatinti didesnį skaidrumą ir šalių pranešimo sistemas, suteikiant galimybę besivystančioms šalims išlaikyti savo vystymuisi skiriamus išteklius;

| 9. | ragina tarptautinius paramos teikėjus ir toliau tobulinti paramos teikėjų koordinavimą ir darbo pasidalijimą ir skirti visą galimą pagalbą, konsultuojantis su šalimis partnerėmis; |
| --- | --- |

9.

ragina tarptautinius paramos teikėjus ir toliau tobulinti paramos teikėjų koordinavimą ir darbo pasidalijimą ir skirti visą galimą pagalbą, konsultuojantis su šalimis partnerėmis;

| 10. | ragina ES ir AKR šalis kurti veiksmingas strategijas siekiant mažinti AKR šalių skolas, visų pirma remiant TVT švietimo ir sveikatos srityse, atkreipdama dėmesį, kad trečiųjų šalių užsienio skolos ir jų mechanizmai, pvz., skolos tvarkymas, nuolat varžo šių šalių vystymąsi; |
| --- | --- |

10.

ragina ES ir AKR šalis kurti veiksmingas strategijas siekiant mažinti AKR šalių skolas, visų pirma remiant TVT švietimo ir sveikatos srityse, atkreipdama dėmesį, kad trečiųjų šalių užsienio skolos ir jų mechanizmai, pvz., skolos tvarkymas, nuolat varžo šių šalių vystymąsi;

| 11. | pabrėžia, kad norint pasiekti TVT reikia užtikrinti ir stiprinti viešųjų paslaugų teikimą kaip nepakeičiamą problemų sprendimo aspektą, ypač susijusį su sveikata ir skurdu; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad norint pasiekti TVT reikia užtikrinti ir stiprinti viešųjų paslaugų teikimą kaip nepakeičiamą problemų sprendimo aspektą, ypač susijusį su sveikata ir skurdu;

| 12. | ragina visas ES valstybes nares imtis veiksmų ir atpiginti pinigų perlaidas; |
| --- | --- |

12.

ragina visas ES valstybes nares imtis veiksmų ir atpiginti pinigų perlaidas;

| 13. | atkreipia dėmesį, kad nors pagalba ir gali tapti svertu besivystančioms šalims, to nepakanka siekiant garantuoti tvarų ir nuolatinį vystymąsi; todėl ragina užmegzti veiksmingas partnerystes tarp viešojo ir privačiojo sektoriaus, didinti besivystančių šalių vykdomų TVT projektų skaičių, o vyriausybes ragina sudaryti sąlygas privačiajam sektoriui įgyvendinti naujoves, investuoti ir kurti darbo vietas; |
| --- | --- |

13.

atkreipia dėmesį, kad nors pagalba ir gali tapti svertu besivystančioms šalims, to nepakanka siekiant garantuoti tvarų ir nuolatinį vystymąsi; todėl ragina užmegzti veiksmingas partnerystes tarp viešojo ir privačiojo sektoriaus, didinti besivystančių šalių vykdomų TVT projektų skaičių, o vyriausybes ragina sudaryti sąlygas privačiajam sektoriui įgyvendinti naujoves, investuoti ir kurti darbo vietas;

| 14. | pakartotinai pabrėžia svarbų prekybos kaip augimo ir vystymosi variklio vaidmenį ir prekybos indėlį siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų; pabrėžia, kad reikia atsispirti protekcionistinėms tendencijoms; |
| --- | --- |

14.

pakartotinai pabrėžia svarbų prekybos kaip augimo ir vystymosi variklio vaidmenį ir prekybos indėlį siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų; pabrėžia, kad reikia atsispirti protekcionistinėms tendencijoms;

| 15. | ragina ES kovojant su skurdu imtis konkrečių veiksmų kuriant politinę sąsają tarp prekybos, vystomojo bendradarbiavimo, bendrosios žemės ūkio politikos ir bendrosios žuvininkystės politikos, kad būtų išvengta tiesioginio ir netiesioginio neigiamo poveikio AKR šalių tvariam ekonomikos vystymuisi; |
| --- | --- |

15.

ragina ES kovojant su skurdu imtis konkrečių veiksmų kuriant politinę sąsają tarp prekybos, vystomojo bendradarbiavimo, bendrosios žemės ūkio politikos ir bendrosios žuvininkystės politikos, kad būtų išvengta tiesioginio ir netiesioginio neigiamo poveikio AKR šalių tvariam ekonomikos vystymuisi;

| 16. | mano, kad vidaus ekonominės plėtros strategijos gali padėti pertvarkyti besivystančių šalių nacionalinį ir regionų tvarų vystymąsi siekiant kurti vidaus ir regionines rinkas pagal tikruosius gyventojų poreikius; |
| --- | --- |

16.

mano, kad vidaus ekonominės plėtros strategijos gali padėti pertvarkyti besivystančių šalių nacionalinį ir regionų tvarų vystymąsi siekiant kurti vidaus ir regionines rinkas pagal tikruosius gyventojų poreikius;

| 17. | ragina ES ir AKR šalis užtikrinti, kad būtų pasiekta lemiama pažanga siekiant TVT, kurių įgyvendinimas labiausiai vėluoja, įskaitant 3, 4, 5, 6 ir 8 TVT; |
| --- | --- |

17.

ragina ES ir AKR šalis užtikrinti, kad būtų pasiekta lemiama pažanga siekiant TVT, kurių įgyvendinimas labiausiai vėluoja, įskaitant 3, 4, 5, 6 ir 8 TVT;

| 18. | primena, kad geras mokesčių valdymas ir antikorupcinės priemonės padės sukurti investavimui palankią aplinką; |
| --- | --- |

18.

primena, kad geras mokesčių valdymas ir antikorupcinės priemonės padės sukurti investavimui palankią aplinką;

| 19. | palankiai vertina tai, kad Europos Komisija įsipareigojo TVT skirti 1 mlrd. EUR, kaip pareiškė Europos Komisijos Pirmininkas Niujorke vykusiame JT aukšto lygio susitikime dėl TVT, siekiant atlyginti gerų rezultatų pasiekusioms šalims ir paremti šalis, kurios labiausiai atsilieka; |
| --- | --- |

19.

palankiai vertina tai, kad Europos Komisija įsipareigojo TVT skirti 1 mlrd. EUR, kaip pareiškė Europos Komisijos Pirmininkas Niujorke vykusiame JT aukšto lygio susitikime dėl TVT, siekiant atlyginti gerų rezultatų pasiekusioms šalims ir paremti šalis, kurios labiausiai atsilieka;

| 20. | primygtinai ragina AKR šalis imtis konkrečių veiksmų siekiant pagerinti gimdyvių sveikatą; todėl ragina besivystančias šalis skirti bent 15 proc. iš nacionalinių biudžetų sveikatos priežiūrai, tobulinant sveikatos priežiūros sistemas ir paspartinant lauko sąlygomis dirbančių akušerių ir seselių mokymus; |
| --- | --- |

20.

primygtinai ragina AKR šalis imtis konkrečių veiksmų siekiant pagerinti gimdyvių sveikatą; todėl ragina besivystančias šalis skirti bent 15 proc. iš nacionalinių biudžetų sveikatos priežiūrai, tobulinant sveikatos priežiūros sistemas ir paspartinant lauko sąlygomis dirbančių akušerių ir seselių mokymus;

| 21. | ragina ES ir AKR šalis parengti veiksmingas socialinės apsaugos strategijas, pirmenybę teikiant rizikos paskirstymo ir išankstinio apmokėjimo schemoms, kad būtų išvengta atvejų, kai pacientas turi tiesiogiai mokėti pirminės priežiūros paslaugų teikėjams, nes tai dažnai atbaido neturtingus žmones nuo naudojimosi šiomis paslaugomis; |
| --- | --- |

21.

ragina ES ir AKR šalis parengti veiksmingas socialinės apsaugos strategijas, pirmenybę teikiant rizikos paskirstymo ir išankstinio apmokėjimo schemoms, kad būtų išvengta atvejų, kai pacientas turi tiesiogiai mokėti pirminės priežiūros paslaugų teikėjams, nes tai dažnai atbaido neturtingus žmones nuo naudojimosi šiomis paslaugomis;

| 22. | palankiai vertina JT aukšto lygio susitikime dėl TVT priimtą Pasaulio moterų ir vaikų sveikatos strategiją, kuriai per ateinančius penkerius metus įsipareigojama skirti daugiau kaip 40 mlrd. EUR; |
| --- | --- |

22.

palankiai vertina JT aukšto lygio susitikime dėl TVT priimtą Pasaulio moterų ir vaikų sveikatos strategiją, kuriai per ateinančius penkerius metus įsipareigojama skirti daugiau kaip 40 mlrd. EUR;

| 23. | ragina ES ir AKR šalis skatinti laisvą ir visus įtraukiantį sveikatos priežiūros paslaugų teikimą ir kurti, gerinti bei stiprinti geros kokybės sveikatos priežiūrą, įskaitant priežiūrą iki gimdymo, kvalifikuotą sveikatos priežiūros darbuotojų pagalbą gimdymo metu ir galimybę pasinaudoti skubia akušerine pagalba; |
| --- | --- |

23.

ragina ES ir AKR šalis skatinti laisvą ir visus įtraukiantį sveikatos priežiūros paslaugų teikimą ir kurti, gerinti bei stiprinti geros kokybės sveikatos priežiūrą, įskaitant priežiūrą iki gimdymo, kvalifikuotą sveikatos priežiūros darbuotojų pagalbą gimdymo metu ir galimybę pasinaudoti skubia akušerine pagalba;

| 24. | ragina naudoti visapusišką požiūrį į sveikatą, apimantį galimybę gauti vaistų, medicinos paslaugų ir švarų vandenį, sanitarines sąlygas ir mitybą; pabrėžia, kad toks kompleksinis požiūris galėtų turėti didesnį ir skatinamąjį poveikį siekiant su sveikata susijusių TVT; |
| --- | --- |

24.

ragina naudoti visapusišką požiūrį į sveikatą, apimantį galimybę gauti vaistų, medicinos paslaugų ir švarų vandenį, sanitarines sąlygas ir mitybą; pabrėžia, kad toks kompleksinis požiūris galėtų turėti didesnį ir skatinamąjį poveikį siekiant su sveikata susijusių TVT;

| 25. | pabrėžia, kad sveikatos darbuotojų mokymo sistema Afrikoje nėra pakankama, nes du trečdaliai šalių turi tik vieną medicinos mokyklą, o kai kurios neturi nei vienos; todėl ragina AKR šalis į strategijas įtraukti konkrečias programas dėl sveikatos srities darbuotojų mokymo organizavimo, rengiant kvalifikuotą personalą, kuris galėtų dirbti ligoninėse ir sveikatos priežiūros sistemose; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia, kad sveikatos darbuotojų mokymo sistema Afrikoje nėra pakankama, nes du trečdaliai šalių turi tik vieną medicinos mokyklą, o kai kurios neturi nei vienos; todėl ragina AKR šalis į strategijas įtraukti konkrečias programas dėl sveikatos srities darbuotojų mokymo organizavimo, rengiant kvalifikuotą personalą, kuris galėtų dirbti ligoninėse ir sveikatos priežiūros sistemose;

| 26. | reiškia susirūpinimą dėl to, kad kvalifikuotas sveikatos priežiūros personalas išvyksta dirbti į pramonines šalis, o tai yra viena iš priežasčių, dėl kurių blogėja ir taip silpnų besivystančių šalių sveikatos priežiūros sistemų padėtis; |
| --- | --- |

26.

reiškia susirūpinimą dėl to, kad kvalifikuotas sveikatos priežiūros personalas išvyksta dirbti į pramonines šalis, o tai yra viena iš priežasčių, dėl kurių blogėja ir taip silpnų besivystančių šalių sveikatos priežiūros sistemų padėtis;

| 27. | ragina daugiau dėmesio skirti vis labiau gausėjančioms neužkrečiamoms ligoms, apleistoms tropinėms ligoms ir ligoms, atsirandančioms dėl smurto, traumų ir nelaimingų atsitikimų, stiprinant sveikatos priežiūros sistemas AKR šalyse; |
| --- | --- |

27.

ragina daugiau dėmesio skirti vis labiau gausėjančioms neužkrečiamoms ligoms, apleistoms tropinėms ligoms ir ligoms, atsirandančioms dėl smurto, traumų ir nelaimingų atsitikimų, stiprinant sveikatos priežiūros sistemas AKR šalyse;

| 28. | ragina ES ir AKR šalis toliau dirbti siekiant užkirsti kelią ŽIV perdavimui iš motinos vaikui; primena, kad tai galima padaryti teikiant priežiūrą iki gimdymo ir visuomeninę vaiko ir motinos sveikatos priežiūrą; |
| --- | --- |

28.

ragina ES ir AKR šalis toliau dirbti siekiant užkirsti kelią ŽIV perdavimui iš motinos vaikui; primena, kad tai galima padaryti teikiant priežiūrą iki gimdymo ir visuomeninę vaiko ir motinos sveikatos priežiūrą;

| 29. | ragina ES šalis gerinti neturtingų žmonių galimybes įsigyti įperkamų vaistų lanksčiau taikant Sutartį dėl intelektinės nuosavybės teisių aspektų, susijusių su prekyba (TRIPS) prekybiniuose santykiuose su besivystančiomis šalimis; |
| --- | --- |

29.

ragina ES šalis gerinti neturtingų žmonių galimybes įsigyti įperkamų vaistų lanksčiau taikant Sutartį dėl intelektinės nuosavybės teisių aspektų, susijusių su prekyba (TRIPS) prekybiniuose santykiuose su besivystančiomis šalimis;

| 30. | primygtinai ragina vyriausybes ir paramą teikiančias šalis stiprinti sveikatos priežiūros sistemas, siekiant su sveikata susijusių TVT, ir visų pirma stiprinti pagrindines sveikatos priežiūros sistemų sudedamąsias dalis, įskaitant paslaugų teikimą, medicininius produktus, vakcinas ir technologijas, sveikatos priežiūros personalą, sveikatos priežiūros finansavimą, sveikatos priežiūros įstaigų informacines sistemas, lyderystę bei valdymą, ir užtikrinti, kad negalią turintys žmonės galėtų naudotis šiomis sistemomis; |
| --- | --- |

30.

primygtinai ragina vyriausybes ir paramą teikiančias šalis stiprinti sveikatos priežiūros sistemas, siekiant su sveikata susijusių TVT, ir visų pirma stiprinti pagrindines sveikatos priežiūros sistemų sudedamąsias dalis, įskaitant paslaugų teikimą, medicininius produktus, vakcinas ir technologijas, sveikatos priežiūros personalą, sveikatos priežiūros finansavimą, sveikatos priežiūros įstaigų informacines sistemas, lyderystę bei valdymą, ir užtikrinti, kad negalią turintys žmonės galėtų naudotis šiomis sistemomis;

| 31. | ragina ES ir AKR šalis investuoti į socialinę apsaugą, kuria sprendžiamos su vaikais susijusios problemos ir kuri apima socialinės apsaugos ir sveikatos draudimo schemas; |
| --- | --- |

31.

ragina ES ir AKR šalis investuoti į socialinę apsaugą, kuria sprendžiamos su vaikais susijusios problemos ir kuri apima socialinės apsaugos ir sveikatos draudimo schemas;

| 32. | pabrėžia, kad pirmas TVT tikslas susijęs su teise į atitinkamą pragyvenimo lygį, pripažįstant poreikį teikti specialią apsaugą negalią turintiems žmonėms; |
| --- | --- |

32.

pabrėžia, kad pirmas TVT tikslas susijęs su teise į atitinkamą pragyvenimo lygį, pripažįstant poreikį teikti specialią apsaugą negalią turintiems žmonėms;

| 33. | pabrėžia, kad reikia vystyti ir įgyvendinti atitinkamas nacionalinės politikos sritis dėl vaikų išgyvenimo, kurios apimtų prevencines priemones, skiepus ir medicinos priežiūrą, pagerintą mitybą, geriamojo vandens tiekimą ir sanitarines sąlygas; todėl ragina vykdyti integruotas kampanijas, kurios, pvz., apimtų tinklelių lovoms platinimą ir skiepijimo kampanijas (ypač nuo tymų), siekiant sumažinti vaikų mirtingumą; |
| --- | --- |

33.

pabrėžia, kad reikia vystyti ir įgyvendinti atitinkamas nacionalinės politikos sritis dėl vaikų išgyvenimo, kurios apimtų prevencines priemones, skiepus ir medicinos priežiūrą, pagerintą mitybą, geriamojo vandens tiekimą ir sanitarines sąlygas; todėl ragina vykdyti integruotas kampanijas, kurios, pvz., apimtų tinklelių lovoms platinimą ir skiepijimo kampanijas (ypač nuo tymų), siekiant sumažinti vaikų mirtingumą;

| 34. | ragina ES ir AKR šalis tobulinti švietimo politikos sritis ir sutelkti dėmesį ne tik į priimtų į mokymo įstaigas asmenų skaičių, bet ir į švietimo kokybę bei išsilavinimą įgyjančiųjų skaičių, mažinant mokyklos nebaigusių asmenų skaičių, ypač tarp mergaičių, gerinant mokyklos pastatų būklę, kad būtų sudarytos geresnės priėmimo galimybės, ir paspartinant būsimųjų mokytojų mokymus, taip pat teikiant įtraukiojo švietimo paslaugas vaikams, turintiems negalią, nes šiuo metu tik 10 proc. šių vaikų turi galimybę lankyti mokyklą mažas pajamas gaunančiose šalyse; |
| --- | --- |

34.

ragina ES ir AKR šalis tobulinti švietimo politikos sritis ir sutelkti dėmesį ne tik į priimtų į mokymo įstaigas asmenų skaičių, bet ir į švietimo kokybę bei išsilavinimą įgyjančiųjų skaičių, mažinant mokyklos nebaigusių asmenų skaičių, ypač tarp mergaičių, gerinant mokyklos pastatų būklę, kad būtų sudarytos geresnės priėmimo galimybės, ir paspartinant būsimųjų mokytojų mokymus, taip pat teikiant įtraukiojo švietimo paslaugas vaikams, turintiems negalią, nes šiuo metu tik 10 proc. šių vaikų turi galimybę lankyti mokyklą mažas pajamas gaunančiose šalyse;

| 35. | pabrėžia svarbų vaidmenį, kurį švietimas turėtų atlikti AKR šalių nacionalinės politikos srityse, sujungiant veiksmingą politiką ir tvarias nacionalines investicijas švietimo srityje; šiuo atžvilgiu primygtinai ragina švietimo srityje remtis visa apimančiu požiūriu, kai švietimas vertinamas kaip sudėtinė sistema, apimanti įvairius dalyvius, struktūras ir santykius, sutelkiant dėmesį į:






  — | įvairių mokymosi galimybių vaikams, jaunimui ir suaugusiems užtikrinimą, |
| --- | --- | --- |

35.

pabrėžia svarbų vaidmenį, kurį švietimas turėtų atlikti AKR šalių nacionalinės politikos srityse, sujungiant veiksmingą politiką ir tvarias nacionalines investicijas švietimo srityje; šiuo atžvilgiu primygtinai ragina švietimo srityje remtis visa apimančiu požiūriu, kai švietimas vertinamas kaip sudėtinė sistema, apimanti įvairius dalyvius, struktūras ir santykius, sutelkiant dėmesį į:

—

įvairių mokymosi galimybių vaikams, jaunimui ir suaugusiems užtikrinimą,

| — | švietimo kokybės gerinimą, |
| --- | --- |

—

švietimo kokybės gerinimą,

| — | mokytojų padėties, atlygio, darbo sąlygų ir teisių gerinimą, |
| --- | --- |

—

mokytojų padėties, atlygio, darbo sąlygų ir teisių gerinimą,

| — | įvairių dalyvių ir suinteresuotųjų subjektų įtraukimą į procesą, t. y. viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės skatinimą, |
| --- | --- |

—

įvairių dalyvių ir suinteresuotųjų subjektų įtraukimą į procesą, t. y. viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės skatinimą,

| — | mokymo paslaugų finansavimą ir reguliavimą; |
| --- | --- |

—

mokymo paslaugų finansavimą ir reguliavimą;

| 36. | palankiai vertina JT įsipareigojimus dėl žmogaus teisių ir socialinės apsaugos, kurie apibrėžti išvadų dokumente; |
| --- | --- |

36.

palankiai vertina JT įsipareigojimus dėl žmogaus teisių ir socialinės apsaugos, kurie apibrėžti išvadų dokumente;

| 37. | pabrėžia, kad ES ir AKR valstybės narės turėtų stiprinti savo įsipareigojimus lyčių lygybės, kovos su smurtu dėl lyties ir moterų teisių stiprinimo srityse kaip svarbiausius prioritetus siekiant TVT; |
| --- | --- |

37.

pabrėžia, kad ES ir AKR valstybės narės turėtų stiprinti savo įsipareigojimus lyčių lygybės, kovos su smurtu dėl lyties ir moterų teisių stiprinimo srityse kaip svarbiausius prioritetus siekiant TVT;

| 38. | primena, kad išsivysčiusių ir besivystančių šalių savitarpio atsakomybė iki 2015 m. pasiekti TVT priklauso nuo atskaitomybės, valdymo ir skaidrumo sistemų stiprinimo; |
| --- | --- |

38.

primena, kad išsivysčiusių ir besivystančių šalių savitarpio atsakomybė iki 2015 m. pasiekti TVT priklauso nuo atskaitomybės, valdymo ir skaidrumo sistemų stiprinimo;

| 39. | pabrėžia, kad siekiant TVT reikia laikytis holistinio požiūrio, nes visi TVT yra tarpusavyje susiję ir sustiprina vienas kitą; |
| --- | --- |

39.

pabrėžia, kad siekiant TVT reikia laikytis holistinio požiūrio, nes visi TVT yra tarpusavyje susiję ir sustiprina vienas kitą;

| 40. | primygtinai reikalauja, kad pagarba žmogaus teisėms, jų skatinimas ir apsauga būtų neatsiejamas veiksmingo darbo aspektas siekiant TVT; |
| --- | --- |

40.

primygtinai reikalauja, kad pagarba žmogaus teisėms, jų skatinimas ir apsauga būtų neatsiejamas veiksmingo darbo aspektas siekiant TVT;

| 41. | ragina vietos lygmeniu įgyvendinti „vystymosi paktus“, kurie apima visuomeninius vietos valdžios įsipareigojimus įgyvendinti vietos bendruomenės apibrėžtus vystymosi tikslus ir užtikrinti, kad vietos valdžios institucijos būtų atsakingos už gaunamų lėšų panaudojimą; |
| --- | --- |

41.

ragina vietos lygmeniu įgyvendinti „vystymosi paktus“, kurie apima visuomeninius vietos valdžios įsipareigojimus įgyvendinti vietos bendruomenės apibrėžtus vystymosi tikslus ir užtikrinti, kad vietos valdžios institucijos būtų atsakingos už gaunamų lėšų panaudojimą;

| 42. | pabrėžia, kad išsilavinusi ir kvalifikuota darbo jėga yra labai svarbi skatinant ekonomikos vystymąsi, konkurencingumą ir augimą; |
| --- | --- |

42.

pabrėžia, kad išsilavinusi ir kvalifikuota darbo jėga yra labai svarbi skatinant ekonomikos vystymąsi, konkurencingumą ir augimą;

| 43. | ragina ES ir AKR šalis mokesčių institucijų darbuotojams rengti mokymo programas teisės ir mokesčių srityse; pabrėžia, kad ypatingų pastangų prireiks tose šalyse, kurios dar nėra gavusios ilgalaikės pagalbos mokesčių klausimais; |
| --- | --- |

43.

ragina ES ir AKR šalis mokesčių institucijų darbuotojams rengti mokymo programas teisės ir mokesčių srityse; pabrėžia, kad ypatingų pastangų prireiks tose šalyse, kurios dar nėra gavusios ilgalaikės pagalbos mokesčių klausimais;

| 44. | pabrėžia, kad siekiai panaikinti vaikų išnaudojimą ir vaikų darbą turi tapti prioritetu ES ir AKR šalyse; todėl ragina ES ir AKR šalis sutelkti savo pastangas siekiant panaikinti vaikų darbą; |
| --- | --- |

44.

pabrėžia, kad siekiai panaikinti vaikų išnaudojimą ir vaikų darbą turi tapti prioritetu ES ir AKR šalyse; todėl ragina ES ir AKR šalis sutelkti savo pastangas siekiant panaikinti vaikų darbą;

| 45. | ragina ES ir AKR šalis kuo veiksmingiau panaudoti europinį finansavimą siekiant TVT, kruopščiai atrenkant pagrindinius sektorius šalies strateginiuose dokumentuose ir nacionalinėse orientacinėse programose, taip pat sudarant geresnes galimybes naudotis Ekonominės partnerytės susitarimo (EPS) priemonėmis; šiuo atžvilgiu ragina Europos Komisiją užtikrinti, kad jos pasiūlymas skirti 1 mlrd. EUR iš Europos plėtros fondo (EPF) būtų naudingas labiausiai atsilikusioms šalims pagal 2010 m. vidurio laikotarpio AKR programų apžvalgą; ragina ES įtraukti neįgalumo klausimą į visas tarptautinio bendradarbiavimo sritis, remiantis Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos 32 straipsniu; |
| --- | --- |

45.

ragina ES ir AKR šalis kuo veiksmingiau panaudoti europinį finansavimą siekiant TVT, kruopščiai atrenkant pagrindinius sektorius šalies strateginiuose dokumentuose ir nacionalinėse orientacinėse programose, taip pat sudarant geresnes galimybes naudotis Ekonominės partnerytės susitarimo (EPS) priemonėmis; šiuo atžvilgiu ragina Europos Komisiją užtikrinti, kad jos pasiūlymas skirti 1 mlrd. EUR iš Europos plėtros fondo (EPF) būtų naudingas labiausiai atsilikusioms šalims pagal 2010 m. vidurio laikotarpio AKR programų apžvalgą; ragina ES įtraukti neįgalumo klausimą į visas tarptautinio bendradarbiavimo sritis, remiantis Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos 32 straipsniu;

| 46. | ragina ES ir AKR šalis įgyvendinti sąžiningą, nešališką ir reguliuojamą prekybos politiką; atsižvelgdama į tai, pabrėžia žmogaus teisių aspekto svarbą visuose prekybos susitarimuose; |
| --- | --- |

46.

ragina ES ir AKR šalis įgyvendinti sąžiningą, nešališką ir reguliuojamą prekybos politiką; atsižvelgdama į tai, pabrėžia žmogaus teisių aspekto svarbą visuose prekybos susitarimuose;

| 47. | ragina ES ir AKR šalis padidinti investicijas į žemės ūkį ir aprūpinimo maistu saugumą, sutelkiant dėmesį į tokio lygio aprūpinimą, kuris visiems garantuotų laisvę nuo bado, ypač atsižvelgiant į neatidėliotinus alkio patenkinimo poreikius, pagerintą infrastruktūrą kaimo regionuose, mažuosius ūkius ir socialinės apsaugos programas, kad būtų užtikrintas ilgalaikis aprūpinimas maistu; |
| --- | --- |

47.

ragina ES ir AKR šalis padidinti investicijas į žemės ūkį ir aprūpinimo maistu saugumą, sutelkiant dėmesį į tokio lygio aprūpinimą, kuris visiems garantuotų laisvę nuo bado, ypač atsižvelgiant į neatidėliotinus alkio patenkinimo poreikius, pagerintą infrastruktūrą kaimo regionuose, mažuosius ūkius ir socialinės apsaugos programas, kad būtų užtikrintas ilgalaikis aprūpinimas maistu;

| 48. | reiškia didelį susirūpinimą dėl to, kad vyriausybės remiami užsienio investuotojai šiuo metu įgyja dirbamos žemės (ypač Afrikoje), o tinkamai nereguliuojant šio proceso gali kilti grėsmė apsirūpinti maistu vietos lygmeniu ir atsirasti rimtų didelio masto padarinių besivystančiose šalyse; ragina AKR, JT ir ES rimtai spręsti dirbamosios žemės įsigijimo daromą neigiamą poveikį; |
| --- | --- |

48.

reiškia didelį susirūpinimą dėl to, kad vyriausybės remiami užsienio investuotojai šiuo metu įgyja dirbamos žemės (ypač Afrikoje), o tinkamai nereguliuojant šio proceso gali kilti grėsmė apsirūpinti maistu vietos lygmeniu ir atsirasti rimtų didelio masto padarinių besivystančiose šalyse; ragina AKR, JT ir ES rimtai spręsti dirbamosios žemės įsigijimo daromą neigiamą poveikį;

| 49. | ragina ES ir AKR šalis užtikrinti, kad BŽŪP reformos, EPS sudarymas ir Europos plėtros fondo laikotarpio vidurio peržiūra būtų atliekamos nuosekliai ir suderintai; |
| --- | --- |

49.

ragina ES ir AKR šalis užtikrinti, kad BŽŪP reformos, EPS sudarymas ir Europos plėtros fondo laikotarpio vidurio peržiūra būtų atliekamos nuosekliai ir suderintai;

| 50. | ragina ES ir AKR šalis remti žemės nuosavybę kaip skurdo mažinimo ir apsirūpinimo maistu užtikrinimo priemonę stiprinant nuosavybės teises ir pagerinant ūkininkų, mažųjų įmonių ir vietos bendruomenių galimybes gauti kreditą; pabrėžia naujų investicijų svarbą didinant smulkių ūkininkų galimybes, diegiant efektyvesnes vandens valdymo technologijas ir atkuriant dirvožemio maistingąsias medžiagas; |
| --- | --- |

50.

ragina ES ir AKR šalis remti žemės nuosavybę kaip skurdo mažinimo ir apsirūpinimo maistu užtikrinimo priemonę stiprinant nuosavybės teises ir pagerinant ūkininkų, mažųjų įmonių ir vietos bendruomenių galimybes gauti kreditą; pabrėžia naujų investicijų svarbą didinant smulkių ūkininkų galimybes, diegiant efektyvesnes vandens valdymo technologijas ir atkuriant dirvožemio maistingąsias medžiagas;

| 51. | ragina ES ir AKR šalis pripažinti teisę į maistą; |
| --- | --- |

51.

ragina ES ir AKR šalis pripažinti teisę į maistą;

| 52. | ragina ES ir AKR šalis skatinti vietos gamybą ir vietos vartojimą; |
| --- | --- |

52.

ragina ES ir AKR šalis skatinti vietos gamybą ir vietos vartojimą;

| 53. | ragina ES ir AKR šalis didinti savarankiško darbo ir smulkaus verslo galimybes, todėl skatinti ir pagerinti galimybes gauti mikrokreditų; |
| --- | --- |

53.

ragina ES ir AKR šalis didinti savarankiško darbo ir smulkaus verslo galimybes, todėl skatinti ir pagerinti galimybes gauti mikrokreditų;

| 54. | atkreipia dėmesį, kad pramoninis vystymasis turi milžinišką pokyčių potencialą nacionalinėms ekonomikoms, ir panašu, kad gali teikti daugiau ilgalaikio produktyvumo augimo galimybių nei žemės ūkio produkcijos eksportas ir gamtinių išteklių gavyba, kurie gali suduoti smūgį ekonomikai; todėl ragina AKR šalis spręsti šį klausimą plėtojant ir įgyvendinant industrializacijos politiką, ypatingą dėmesį skiriant gamybos specializacijai ir prekybos pajėgumų didinimui; |
| --- | --- |

54.

atkreipia dėmesį, kad pramoninis vystymasis turi milžinišką pokyčių potencialą nacionalinėms ekonomikoms, ir panašu, kad gali teikti daugiau ilgalaikio produktyvumo augimo galimybių nei žemės ūkio produkcijos eksportas ir gamtinių išteklių gavyba, kurie gali suduoti smūgį ekonomikai; todėl ragina AKR šalis spręsti šį klausimą plėtojant ir įgyvendinant industrializacijos politiką, ypatingą dėmesį skiriant gamybos specializacijai ir prekybos pajėgumų didinimui;

| 55. | primygtinai ragina vyriausybes ir paramą teikiančias šalis didinti investicijas ir gerinti paramą AKR įmonių tiekimo pajėgumų stiprinimui, kokybei, konkurencingumui ir importuotojo reikalaujamam produktų standarto atitikimui siekiant pagerinti AKR šalių prekybos rodiklius; mano, kad taip pat reikia stiprinti našumą, technologijų plėtros paslaugas, mokymus, eksporto konsorciumų kūrimą ir grupių vystymą; |
| --- | --- |

55.

primygtinai ragina vyriausybes ir paramą teikiančias šalis didinti investicijas ir gerinti paramą AKR įmonių tiekimo pajėgumų stiprinimui, kokybei, konkurencingumui ir importuotojo reikalaujamam produktų standarto atitikimui siekiant pagerinti AKR šalių prekybos rodiklius; mano, kad taip pat reikia stiprinti našumą, technologijų plėtros paslaugas, mokymus, eksporto konsorciumų kūrimą ir grupių vystymą;

| 56. | dar kartą pabrėžia pagalbos veiksmingumo principų svarbą, kaip apibrėžta Paryžiaus deklaracijoje ir Akros veiksmų darbotvarkėje; |
| --- | --- |

56.

dar kartą pabrėžia pagalbos veiksmingumo principų svarbą, kaip apibrėžta Paryžiaus deklaracijoje ir Akros veiksmų darbotvarkėje;

| 57. | ragina AKR parlamentus nuodugniai įvertinti parlamentiniu lygmeniu pasiektą pažangą dėl tarptautinės prekybos ir parlamentinį įsitraukimą remiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų siekimą; skatina visus parlamentus, nagrinėjant biudžetų projektus ir sąskaitas, įvertinti jų poveikį TVT įgyvendinimui; |
| --- | --- |

57.

ragina AKR parlamentus nuodugniai įvertinti parlamentiniu lygmeniu pasiektą pažangą dėl tarptautinės prekybos ir parlamentinį įsitraukimą remiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų siekimą; skatina visus parlamentus, nagrinėjant biudžetų projektus ir sąskaitas, įvertinti jų poveikį TVT įgyvendinimui;

| 58. | ragina tarptautinę bendruomenę skatinti ir remti demokratiją, taiką, teisinės valstybės principus ir nekorumpuotą administravimą besivystančiose šalyse; |
| --- | --- |

58.

ragina tarptautinę bendruomenę skatinti ir remti demokratiją, taiką, teisinės valstybės principus ir nekorumpuotą administravimą besivystančiose šalyse;

| 59. | ragina ES ir AKR valstybes šalinti pagrindines nelygybės priežastis, sprendžiant diskriminacijos, socialinių normų ir praktikos klausimus, suteikiant galimybių bendruomenėms įgyti žinių ir ugdyti gebėjimus, stiprinant atskaitomybės sistemas ir remiant pilietinės visuomenės organizacijas; |
| --- | --- |

59.

ragina ES ir AKR valstybes šalinti pagrindines nelygybės priežastis, sprendžiant diskriminacijos, socialinių normų ir praktikos klausimus, suteikiant galimybių bendruomenėms įgyti žinių ir ugdyti gebėjimus, stiprinant atskaitomybės sistemas ir remiant pilietinės visuomenės organizacijas;

| 60. | ragina ES ir AKR šalis ypatingą dėmesį skirti mažumų teisėms, gerbti žmogaus teises ir skatinti nediskriminavimą; |
| --- | --- |

60.

ragina ES ir AKR šalis ypatingą dėmesį skirti mažumų teisėms, gerbti žmogaus teises ir skatinti nediskriminavimą;

| 61. | ragina ES valstybes nares laikytis 2010 m. balandžio mėn. Europos Komisijos parengto dvylikos punktų ES veiksmų plano (22) ir ragina Europos Komisiją rengti metinius pranešimus apie padarytą pažangą siekiant TVT iki 2015 m.; |
| --- | --- |

61.

ragina ES valstybes nares laikytis 2010 m. balandžio mėn. Europos Komisijos parengto dvylikos punktų ES veiksmų plano (22) ir ragina Europos Komisiją rengti metinius pranešimus apie padarytą pažangą siekiant TVT iki 2015 m.;

| 62. | palankiai vertina JT įsipareigojimą 2013 m. organizuoti specialų renginį, skirtą įdėtoms pastangoms siekiant TVT apžvelgti; |
| --- | --- |

62.

palankiai vertina JT įsipareigojimą 2013 m. organizuoti specialų renginį, skirtą įdėtoms pastangoms siekiant TVT apžvelgti;

| 63. | paveda pirmininkams perduoti šią rezoliuciją Europos Sąjungos ir Afrikos, Karibų jūros baseino ir Ramiojo vandenyno šalių (ES ir AKR) Ministrų Tarybai, Europos Parlamentui, Europos Komisijai, ES Tarybai pirmininkaujančiai valstybei ir Afrikos Sąjungai. |
| --- | --- |

63.

paveda pirmininkams perduoti šią rezoliuciją Europos Sąjungos ir Afrikos, Karibų jūros baseino ir Ramiojo vandenyno šalių (ES ir AKR) Ministrų Tarybai, Europos Parlamentui, Europos Komisijai, ES Tarybai pirmininkaujančiai valstybei ir Afrikos Sąjungai.

REZOLIUCIJA (23)

dėl apsirūpinimo maistu saugumo

AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja,

susirinkusi Kinšasoje (Kongo Demokratinėje Respublikoje) 2010 m. gruodžio 2–4 d.,

atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 17 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į savo rezoliuciją dėl apsirūpinimo maistu saugumo AKR šalyse ir AKR ir ES bendradarbiavimo vaidmenį, patvirtintą 2008 m. kovo 20 d. Liublianoje (24),

atsižvelgdama į 2007 m. lapkričio 29 d. (25), 2009 m. sausio 13 d. (26), 2009 m. lapkričio 26 d. (27) ir 2010 m. gegužės 18 d. (28) rezoliucijas dėl apsirūpinimo maistu saugumo,

atsižvelgdama į 1996 m. pasaulio aukščiausiojo lygio susitikime apsirūpinimo maistu klausimais pateiktas išvadas ir tikslą iki 2015 m. perpus sumažinti nuo bado kenčiančių žmonių skaičių,

atsižvelgdama į 2000 m. rugsėjo mėn. Jungtinių Tautų deklaraciją dėl Tūkstantmečio vystymosi tikslų ir įsipareigojimą perpus sumažinti badaujančių žmonių ir žmonių, kurių pajamos sudaro mažiau nei 1 JAV dolerį per dieną skaičių; atsižvelgdama į Dvylikos punktų ES veiksmų planą siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų, kurį 2010 m. balandžio 21 d. paskelbė Europos Komisija,

atsižvelgdama į 2005 m. Paryžiaus deklaraciją dėl pagalbos veiksmingumo ir 2008 m. Akros veiksmų darbotvarkę,

atsižvelgdama į 2008 m. gegužės 22 d. Ženevoje vykusią JT Žmogaus teisių tarybos neeilinę sesiją pavadinimu „The negative impact on the realisation of the right to food of the worsening of the world food crisis, caused inter alia by soaring food prices“ (liet. „Neigiamas stiprėjančios pasaulio maisto krizės, kilusios, inter alia, dėl išaugusių maisto kainų, poveikis teisės į maistą įgyvendinimui“),

atsižvelgdama į JT aukšto lygio darbo grupę dėl pasaulio apsirūpinimo maistu saugumo krizės ir šios grupės „Išsamų veiksmų planą“, ir į 2009 m. sausio 26–27 d. Madride vykusį aukšto lygio susitikimą pavadinimu „Food security for all“ (liet. „Visų žmonių aprūpinimo maistu“ ),

atsižvelgdama į Didžiojo aštuntuko (G8) bendrą pareiškimą dėl apsirūpinimo maistu saugumo, paskelbtą 2009 m. liepos 10 d. Akviloje,

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 16–18 d. Romoje vykusį Pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimą aprūpinimo maistu klausimais,

atsižvelgdama į Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) metinius pranešimus tema „The state of food insecurity in the world“ (liet. „Apsirūpinimo maistu neužtikrintumas pasaulyje“),

atsižvelgdama į ES „Maisto priemonę besivystančioms šalims“,

atsižvelgdama į 2008 m. spalio 2–3 d. Akroje vykusio 6-ojo AKR valstybių vadovų ir vyriausybių aukščiausiojo lygio susitikimo baigiamąją deklaraciją,

atsižvelgdama į Afrikos sąjungos deklaraciją dėl žemės ūkio ir apsirūpinimo maistu saugumo Afrikoje, priimtą 2003 m. liepos mėn. Maputu,

atsižvelgdama į AKR ir ES partnerystės susitarimų dėl vystymosi ir prekybos tikslus, kurie pasirašyti Lomėje ir vėliau Kotonu,

atsižvelgdama į 2006 m. sausio 25 d. Europos Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui „Teminė maisto saugos strategija – Maisto saugos darbotvarkės tobulinimas siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų“ (COM(2006)21),

atsižvelgdama į 2010 m. rugsėjo 20–22 d. Niujorke vykusio JT aukšto lygio susitikimo dėl Tūkstantmečio vystymosi tikslų rezultatus,

atsižvelgdama į Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) 2010 m. pranešimą dėl apsirūpinimo maistu neužtikrintumo problemos sprendimo užsitęsus krizėms,

atsižvelgdama į JT specialiojo pranešėjo teisės į maistą klausimais 2010 m. rugpjūčio 11 d. pranešimą 65-ojoje Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos sesijoje,

atsižvelgdama į 2007 m. lapkričio 22 d. Kigalio deklaraciją siekiant vystymuisi palankių ekonominės partnerystės susitarimų (EPS) (29),

atsižvelgdama į 2010 m. lapkričio 29–30 d. vykusį ES ir Afrikos aukščiausiojo lygio susitikimą ir Antrąjį veiksmų planą, taip pat į 2010 m. lapkričio 27 d. prieš aukščiausiojo lygio susitikimą Europos Parlamento ir Visos Afrikos parlamento paskelbtą deklaraciją,

atsižvelgdama į Rytų Afrikoje (2010 m. liepos 14–15 d., Mahė, Seišeliai) vykusio AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos 5-ojo regioninio posėdžio galutinę deklaraciją,

| A. | kadangi 1996 m. Maisto ir žemės ūkio organizacija (FAO) apsirūpinimo maistu saugumą apibrėžė kaip „visų žmonių galimybę bet kuriuo metu gauti pakankamą kiekį saugaus ir maistingo maisto tenkinant aktyvaus ir sveiko gyvenimo poreikius“, |
| --- | --- |

A.

kadangi 1996 m. Maisto ir žemės ūkio organizacija (FAO) apsirūpinimo maistu saugumą apibrėžė kaip „visų žmonių galimybę bet kuriuo metu gauti pakankamą kiekį saugaus ir maistingo maisto tenkinant aktyvaus ir sveiko gyvenimo poreikius“,

| B. | atsižvelgdama į Europos Komisijos žaliąją knygą „Integracinį augimą ir tvarųjį vystymąsi remianti ES vystymosi politika. ES vystymosi politikos poveikio didinimas“ (COM(2010)629, kuri buvo paskelbta 2010 m. lapkričio 10 d. ir kurioje numatyta, kaip „pasiekti ilgalaikius rezultatus žemės ūkio ir apsirūpinimo maistu saugumo srityse“, |
| --- | --- |

B.

atsižvelgdama į Europos Komisijos žaliąją knygą „Integracinį augimą ir tvarųjį vystymąsi remianti ES vystymosi politika. ES vystymosi politikos poveikio didinimas“ (COM(2010)629, kuri buvo paskelbta 2010 m. lapkričio 10 d. ir kurioje numatyta, kaip „pasiekti ilgalaikius rezultatus žemės ūkio ir apsirūpinimo maistu saugumo srityse“,

| C. | kadangi daugelyje besivystančių šalių 80–90 proc. gyventojų žemės ūkis yra pagrindinis pragyvenimo šaltinis; kadangi šių žmonių pajamų padidėjimas pagyvintų kaimo vietovių ekonomiką, sukurtų daugiau darbo vietų neturtingiems žmonėms ir padidintų vietos prekių ir paslaugų poreikį, |
| --- | --- |

C.

kadangi daugelyje besivystančių šalių 80–90 proc. gyventojų žemės ūkis yra pagrindinis pragyvenimo šaltinis; kadangi šių žmonių pajamų padidėjimas pagyvintų kaimo vietovių ekonomiką, sukurtų daugiau darbo vietų neturtingiems žmonėms ir padidintų vietos prekių ir paslaugų poreikį,

| D. | kadangi, nepaisant pasaulinio masto pastangų mažinti badą, nepakankamai besimaitinančių žmonių skaičius pasaulyje 2010 m. vis dar viršija vieną milijardą, |
| --- | --- |

D.

kadangi, nepaisant pasaulinio masto pastangų mažinti badą, nepakankamai besimaitinančių žmonių skaičius pasaulyje 2010 m. vis dar viršija vieną milijardą,

| E. | kadangi 2008 m. išaugusios maisto kainos, naftos kainų bumas ir finansų krizė kartu su klimato kaita padarė triuškinamą poveikį AKR šalių ekonomikoms ir įsivyravo sisteminė krizė, |
| --- | --- |

E.

kadangi 2008 m. išaugusios maisto kainos, naftos kainų bumas ir finansų krizė kartu su klimato kaita padarė triuškinamą poveikį AKR šalių ekonomikoms ir įsivyravo sisteminė krizė,

| F. | kadangi spekuliacijos maistu ir į eksportą orientuotų žemės ūkio įmonių žemės įsigijimas gali sukelti maisto trūkumą, taigi ir kainų padidėjimą, taip užkertant kelią milijonams žmonių gauti pakankamai maisto produktų, |
| --- | --- |

F.

kadangi spekuliacijos maistu ir į eksportą orientuotų žemės ūkio įmonių žemės įsigijimas gali sukelti maisto trūkumą, taigi ir kainų padidėjimą, taip užkertant kelią milijonams žmonių gauti pakankamai maisto produktų,

| G. | kadangi, nepaisant įrodytos žemės ūkio svarbos AKR šalims, ES ir AKR vystomojo bendradarbiavimo programose nepakankamai dėmesio skiriama žemės ūkio sektoriui, |
| --- | --- |

G.

kadangi, nepaisant įrodytos žemės ūkio svarbos AKR šalims, ES ir AKR vystomojo bendradarbiavimo programose nepakankamai dėmesio skiriama žemės ūkio sektoriui,

| H. | kadangi netvari ūkininkavimo praktika, įskaitant nekontroliuojamą miškų naikinimą ar per didelę priklausomybę nuo pesticidų naudojimo, tiesiogiai prisideda prie geros kokybės dirbamoje žemėje užauginamų sveikų maisto produktų trūkumo, |
| --- | --- |

H.

kadangi netvari ūkininkavimo praktika, įskaitant nekontroliuojamą miškų naikinimą ar per didelę priklausomybę nuo pesticidų naudojimo, tiesiogiai prisideda prie geros kokybės dirbamoje žemėje užauginamų sveikų maisto produktų trūkumo,

| I. | kadangi AKR šalys priklauso nuo prekių eksporto, kuris sudaro daugiau kaip 50 proc. jų įplaukų užsienio valiuta, o mažos besivystančios salų valstybės (MBSV) importuoja beveik 80 proc. reikalingų maisto produktų, nes negali pakankamai apsirūpinti reikalingu maistu, |
| --- | --- |

I.

kadangi AKR šalys priklauso nuo prekių eksporto, kuris sudaro daugiau kaip 50 proc. jų įplaukų užsienio valiuta, o mažos besivystančios salų valstybės (MBSV) importuoja beveik 80 proc. reikalingų maisto produktų, nes negali pakankamai apsirūpinti reikalingu maistu,

| J. | kadangi subsidijos eksportuojamiems žemės ūkio produktams gali lemti besivystančių šalių rinkų dempingą, sukeldamos rimtų padarinių smulkiems vietos gamintojams, |
| --- | --- |

J.

kadangi subsidijos eksportuojamiems žemės ūkio produktams gali lemti besivystančių šalių rinkų dempingą, sukeldamos rimtų padarinių smulkiems vietos gamintojams,

| K. | kadangi klimato kaitos poveikis, augalų dengiamo ploto mažėjimas ir padažnėjusios stichinės nelaimės per ateinančius metus gali gerokai padidinti aprūpinimo maistu neužtikrintumą ir turės dramatišką poveikį žemės ūkio sektoriuje dirbančių žmonių pragyvenimui, |
| --- | --- |

K.

kadangi klimato kaitos poveikis, augalų dengiamo ploto mažėjimas ir padažnėjusios stichinės nelaimės per ateinančius metus gali gerokai padidinti aprūpinimo maistu neužtikrintumą ir turės dramatišką poveikį žemės ūkio sektoriuje dirbančių žmonių pragyvenimui,

| L. | kadangi daugelis Afrikos šalių nuomoja dirbamą žemę užsienio investuotojams, o gerai neprižiūrint šios žemės kyla pavojus vietiniam apsirūpinimo maistu saugumui ir kilti rimtų ir ilgalaikių padarinių, |
| --- | --- |

L.

kadangi daugelis Afrikos šalių nuomoja dirbamą žemę užsienio investuotojams, o gerai neprižiūrint šios žemės kyla pavojus vietiniam apsirūpinimo maistu saugumui ir kilti rimtų ir ilgalaikių padarinių,

| M. | kadangi klimato kaitos padariniai ir miškų naikinimas daro neigiamą įtaką ūkininkavimui, dažniausiai lemia sumažėjusį pasėlių plotą dėl nuolatinio vandens trūkumo, sausrų ar, priešingai, potvynių ir nuošliaužų, kurie turi didelį neigiamą poveikį žemės ūkio veiklai ES ir AKR šalyse, |
| --- | --- |

M.

kadangi klimato kaitos padariniai ir miškų naikinimas daro neigiamą įtaką ūkininkavimui, dažniausiai lemia sumažėjusį pasėlių plotą dėl nuolatinio vandens trūkumo, sausrų ar, priešingai, potvynių ir nuošliaužų, kurie turi didelį neigiamą poveikį žemės ūkio veiklai ES ir AKR šalyse,

| N. | kadangi žemės ūkio produkcijos augimas, ypač šeimos ūkiuose, gali sumažinti apsirūpinimo maistu neužtikrintumą ir prisidėti prie maisto kainų mažinimo ir gamintojų pajamų padidėjimo, |
| --- | --- |

N.

kadangi žemės ūkio produkcijos augimas, ypač šeimos ūkiuose, gali sumažinti apsirūpinimo maistu neužtikrintumą ir prisidėti prie maisto kainų mažinimo ir gamintojų pajamų padidėjimo,

| O. | kadangi geriamasis vanduo yra svarbus veiksnys užtikrinant apsirūpinimo maistu saugumą, o AKR šalyse dažnai susiduriama su sunkumais gauti geriamojo vandens, |
| --- | --- |

O.

kadangi geriamasis vanduo yra svarbus veiksnys užtikrinant apsirūpinimo maistu saugumą, o AKR šalyse dažnai susiduriama su sunkumais gauti geriamojo vandens,

| P. | kadangi laukinių gyvūnų mėsa netvariai praturtina dideliu baltymų kiekiu neturtingiausių pasaulio žmonių mitybą, žmonių, kurie gyvena natūraliose teritorijose, kurios atrodo struktūriškai nepaliestos, bet potencialiai nepajėgios išlaikyti savo biologinę įvairovę, todėl tai yra tik trumpalaikis sprendimas, keliantis tolesnę grėsmę maisto grandinei, |
| --- | --- |

P.

kadangi laukinių gyvūnų mėsa netvariai praturtina dideliu baltymų kiekiu neturtingiausių pasaulio žmonių mitybą, žmonių, kurie gyvena natūraliose teritorijose, kurios atrodo struktūriškai nepaliestos, bet potencialiai nepajėgios išlaikyti savo biologinę įvairovę, todėl tai yra tik trumpalaikis sprendimas, keliantis tolesnę grėsmę maisto grandinei,

| Q. | kadangi 70 proc. iš 1,3 milijardo dideliame skurde gyvenančių žmonių yra moterys, o visame pasaulyje moterims nesuteikiamos tinkamos galimybės pagerinti ekonomines ir socialines sąlygas, pvz., nuosavybės ar paveldėjimo teises, galimybę įgyti išsilavinimą ar dirbti, |
| --- | --- |

Q.

kadangi 70 proc. iš 1,3 milijardo dideliame skurde gyvenančių žmonių yra moterys, o visame pasaulyje moterims nesuteikiamos tinkamos galimybės pagerinti ekonomines ir socialines sąlygas, pvz., nuosavybės ar paveldėjimo teises, galimybę įgyti išsilavinimą ar dirbti,

| R. | kadangi tiesioginių užsienio investicijų srautas į besivystančias šalis sumažėjo dėl pasaulinio nuosmukio ir tiesiogiai kliudo galimybei gauti paskolą ar kredito garantijas, įskaitant mikrokreditą, ir taip prisideda prie jau esančių ribotų galimybių įsigyti ir naudoti dirbamą žemę, kuri yra labai svarbi vietos žemės ūkio vystymuisi ir ilgalaikiam aprūpinimo maistu saugumo užtikrinimui, |
| --- | --- |

R.

kadangi tiesioginių užsienio investicijų srautas į besivystančias šalis sumažėjo dėl pasaulinio nuosmukio ir tiesiogiai kliudo galimybei gauti paskolą ar kredito garantijas, įskaitant mikrokreditą, ir taip prisideda prie jau esančių ribotų galimybių įsigyti ir naudoti dirbamą žemę, kuri yra labai svarbi vietos žemės ūkio vystymuisi ir ilgalaikiam aprūpinimo maistu saugumo užtikrinimui,

| S. | kadangi, remiantis Maisto ir žemės ūkio organizacijos apskaičiavimais, nuo 1985 m. nuo ŽIV/AIDS mirė 7 milijonai žemės ūkio darbuotojų ir teigiama, kad bus pasiektas pandeminis dar 16 milijonų aukų lygis per ateinančius du dešimtmečius 25 labiausiai paveiktose Afrikos šalyse; kadangi ŽIV/AIDS ir kitos pandemijos dažniausiai paliečia produktyvią darbo jėgą, |
| --- | --- |

S.

kadangi, remiantis Maisto ir žemės ūkio organizacijos apskaičiavimais, nuo 1985 m. nuo ŽIV/AIDS mirė 7 milijonai žemės ūkio darbuotojų ir teigiama, kad bus pasiektas pandeminis dar 16 milijonų aukų lygis per ateinančius du dešimtmečius 25 labiausiai paveiktose Afrikos šalyse; kadangi ŽIV/AIDS ir kitos pandemijos dažniausiai paliečia produktyvią darbo jėgą,

| T. | kadangi politiniai neramumai ir taikos ir saugumo stoka suvaržo daugelio šalių gebėjimą tiekti maistą, taip pat daro ilgalaikį neigiamą poveikį žmonių pragyvenimo lygiui, |
| --- | --- |

T.

kadangi politiniai neramumai ir taikos ir saugumo stoka suvaržo daugelio šalių gebėjimą tiekti maistą, taip pat daro ilgalaikį neigiamą poveikį žmonių pragyvenimo lygiui,

| U. | kadangi dėl padidėjusios galimybės naudotis moderniomis informacinėmis technologijomis stiprėja ūkininkų gebėjimai ir jie geriau informuojami apie žemės ūkio praktiką, kainas ir turi prieigą prie gamybos veiksnių, |
| --- | --- |

U.

kadangi dėl padidėjusios galimybės naudotis moderniomis informacinėmis technologijomis stiprėja ūkininkų gebėjimai ir jie geriau informuojami apie žemės ūkio praktiką, kainas ir turi prieigą prie gamybos veiksnių,

| 1. | pabrėžia teisės į maistą svarbą, nes ši teisė turėtų būti suvokiama kaip neatimama ir visuotinė teisė; pabrėžia kiekvienos šalies ar regiono teisę kurti tokį žemės ūkį, kuris patenkintų gyventojų maisto poreikius; patvirtina, kad galimybė gauti pakankamą ir visavertį maistą yra pagrindinė žmogaus teisė, kuri turi būti garantuota bendrais vyriausybių, tarptautinių institucijų ir pilietinės visuomenės organizacijų veiksmais; pabrėžia, kad tokios teisės suvaržymas ar nesuteikimas turi būti suvokiamas kaip visuotinės žmogaus teisės pažeidimas; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia teisės į maistą svarbą, nes ši teisė turėtų būti suvokiama kaip neatimama ir visuotinė teisė; pabrėžia kiekvienos šalies ar regiono teisę kurti tokį žemės ūkį, kuris patenkintų gyventojų maisto poreikius; patvirtina, kad galimybė gauti pakankamą ir visavertį maistą yra pagrindinė žmogaus teisė, kuri turi būti garantuota bendrais vyriausybių, tarptautinių institucijų ir pilietinės visuomenės organizacijų veiksmais; pabrėžia, kad tokios teisės suvaržymas ar nesuteikimas turi būti suvokiamas kaip visuotinės žmogaus teisės pažeidimas;

| 2. | primena ES ir AKR šalims, kad jos įsipareigojo iki 2015 m. perpus sumažinti nuo bado kenčiančių žmonių skaičių; ragina ES ir AKR šalis remiantis TVT gairėmis imtis atitinkamų priemonių siekiant įvykdyti šį įsipareigojimą; |
| --- | --- |

2.

primena ES ir AKR šalims, kad jos įsipareigojo iki 2015 m. perpus sumažinti nuo bado kenčiančių žmonių skaičių; ragina ES ir AKR šalis remiantis TVT gairėmis imtis atitinkamų priemonių siekiant įvykdyti šį įsipareigojimą;

| 3. | ragina Europos Sąjungą, glaudžiai konsultuojantis su AKR šalimis ir atsižvelgiant į PPO reikalavimus, daugiau dėmesio skirti Europos žemės ūkio produktų eksporto subsidijavimo poveikio AKR šalims klausimui; pabrėžia Dohos derybų raundo sėkmingų vystymuisi palankių rezultatų svarbą; taip pat pabrėžia, kad išsivysčiusios pasaulio šalys turėtų stiprinti savo įsipareigojimus keisti ūkių subsidijavimą per pasaulinius prekybos susitarimus; šiuo atžvilgiu primena, kad bet kokiame susitarime reikėtų atsižvelgti į klimatinius regionus ir atitinkamai į skirtingas žemės ūkio produkcijos formas; pabrėžia, kad Dohos derybų raundo rezultatai turėtų paskatinti besivystančias šalis investuoti į žemės ūkio produktų ir maisto gamybą; |
| --- | --- |

3.

ragina Europos Sąjungą, glaudžiai konsultuojantis su AKR šalimis ir atsižvelgiant į PPO reikalavimus, daugiau dėmesio skirti Europos žemės ūkio produktų eksporto subsidijavimo poveikio AKR šalims klausimui; pabrėžia Dohos derybų raundo sėkmingų vystymuisi palankių rezultatų svarbą; taip pat pabrėžia, kad išsivysčiusios pasaulio šalys turėtų stiprinti savo įsipareigojimus keisti ūkių subsidijavimą per pasaulinius prekybos susitarimus; šiuo atžvilgiu primena, kad bet kokiame susitarime reikėtų atsižvelgti į klimatinius regionus ir atitinkamai į skirtingas žemės ūkio produkcijos formas; pabrėžia, kad Dohos derybų raundo rezultatai turėtų paskatinti besivystančias šalis investuoti į žemės ūkio produktų ir maisto gamybą;

| 4. | ragina AKR šalis šeimos ūkiams skirti didelę sektoriaus investicijų dalį siekiant užtikrinti apsirūpinimo maistu saugumą; |
| --- | --- |

4.

ragina AKR šalis šeimos ūkiams skirti didelę sektoriaus investicijų dalį siekiant užtikrinti apsirūpinimo maistu saugumą;

| 5. | mano, kad labai svarbu suteikti naują postūmį AKR ir ES partnerystei, derantis dėl sąžiningo ir suderinto partnerystės susitarimo, kuris būtų nukreiptas į vystymąsi; |
| --- | --- |

5.

mano, kad labai svarbu suteikti naują postūmį AKR ir ES partnerystei, derantis dėl sąžiningo ir suderinto partnerystės susitarimo, kuris būtų nukreiptas į vystymąsi;

| 6. | laikosi požiūrio, kad siekiant užtikrinti aprūpinimo maistu saugumą bei tvarumą ir kovoti su skurdu, tarptautinėse prekybos taisyklėse ir susitarimuose reikėtų atsižvelgti į visas ekonomines ir socialines teises, įskaitant teisę į maistą; |
| --- | --- |

6.

laikosi požiūrio, kad siekiant užtikrinti aprūpinimo maistu saugumą bei tvarumą ir kovoti su skurdu, tarptautinėse prekybos taisyklėse ir susitarimuose reikėtų atsižvelgti į visas ekonomines ir socialines teises, įskaitant teisę į maistą;

| 7. | apgailestauja, kad 2008 m., praėjus penkeriems metams po Maputu deklaracijos priėmimo, kurioje buvo nustatytas bendras tikslas skirti 10 proc. Afrikos Sąjungos (AS) valstybių narių nacionalinių biudžetų lėšų žemės ūkiui, 50 proc. Afrikos šalių žemės ūkiui skyrė mažiau nei 5 proc. savo nacionalinių biudžetų lėšų; |
| --- | --- |

7.

apgailestauja, kad 2008 m., praėjus penkeriems metams po Maputu deklaracijos priėmimo, kurioje buvo nustatytas bendras tikslas skirti 10 proc. Afrikos Sąjungos (AS) valstybių narių nacionalinių biudžetų lėšų žemės ūkiui, 50 proc. Afrikos šalių žemės ūkiui skyrė mažiau nei 5 proc. savo nacionalinių biudžetų lėšų;

| 8. | pabrėžia, kad diskusijose dėl 10-ojo Europos plėtros fondo (EPF) įgyvendinimo daugiau dėmesio reikėtų skirti gyventojų poreikiams žemės ūkio produkcijos srityje siekiant užtikrinti jų aprūpinimo maistu saugumą, taip pat žemės ūkio produkcijos tobulinimui ir įvairinimui bei didesnės pridėtinės vertės kūrimui siekiant padėti AKR šalims atsisakyti monokultūrų eksportavimo modelio; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad diskusijose dėl 10-ojo Europos plėtros fondo (EPF) įgyvendinimo daugiau dėmesio reikėtų skirti gyventojų poreikiams žemės ūkio produkcijos srityje siekiant užtikrinti jų aprūpinimo maistu saugumą, taip pat žemės ūkio produkcijos tobulinimui ir įvairinimui bei didesnės pridėtinės vertės kūrimui siekiant padėti AKR šalims atsisakyti monokultūrų eksportavimo modelio;

| 9. | ragina, įgyvendinant 10-ąjį EPF, įtraukti specialią aprūpinimo maistu saugumo vystymo programą, skirtą kiekvienai iš AKR šalių, o šioje programoje nustatyti aiškius ir plačių užmojų tikslus bei konkrečias priemones, kurios būtų taikomos pagal griežtą tvarkaraštį, konsultuojantis su ūkininkais ir pilietine visuomene; |
| --- | --- |

9.

ragina, įgyvendinant 10-ąjį EPF, įtraukti specialią aprūpinimo maistu saugumo vystymo programą, skirtą kiekvienai iš AKR šalių, o šioje programoje nustatyti aiškius ir plačių užmojų tikslus bei konkrečias priemones, kurios būtų taikomos pagal griežtą tvarkaraštį, konsultuojantis su ūkininkais ir pilietine visuomene;

| 10. | ragina ES ir AKR šalis į vystymosi politiką įtraukti trumpalaikius poreikius ir apribojimus, kurių patiria kaimo vietovėse gyvenantys vyrai ir moterys, siekiant užtikrinti su apsirūpinimo maistu susijusių programų sėkmę; |
| --- | --- |

10.

ragina ES ir AKR šalis į vystymosi politiką įtraukti trumpalaikius poreikius ir apribojimus, kurių patiria kaimo vietovėse gyvenantys vyrai ir moterys, siekiant užtikrinti su apsirūpinimo maistu susijusių programų sėkmę;

| 11. | pabrėžia, kad apsirūpinimo maistu saugumo klausimas turėtų būti įtrauktas į besivystančių šalių politikos sritis, siekiant pagerinti maisto prieinamumą, galimybes gauti maisto ir maisto suvartojimą, rengiant tokias maisto srities strategijas, kuriomis būtų siekiama įveikti skurdą; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad apsirūpinimo maistu saugumo klausimas turėtų būti įtrauktas į besivystančių šalių politikos sritis, siekiant pagerinti maisto prieinamumą, galimybes gauti maisto ir maisto suvartojimą, rengiant tokias maisto srities strategijas, kuriomis būtų siekiama įveikti skurdą;

| 12. | ragina tarptautinę bendruomenę padėti Pasaulio maisto programai (PMP) reaguoti į naujus iššūkius kovoje su badu, kylančius dėl maisto ir naftos kainų augimo, orų anomalijų ir mažėjančių pasaulinių maisto atsargų; |
| --- | --- |

12.

ragina tarptautinę bendruomenę padėti Pasaulio maisto programai (PMP) reaguoti į naujus iššūkius kovoje su badu, kylančius dėl maisto ir naftos kainų augimo, orų anomalijų ir mažėjančių pasaulinių maisto atsargų;

| 13. | ragina Komisiją, ES valstybes nares ir AKR šalis glaudžiai bendradarbiauti siekiant kovoti su finansinėmis spekuliacijomis javų ir maisto srityse; |
| --- | --- |

13.

ragina Komisiją, ES valstybes nares ir AKR šalis glaudžiai bendradarbiauti siekiant kovoti su finansinėmis spekuliacijomis javų ir maisto srityse;

| 14. | ragina pripažinti mokslinių tyrimų, žemės ūkio populiarinimo paslaugų ir ūkininkų ryšių svarbą siekiant tikslų, iškeltų apsirūpinimo maistu saugumo srityje; |
| --- | --- |

14.

ragina pripažinti mokslinių tyrimų, žemės ūkio populiarinimo paslaugų ir ūkininkų ryšių svarbą siekiant tikslų, iškeltų apsirūpinimo maistu saugumo srityje;

| 15. | atkreipia dėmesį, kad reikia taikyti geresnius žemės ūkio produktų gamybos metodus, įskaitant mažai kainuojančias technologijas, atlikti mokslinius tyrimus žemės ūkio srityje ir didinti našumo ir veiksmingumo rodiklį AKR šalyse siekiant sustiprinti tvarumą ir sušvelninti neigiamą apsirūpinimo maistu neužtikrintumo poveikį; |
| --- | --- |

15.

atkreipia dėmesį, kad reikia taikyti geresnius žemės ūkio produktų gamybos metodus, įskaitant mažai kainuojančias technologijas, atlikti mokslinius tyrimus žemės ūkio srityje ir didinti našumo ir veiksmingumo rodiklį AKR šalyse siekiant sustiprinti tvarumą ir sušvelninti neigiamą apsirūpinimo maistu neužtikrintumo poveikį;

| 16. | ragina AKR ir ES šalis atidžiai stebėti didelių žemės plotų įsigijimą, kuris galėtų nulemti ūkininkų išstūmimą iš rinkos, užkertant kelią vietos javų auginimui savo ir vietos gyventojų mitybos poreikiams patenkinti; |
| --- | --- |

16.

ragina AKR ir ES šalis atidžiai stebėti didelių žemės plotų įsigijimą, kuris galėtų nulemti ūkininkų išstūmimą iš rinkos, užkertant kelią vietos javų auginimui savo ir vietos gyventojų mitybos poreikiams patenkinti;

| 17. | pabrėžia didžiulę ES ir AKR bendradarbiavimo svarbą, plečiant ūkininkų žinias ir gerinant jų įgūdžius; todėl ragina, kad mokymo programos būtų organizuojamos, siekiant padidinti ūkininkų galimybes naudotis tvaraus ūkininkavimo metodais; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia didžiulę ES ir AKR bendradarbiavimo svarbą, plečiant ūkininkų žinias ir gerinant jų įgūdžius; todėl ragina, kad mokymo programos būtų organizuojamos, siekiant padidinti ūkininkų galimybes naudotis tvaraus ūkininkavimo metodais;

| 18. | pabrėžia geros kokybės sėjos užtikrinimo visiems augintojams svarbą; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia geros kokybės sėjos užtikrinimo visiems augintojams svarbą;

| 19. | ragina AKR šalis rodyti iniciatyvą įgyvendinant plataus užmojo programas žemės ūkio politikos srityje, kaip antai Malio ryžių iniciatyva; |
| --- | --- |

19.

ragina AKR šalis rodyti iniciatyvą įgyvendinant plataus užmojo programas žemės ūkio politikos srityje, kaip antai Malio ryžių iniciatyva;

| 20. | ragina AKR šalis vystymosi planuose bei regionų ir šalies strateginiuose dokumentuose daugiau dėmesio skirti žemės ūkio sektoriui, visų pirma didinant viešąsias investicijas į kaimo vietovių infrastruktūrą; |
| --- | --- |

20.

ragina AKR šalis vystymosi planuose bei regionų ir šalies strateginiuose dokumentuose daugiau dėmesio skirti žemės ūkio sektoriui, visų pirma didinant viešąsias investicijas į kaimo vietovių infrastruktūrą;

| 21. | mano, kad vystymosi politikos darna, ypač vystymosi, žemės ūkio ir plėtros politikos sričių, turėtų tapti pagrindiniu ES vystomojo bendradarbiavimo principu siekiant geriau pasinaudoti Kotonu susitarimo 12 straipsniu; |
| --- | --- |

21.

mano, kad vystymosi politikos darna, ypač vystymosi, žemės ūkio ir plėtros politikos sričių, turėtų tapti pagrindiniu ES vystomojo bendradarbiavimo principu siekiant geriau pasinaudoti Kotonu susitarimo 12 straipsniu;

| 22. | pabrėžia, kad ES ir AKR šalys turėtų parengti tinkamą ir lankstų mechanizmą ypač kritiškų padėčių atveju, kai įvyksta nelaimės žemės ūkio sektoriuje; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia, kad ES ir AKR šalys turėtų parengti tinkamą ir lankstų mechanizmą ypač kritiškų padėčių atveju, kai įvyksta nelaimės žemės ūkio sektoriuje;

| 23. | palankiai vertina ES skirtą skubią pagalbą pagal maisto priemonę su 1 mlrd. EUR biudžetu, skirtu 2009–2011 m. laikotarpiui, daugiau kaip 50 pasaulio šalių, kurios labiausiai nukentėjo nuo maisto kainų augimo, siekiant padidinti vietos maisto gamybos pajėgumus bei tiekimą ir sustiprinti vietos ūkininkų bendruomenes; |
| --- | --- |

23.

palankiai vertina ES skirtą skubią pagalbą pagal maisto priemonę su 1 mlrd. EUR biudžetu, skirtu 2009–2011 m. laikotarpiui, daugiau kaip 50 pasaulio šalių, kurios labiausiai nukentėjo nuo maisto kainų augimo, siekiant padidinti vietos maisto gamybos pajėgumus bei tiekimą ir sustiprinti vietos ūkininkų bendruomenes;

| 24. | ragina AKR vyriausybes užtikrinti, kad kaimo vietovėse moterims būtų suteiktos visos ir lygios teisės į žemę ir kitus išteklius, įskaitant paveldėjimo teisę, ir kad būtų vykdomos administracinės reformos bei kitos reikalingos priemonės, suteikiant moterims tokias pačias galimybes kaip vyrams į kreditą, kapitalą, darbo teises, teisėtus asmens dokumentus, atitinkamas technologijas ir rinkų bei informacijos prieinamumą; |
| --- | --- |

24.

ragina AKR vyriausybes užtikrinti, kad kaimo vietovėse moterims būtų suteiktos visos ir lygios teisės į žemę ir kitus išteklius, įskaitant paveldėjimo teisę, ir kad būtų vykdomos administracinės reformos bei kitos reikalingos priemonės, suteikiant moterims tokias pačias galimybes kaip vyrams į kreditą, kapitalą, darbo teises, teisėtus asmens dokumentus, atitinkamas technologijas ir rinkų bei informacijos prieinamumą;

| 25. | pažymi, kad Europos Sąjunga kaip visuma, įskaitant valstybes nares, tebėra pagrindinė pagalbos teikėja, pasauliniu mastu teikianti 56 proc. visos skiriamos pagalbos, kurios vertė 2009 m. siekė 49 mlrd. EUR, nes ES vyriausybės bendrai įsipareigojo Oficialiai paramai vystymuisi skirti 0,56 ir 0,7 proc. savo bendrojo vidaus produkto atitinkamai iki 2010 ir 2015 m.; |
| --- | --- |

25.

pažymi, kad Europos Sąjunga kaip visuma, įskaitant valstybes nares, tebėra pagrindinė pagalbos teikėja, pasauliniu mastu teikianti 56 proc. visos skiriamos pagalbos, kurios vertė 2009 m. siekė 49 mlrd. EUR, nes ES vyriausybės bendrai įsipareigojo Oficialiai paramai vystymuisi skirti 0,56 ir 0,7 proc. savo bendrojo vidaus produkto atitinkamai iki 2010 ir 2015 m.;

| 26. | ragina ES valstybes nares ir Europos Komisiją vykdyti savo įsipareigojimus, visų pirma mažiausiai išsivysčiusių AKR šalių ir tik maisto produktus importuojančių šalių atžvilgiu, kad jos galėtų sušvelninti neigiamus geroko maisto kainų padidėjimo padarinius, kurie vis labiau didina šių šalių mokėjimų balanso problemas; |
| --- | --- |

26.

ragina ES valstybes nares ir Europos Komisiją vykdyti savo įsipareigojimus, visų pirma mažiausiai išsivysčiusių AKR šalių ir tik maisto produktus importuojančių šalių atžvilgiu, kad jos galėtų sušvelninti neigiamus geroko maisto kainų padidėjimo padarinius, kurie vis labiau didina šių šalių mokėjimų balanso problemas;

| 27. | mano, kad neturtingųjų šalių užsienio skola varžo šių šalių vystymosi galimybes ir mažina atsparumą bei galimybes veiksmingai kovoti su skurdu ir badu; todėl ragina Europos Komisiją ir ES valstybes nares toliau tęsti derybas dėl itin įsiskolinusių šalių skolų panaikinimo, nes ši problema tebėra neišspręsta; |
| --- | --- |

27.

mano, kad neturtingųjų šalių užsienio skola varžo šių šalių vystymosi galimybes ir mažina atsparumą bei galimybes veiksmingai kovoti su skurdu ir badu; todėl ragina Europos Komisiją ir ES valstybes nares toliau tęsti derybas dėl itin įsiskolinusių šalių skolų panaikinimo, nes ši problema tebėra neišspręsta;

| 28. | palankiai vertina Europos Komisijos įsipareigojimą skirti 1 mlrd. EUR TVT tikslams įgyvendinti, kaip Komisijos Pirmininkas pranešė Jungtinių Tautų aukšto lygio susitikime TVT klausimais, siekiant atlyginti gerų rezultatų pasiekusioms šalims ir paremti labiausiai atsiliekančias šalis, taip pat nustatyti tikslus ir skaidrius tinkamumo rodiklius, atsižvelgiant į mažiausiai išsivysčiusių šalių, mažų besivystančių salų valstybių (MBSV) ir tik maistą importuojančių AKR šalių išskirtines savybes ir poreikius, ir užtikrinti, kad šių išteklių prieinamumas būtų pagrįstas minėtais poreikiais; ragina Europos Komisiją apsvarstyti galimybę skirti dalį iš TVT numatyto 1 mlrd. EUR privačių įmonių papildomoms lėšoms kaupti, kurios būtų panaudotos projektams, didinantiems maisto gamybą vietos ir regioninei rinkoms, įgyvendinti, taip pat biotechnologijų vystymui ir panaudojimui siekiant šių tikslų; |
| --- | --- |

28.

palankiai vertina Europos Komisijos įsipareigojimą skirti 1 mlrd. EUR TVT tikslams įgyvendinti, kaip Komisijos Pirmininkas pranešė Jungtinių Tautų aukšto lygio susitikime TVT klausimais, siekiant atlyginti gerų rezultatų pasiekusioms šalims ir paremti labiausiai atsiliekančias šalis, taip pat nustatyti tikslus ir skaidrius tinkamumo rodiklius, atsižvelgiant į mažiausiai išsivysčiusių šalių, mažų besivystančių salų valstybių (MBSV) ir tik maistą importuojančių AKR šalių išskirtines savybes ir poreikius, ir užtikrinti, kad šių išteklių prieinamumas būtų pagrįstas minėtais poreikiais; ragina Europos Komisiją apsvarstyti galimybę skirti dalį iš TVT numatyto 1 mlrd. EUR privačių įmonių papildomoms lėšoms kaupti, kurios būtų panaudotos projektams, didinantiems maisto gamybą vietos ir regioninei rinkoms, įgyvendinti, taip pat biotechnologijų vystymui ir panaudojimui siekiant šių tikslų;

| 29. | mano, kad reikia nuodugniai išanalizuoti naujos kartos agrodegalų komercinį poveikį; todėl ragina Europos Komisiją skubiai patvirtinti ir įdiegti aiškius tvarumo rodiklius ir apsvarstyti galimai žalingą agrodegalams skirtų javų subsidijavimo poveikį; |
| --- | --- |

29.

mano, kad reikia nuodugniai išanalizuoti naujos kartos agrodegalų komercinį poveikį; todėl ragina Europos Komisiją skubiai patvirtinti ir įdiegti aiškius tvarumo rodiklius ir apsvarstyti galimai žalingą agrodegalams skirtų javų subsidijavimo poveikį;

| 30. | remia, atsižvelgiant į AKR ir ES regioninį bendradarbiavimą, šeimos ūkiams skirtų atitinkamų klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos priemonių įdiegimą; |
| --- | --- |

30.

remia, atsižvelgiant į AKR ir ES regioninį bendradarbiavimą, šeimos ūkiams skirtų atitinkamų klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos priemonių įdiegimą;

| 31. | skatina geriau derinti pastangas, visų pirma nacionaliniu lygmeniu, taip pat tarptautinės besivystančios bendruomenės lygmeniu įgyvendinant žemės ūkio programas ir iš dalies sutampančias AKR šalyse sukurtas programas, kurioms reikalingi dideli žmogiškieji ir finansiniai ištekliai; |
| --- | --- |

31.

skatina geriau derinti pastangas, visų pirma nacionaliniu lygmeniu, taip pat tarptautinės besivystančios bendruomenės lygmeniu įgyvendinant žemės ūkio programas ir iš dalies sutampančias AKR šalyse sukurtas programas, kurioms reikalingi dideli žmogiškieji ir finansiniai ištekliai;

| 32. | pabrėžia visų iš Europos pagalbos finansuojamų žemės ūkio programų finansinės atskaitomybės poreikį ir nacionaliniu, ir tarptautiniu lygmeniu, siekiant užtikrinti skaidresnį skirtų lėšų valdymą; |
| --- | --- |

32.

pabrėžia visų iš Europos pagalbos finansuojamų žemės ūkio programų finansinės atskaitomybės poreikį ir nacionaliniu, ir tarptautiniu lygmeniu, siekiant užtikrinti skaidresnį skirtų lėšų valdymą;

| 33. | primygtinai ragina AKR vyriausybes pritaikyti tvaresnį gamtos turtų, pvz., žvėrienos, valdymą ir ragina atlikti tolesnius mokslinius tyrimus dėl tvarios baltymų gamybos AKR šalyse, siekiant sumažinti priklausomybę nuo greitai mažėjančių baltymų iš laukinių gyvūnų šaltinių; |
| --- | --- |

33.

primygtinai ragina AKR vyriausybes pritaikyti tvaresnį gamtos turtų, pvz., žvėrienos, valdymą ir ragina atlikti tolesnius mokslinius tyrimus dėl tvarios baltymų gamybos AKR šalyse, siekiant sumažinti priklausomybę nuo greitai mažėjančių baltymų iš laukinių gyvūnų šaltinių;

| 34. | ragina ES ir AKR šalis dabartinėse ir būsimose derybose klimato kaitos klausimais daug dėmesio skirti didesnėms galimybėms gauti tokių žemės ūkio priemonių kaip trąšos, sėklos ir kiti įrankiai, siekiant padėti ūkininkams didinti gamybą, tvariai naudojantis vandens ištekliais, ir ypatingą dėmesį skirti klimatui nekenksmingai žemės ūkio praktikai; |
| --- | --- |

34.

ragina ES ir AKR šalis dabartinėse ir būsimose derybose klimato kaitos klausimais daug dėmesio skirti didesnėms galimybėms gauti tokių žemės ūkio priemonių kaip trąšos, sėklos ir kiti įrankiai, siekiant padėti ūkininkams didinti gamybą, tvariai naudojantis vandens ištekliais, ir ypatingą dėmesį skirti klimatui nekenksmingai žemės ūkio praktikai;

| 35. | paveda pirmininkams perduoti šia rezoliuciją AKR ir ES Ministrų Tarybai, Europos Komisijos Pirmininkui, Europos Parlamentui, nacionaliniams AKR ir ES valstybių narių parlamentams, Europos Komisijos Pirmininko pavaduotojai / Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Afrikos Sąjungos Komisijos Pirmininkui, Visos Afrikos Parlamentui ir JT Generaliniam Sekretoriui. |
| --- | --- |

35.

paveda pirmininkams perduoti šia rezoliuciją AKR ir ES Ministrų Tarybai, Europos Komisijos Pirmininkui, Europos Parlamentui, nacionaliniams AKR ir ES valstybių narių parlamentams, Europos Komisijos Pirmininko pavaduotojai / Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Afrikos Sąjungos Komisijos Pirmininkui, Visos Afrikos Parlamentui ir JT Generaliniam Sekretoriui.

REZOLIUCIJA (30)

dėl saugumo problemos Sacharos (Sachelio) regione: terorizmas ir prekyba narkotikais, ginklais ir žmonėmis

AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja,

susirinkusi Kinšasoje (Kongo Demokratinėje Respublikoje) 2010 m. gruodžio 2–4 d.,

atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 17 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Tarptautinę konvenciją dėl teroristinių sprogdinimų eliminavimo, kurią 1997 m. gruodžio 15 d. Niujorke priėmė Jungtinių Tautų Generalinė Asamblėja,

atsižvelgdama į Afrikos Sąjungos konvencijos dėl terorizmo prevencijos ir kovos su juo protokolą, priimtą Afrikos Sąjungos konferencijos trečiojoje eilinėje sesijoje Adis Abeboje 2004 m. liepos 8 d.,

atsižvelgdama į 2006 m. rugsėjo 8 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliucijoje Nr. 60/288 išdėstytą Jungtinių Tautų pasaulinės kovos su terorizmu strategiją,

atsižvelgdama į 2000 m. lapkričio 15 d. JT konvenciją prieš tarptautinį organizuotą nusikalstamumą ir su ja susijusius protokolus,

atsižvelgdama į Jungtinių Tautų veiksmų programą, priimtą 2001 m. liepos 20 d. Niujorke, kuria siekiama panaikinti, kovoti su neteisėta prekyba šaulių ir lengvaisiais ginklais ir užkirsti jai kelią visais jos aspektais,

atsižvelgdama į AKR ir ES partnerystės susitarimą (Kotonu susitarimą), ypač į jo 1, 8, 25 ir 28 straipsnius,

atsižvelgdama į tam tikras papildomas Europos Sąjungos sutarties, ypač į jos 3, 6, 21 ir 39 straipsnių, nuostatas ir į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 205, 208, 214 ir 222 straipsnių, nuostatas,

atsižvelgdama į 2003 m. gruodžio 12 d. Briuselyje priimtą Europos saugumo strategiją,

atsižvelgdama į 2005 m. gruodžio 30 d. Briuselyje priimtą Europos Sąjungos kovos su terorizmu strategiją,

atsižvelgdama į Afrikos ir ES taikos ir saugumo partnerystę, ypač į 2011–2013 m. veiksmų plano 2, 7 ir 8 iniciatyvas, priimtas Afrikos ir ES aukščiausiojo lygio susitikime, įvykusiame 2010 m. lapkričio 29–30 d. Tripolyje,

atsižvelgdama į Stokholmo programą (31) ir joje pabrėžiamą didesnį nuoseklumą tarp vidaus ir išorės saugumo aspektų (1.2.4 punktas) ir visapusišką požiūrį, apimantį išorės santykius, siekiant kovoti su prekyba žmonėmis (4.4.2 punktas),

atsižvelgdama į Islamo konferencijos organizacijos konvenciją dėl kovos su tarptautiniu terorizmu, kuri patvirtinta Islamo užsienio ministrų konferencijos 26-ojoje sesijoje, įvykusioje 1999 m. birželio 28 d.–liepos 1 d. Uagadugu mieste,

atsižvelgdama į Malio ir Mauritanijos nacionalinių įstatymų pavyzdį, siekiant apibrėžti ilgalaikius šios problemos sprendimus,

| A. | atsižvelgdama į Sacharos (Sachelio) regiono dydį ir į jo nykią aplinką, |
| --- | --- |

A.

atsižvelgdama į Sacharos (Sachelio) regiono dydį ir į jo nykią aplinką,

| B. | kadangi jo reljefui būdingi kalnai ir olos, didžiulės išsikišusios kopos, smėlis ir išdžiūvusios upės, |
| --- | --- |

B.

kadangi jo reljefui būdingi kalnai ir olos, didžiulės išsikišusios kopos, smėlis ir išdžiūvusios upės,

| C. | kadangi Malis, Alžyras, Mauritanija, Nigerija, Libija ir Čadas yra pagrindinės valstybės, turinčios sieną su Sacharos (Sachelio) ruožu, |
| --- | --- |

C.

kadangi Malis, Alžyras, Mauritanija, Nigerija, Libija ir Čadas yra pagrindinės valstybės, turinčios sieną su Sacharos (Sachelio) ruožu,

| D. | kadangi ši milžiniška keturių milijonų kvadratinių kilometrų teritorija yra retai apgyvendinta, o jos ribos nėra tiksliai apibrėžtos, reikia veiksmingai koordinuoti informacijos teikimą ir veiksmus bei sudėtingas paieškos, apsaugos ir prevencijos priemones, |
| --- | --- |

D.

kadangi ši milžiniška keturių milijonų kvadratinių kilometrų teritorija yra retai apgyvendinta, o jos ribos nėra tiksliai apibrėžtos, reikia veiksmingai koordinuoti informacijos teikimą ir veiksmus bei sudėtingas paieškos, apsaugos ir prevencijos priemones,

| E. | kadangi visos tarptautinės, vietos ir nacionalinės suinteresuotosios šalys turi būti mobilizuotos, siekiant pradėti kovą su terorizmu ir sustiprinti regiono saugumą, įskaitant struktūrinio dialogo užmezgimą, |
| --- | --- |

E.

kadangi visos tarptautinės, vietos ir nacionalinės suinteresuotosios šalys turi būti mobilizuotos, siekiant pradėti kovą su terorizmu ir sustiprinti regiono saugumą, įskaitant struktūrinio dialogo užmezgimą,

| F. | kadangi Sachelio arka yra centrinė sritis tarp Afrikos į pietus nuo Sacharos ir Europos ir kadangi Sacharos (Sachelio) ruožo padėtis kelia esminę saugumo problemą ir Afrikai, ir Europai, |
| --- | --- |

F.

kadangi Sachelio arka yra centrinė sritis tarp Afrikos į pietus nuo Sacharos ir Europos ir kadangi Sacharos (Sachelio) ruožo padėtis kelia esminę saugumo problemą ir Afrikai, ir Europai,

| G. | kadangi Sacharos (Sachelio) ruožo pavertimas teritorija, kurioje klesti neteisėta ir pavojinga veikla bei neteisėta prekyba, kelia grėsmę viso pasaulio saugumui, |
| --- | --- |

G.

kadangi Sacharos (Sachelio) ruožo pavertimas teritorija, kurioje klesti neteisėta ir pavojinga veikla bei neteisėta prekyba, kelia grėsmę viso pasaulio saugumui,

| H. | atsižvelgdama į neišsivysčiusias sausas teritorijas ir jų poveikį jaunimui, kuris neturi jokio užsiėmimo, |
| --- | --- |

H.

atsižvelgdama į neišsivysčiusias sausas teritorijas ir jų poveikį jaunimui, kuris neturi jokio užsiėmimo,

| I. | kadangi teroristai, verbuodami jiems reikiamus asmenis, savanaudiškai naudojasi vystymosi trūkumu, nesaugumo sąlygomis, socialinių garantijų nebuvimu ir daugelio jaunuolių menkomis įsidarbinimo galimybėmis regione, siūlydami jiems neteisėtą, bet pelningą uždarbį, |
| --- | --- |

I.

kadangi teroristai, verbuodami jiems reikiamus asmenis, savanaudiškai naudojasi vystymosi trūkumu, nesaugumo sąlygomis, socialinių garantijų nebuvimu ir daugelio jaunuolių menkomis įsidarbinimo galimybėmis regione, siūlydami jiems neteisėtą, bet pelningą uždarbį,

| J. | atsižvelgdama į terorizmo ir organizuoto nusikalstamumo padarinius regiono valstybėms ir atitinkamoms vietos žmonių grupėms šiose valstybėse, |
| --- | --- |

J.

atsižvelgdama į terorizmo ir organizuoto nusikalstamumo padarinius regiono valstybėms ir atitinkamoms vietos žmonių grupėms šiose valstybėse,

| K. | atsižvelgdama į didelį nesaugumo poveikį regiono ekonomikai, ypač kasybos ir turizmo sektoriuose, vystymuisi ir darbo vietų kūrimui, |
| --- | --- |

K.

atsižvelgdama į didelį nesaugumo poveikį regiono ekonomikai, ypač kasybos ir turizmo sektoriuose, vystymuisi ir darbo vietų kūrimui,

| L. | kadangi regionas pavirto narkotikų pervežimo ir platinimo zona narkotikų prekiautojams, ginklų prekiautojams, nelegalių migrantų į Europą gabentojams, |
| --- | --- |

L.

kadangi regionas pavirto narkotikų pervežimo ir platinimo zona narkotikų prekiautojams, ginklų prekiautojams, nelegalių migrantų į Europą gabentojams,

| M. | atsižvelgdama į staiga išaugusį nesaugumą regione, kurį sukėlė islamiškojo Magrebo „Al-Qaeda“ (AQMI) organizacijos atšaka, vykdydama įkaitų grobimus ir paėmimus, kurie naudojami kaip derybų įrankiai, |
| --- | --- |

M.

atsižvelgdama į staiga išaugusį nesaugumą regione, kurį sukėlė islamiškojo Magrebo „Al-Qaeda“ (AQMI) organizacijos atšaka, vykdydama įkaitų grobimus ir paėmimus, kurie naudojami kaip derybų įrankiai,

| N. | atsižvelgdama į daugybės kaimyninių šalių oro erdvės pažeidimą, prekiautojams gabenant oru neteisėtus produktus, įskaitant kokainą, |
| --- | --- |

N.

atsižvelgdama į daugybės kaimyninių šalių oro erdvės pažeidimą, prekiautojams gabenant oru neteisėtus produktus, įskaitant kokainą,

| O. | atsižvelgdama į milžiniškus išteklius ir galimybes, kurių turi teroristai ir narkotikų prekeiviai, palyginti su valstybėmis, kurioms kyla grėsmė, |
| --- | --- |

O.

atsižvelgdama į milžiniškus išteklius ir galimybes, kurių turi teroristai ir narkotikų prekeiviai, palyginti su valstybėmis, kurioms kyla grėsmė,

| P. | kadangi daugelis valstybių išreiškė norą padėti valstybėms, besiribojančioms su Sacharos dykuma, teikiant paramą šiai padėčiai spręsti, |
| --- | --- |

P.

kadangi daugelis valstybių išreiškė norą padėti valstybėms, besiribojančioms su Sacharos dykuma, teikiant paramą šiai padėčiai spręsti,

| Q. | kadangi saugumo stoka kelia sunkumų įgyvendinant vystomuosius projektus ir humanitarinėms nevyriausybinėms organizacijoms atliekant savo darbą, |
| --- | --- |

Q.

kadangi saugumo stoka kelia sunkumų įgyvendinant vystomuosius projektus ir humanitarinėms nevyriausybinėms organizacijoms atliekant savo darbą,

| R. | atsižvelgdama į pakantumo tradicijas, solidarumą ir pagarbą žmogui, kuris išpažįsta Islamo religiją, kuri praktikuojama regione, |
| --- | --- |

R.

atsižvelgdama į pakantumo tradicijas, solidarumą ir pagarbą žmogui, kuris išpažįsta Islamo religiją, kuri praktikuojama regione,

| S. | atsižvelgdama į barbarišką nekaltų gyventojų naikinimą, |
| --- | --- |

S.

atsižvelgdama į barbarišką nekaltų gyventojų naikinimą,

| T. | kadangi grobimai dėl išpirkos dažniau susiję su organizuotu nusikalstamumu negu su ideologinėmis ar religinėmis kovomis, |
| --- | --- |

T.

kadangi grobimai dėl išpirkos dažniau susiję su organizuotu nusikalstamumu negu su ideologinėmis ar religinėmis kovomis,

| U. | kadangi karinės pajėgos gali veiksmingai veikti tik tada, jeigu Sacharos (Sachelio) regione plėtojama tvaraus vystymosi politika, |
| --- | --- |

U.

kadangi karinės pajėgos gali veiksmingai veikti tik tada, jeigu Sacharos (Sachelio) regione plėtojama tvaraus vystymosi politika,

| V. | kadangi pirmiau minėtos tarptautinės priemonės sukuria pagrindą geresniam visuotiniam bendradarbiavimui, kuris atsispindi ir pokyčiuose, susijusiuose su Europos Sąjungos santykiais su trečiosiomis šalimis, |
| --- | --- |

V.

kadangi pirmiau minėtos tarptautinės priemonės sukuria pagrindą geresniam visuotiniam bendradarbiavimui, kuris atsispindi ir pokyčiuose, susijusiuose su Europos Sąjungos santykiais su trečiosiomis šalimis,

| W. | kadangi Tarptautinis terorizmo tyrimų centras patvirtino dramatišką terorizmo išpuolių skaičiaus padidėjimą Šiaurės ir Vakarų Afrikoje, kai išpuolių skaičius padidėjo daugiau kaip 500 proc. nuo 2001 m. rugsėjo 11 d. (32), žuvo daugiau kaip 1 500 žmonių, o 6 000 buvo sužaloti; |
| --- | --- |

W.

kadangi Tarptautinis terorizmo tyrimų centras patvirtino dramatišką terorizmo išpuolių skaičiaus padidėjimą Šiaurės ir Vakarų Afrikoje, kai išpuolių skaičius padidėjo daugiau kaip 500 proc. nuo 2001 m. rugsėjo 11 d. (32), žuvo daugiau kaip 1 500 žmonių, o 6 000 buvo sužaloti;

| X. | kadangi šiame regione itin sustiprėjo ryšys tarp Lotynų Amerikos ir Vakarų bei Vidurio Afrikos valstybių narkotikų prekiautojų, dėl kurio šiuo metu formuojasi pagrindinis narkotikų gabenimo kelias į Europą, kuriuo pervežama daugiau kaip 25 proc. visame pasaulyje suvartojamo kokaino; šios tendencijos rodo, kad Europos Sąjunga turi imtis griežtesnių priemonių, kovodama su šia padėtimi, |
| --- | --- |

X.

kadangi šiame regione itin sustiprėjo ryšys tarp Lotynų Amerikos ir Vakarų bei Vidurio Afrikos valstybių narkotikų prekiautojų, dėl kurio šiuo metu formuojasi pagrindinis narkotikų gabenimo kelias į Europą, kuriuo pervežama daugiau kaip 25 proc. visame pasaulyje suvartojamo kokaino; šios tendencijos rodo, kad Europos Sąjunga turi imtis griežtesnių priemonių, kovodama su šia padėtimi,

| Y. | kadangi Sachelyje stiprėja ryšiai tarp pakankamais ištekliais aprūpintų ir gerai organizuotų Lotynų Amerikos narkotikų kartelių ir teroristų organizacijų, kurios į savo veiklą siekia įtraukti vietos gyventojus, |
| --- | --- |

Y.

kadangi Sachelyje stiprėja ryšiai tarp pakankamais ištekliais aprūpintų ir gerai organizuotų Lotynų Amerikos narkotikų kartelių ir teroristų organizacijų, kurios į savo veiklą siekia įtraukti vietos gyventojus,

| Z. | kadangi 2003 m. Europos saugumo strategijoje pabrėžiama, kad „terorizmas kelia vis didesnę strateginę grėsmę visai Europai“, o Sacharos (Sachelio) regionas – vienas iš svarbiausių Europos Sąjungos prioritetų kovoje su terorizmu, |
| --- | --- |

Z.

kadangi 2003 m. Europos saugumo strategijoje pabrėžiama, kad „terorizmas kelia vis didesnę strateginę grėsmę visai Europai“, o Sacharos (Sachelio) regionas – vienas iš svarbiausių Europos Sąjungos prioritetų kovoje su terorizmu,

| AA. | kadangi labai svarbu nutraukti finansavimą, skirtą neteisėtai prekybai ir grobimams, ir imtis visų galimų priemonių, siekiant išvengti pinigų plovimo, |
| --- | --- |

AA.

kadangi labai svarbu nutraukti finansavimą, skirtą neteisėtai prekybai ir grobimams, ir imtis visų galimų priemonių, siekiant išvengti pinigų plovimo,

| 1. | gerbia terorizmo aukų atminimą; griežtai smerkia bet kokią terorizmo formą ir jo apraiškas ir ragina besąlygiškai išlaisvinti visus įkaitus; |
| --- | --- |

1.

gerbia terorizmo aukų atminimą; griežtai smerkia bet kokią terorizmo formą ir jo apraiškas ir ragina besąlygiškai išlaisvinti visus įkaitus;

| 2. | labai apgailestauja dėl pablogėjusios saugumo padėties Sacharos (Sachelio) regione, dėl kurios žuvo daug žmonių ir kyla grėsmė pakenkti pažangai, pasiektai per paskutinius penkerius metus, kovojant su terorizmu regione; |
| --- | --- |

2.

labai apgailestauja dėl pablogėjusios saugumo padėties Sacharos (Sachelio) regione, dėl kurios žuvo daug žmonių ir kyla grėsmė pakenkti pažangai, pasiektai per paskutinius penkerius metus, kovojant su terorizmu regione;

| 3. | ragina Jungtines Tautas greičiau kurti labiau suderintą atsaką į Sachelyje susiklosčiusią padėtį, kaip teigiama JT Saugumo Tarybos pirmininko pareiškime, kuris paskelbtas 2009 m. liepos 10 d. (S/PRST/2009/20), atsižvelgiant į kovą su tarptautiniu nusikalstamumu ir terorizmo grėsme, ypač Sacharos (Sachelio) ruože, įskaitant visuotinės kovos su terorizmu strategijos įgyvendinimą šiame regione; |
| --- | --- |

3.

ragina Jungtines Tautas greičiau kurti labiau suderintą atsaką į Sachelyje susiklosčiusią padėtį, kaip teigiama JT Saugumo Tarybos pirmininko pareiškime, kuris paskelbtas 2009 m. liepos 10 d. (S/PRST/2009/20), atsižvelgiant į kovą su tarptautiniu nusikalstamumu ir terorizmo grėsme, ypač Sacharos (Sachelio) ruože, įskaitant visuotinės kovos su terorizmu strategijos įgyvendinimą šiame regione;

| 4. | pabrėžia pagalbos, paramos ir psichologinės reabilitacijos teikimo terorizmo aukoms ir jų šeimoms svarbą; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia pagalbos, paramos ir psichologinės reabilitacijos teikimo terorizmo aukoms ir jų šeimoms svarbą;

| 5. | palaiko tarptautinio bendradarbiavimo stiprinimą kovoje su terorizmu, palankiai vertina kai kurių šalių atliekamą koordinavimą, skatina visas regiono valstybes toliau vienyti jėgas siekiant veiksmingai kovoti su terorizmu ir organizuotu nusikalstamumu ir tikisi, kad regioninis varžymasis netrukdys keistis informacija; |
| --- | --- |

5.

palaiko tarptautinio bendradarbiavimo stiprinimą kovoje su terorizmu, palankiai vertina kai kurių šalių atliekamą koordinavimą, skatina visas regiono valstybes toliau vienyti jėgas siekiant veiksmingai kovoti su terorizmu ir organizuotu nusikalstamumu ir tikisi, kad regioninis varžymasis netrukdys keistis informacija;

| 6. | ragina Jungtinių Tautų Generalinį Sekretorių, ES Tarybos Pirmininką ir Afrikos Sąjungos komisijos Pirmininką palengvinti pasirengimą Alžyro, Malio, Nigerijos, Mauritanijos, Libijos ir Čado valstybių vadovų aukščiausiojo lygio susitikimui, sukuriant bendrą strategiją kovai su AQMI ir užtikrinant bendrą viso Sacharos (Sachelio) ruožo kontrolę; |
| --- | --- |

6.

ragina Jungtinių Tautų Generalinį Sekretorių, ES Tarybos Pirmininką ir Afrikos Sąjungos komisijos Pirmininką palengvinti pasirengimą Alžyro, Malio, Nigerijos, Mauritanijos, Libijos ir Čado valstybių vadovų aukščiausiojo lygio susitikimui, sukuriant bendrą strategiją kovai su AQMI ir užtikrinant bendrą viso Sacharos (Sachelio) ruožo kontrolę;

| 7. | ragina Sacharos (Sachelio) regiono valstybes suvienyti susisiekimo ir žvalgybos išteklius, kad būtų galima realiu laiku sužinoti apie Salafistų grupių padėtį; |
| --- | --- |

7.

ragina Sacharos (Sachelio) regiono valstybes suvienyti susisiekimo ir žvalgybos išteklius, kad būtų galima realiu laiku sužinoti apie Salafistų grupių padėtį;

| 8. | ragina tarptautinę bendruomenę paremti Sacharos (Sachelio) regiono valstybes, užtikrinant veiksmingus oro erdvės ir žemės stebėjimo pajėgumus ir teikiant šioms valstybėms reikiamą karinę įrangą bei techninę pagalbą kovoje su terorizmu; |
| --- | --- |

8.

ragina tarptautinę bendruomenę paremti Sacharos (Sachelio) regiono valstybes, užtikrinant veiksmingus oro erdvės ir žemės stebėjimo pajėgumus ir teikiant šioms valstybėms reikiamą karinę įrangą bei techninę pagalbą kovoje su terorizmu;

| 9. | primygtinai siūlo Sacharos (Sachelio) regiono šalims imtis visų reikiamų priemonių, siekiant nustatyti AQMI bendrininkus ir juos suimti; |
| --- | --- |

9.

primygtinai siūlo Sacharos (Sachelio) regiono šalims imtis visų reikiamų priemonių, siekiant nustatyti AQMI bendrininkus ir juos suimti;

| 10. | pabrėžia, kad tarptautinė bendruomenė, ir visų pirma Europos Sąjungos ir AKR narės, ypač Sachelio ir Sacharos valstybių bendrijos (angl. CEN-SAD) narės, turi įtvirtinti veiksmingą požiūrį kovojant su smurtu Sacharos (Sachelio) regione; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad tarptautinė bendruomenė, ir visų pirma Europos Sąjungos ir AKR narės, ypač Sachelio ir Sacharos valstybių bendrijos (angl. CEN-SAD) narės, turi įtvirtinti veiksmingą požiūrį kovojant su smurtu Sacharos (Sachelio) regione;

| 11. | primygtinai siūlo su šia padėtimi susijusių valstybių vadovams įkurti nuolatinį forumą konsultacijoms taikos ir saugumo regione klausimais, kuris taptų stabilumo ir vystymosi ramsčiu; toliau pataria kurti aiškius ryšius tarp saugumo ir vystymosi, siekiant kuo labiau padidinti įgyvendinamų programų veiksmingumą; |
| --- | --- |

11.

primygtinai siūlo su šia padėtimi susijusių valstybių vadovams įkurti nuolatinį forumą konsultacijoms taikos ir saugumo regione klausimais, kuris taptų stabilumo ir vystymosi ramsčiu; toliau pataria kurti aiškius ryšius tarp saugumo ir vystymosi, siekiant kuo labiau padidinti įgyvendinamų programų veiksmingumą;

| 12. | ragina kaimyninių valstybių valdžios institucijas vykdyti informuotumo didinimo kampanijas tarp vietos gyventojų, siekiant įtraukti juos į šios problemos sprendimo procesą; |
| --- | --- |

12.

ragina kaimyninių valstybių valdžios institucijas vykdyti informuotumo didinimo kampanijas tarp vietos gyventojų, siekiant įtraukti juos į šios problemos sprendimo procesą;

| 13. | ragina ES ir jos valstybes nares sutelkti visus galimus išteklius, siekiant skatinti saugumą ir vystymąsi Sacharos (Sachelio) regione, bendradarbiaujant su regiono valstybėmis, Jungtinėmis Tautomis ir kitais tarptautiniais partneriais; |
| --- | --- |

13.

ragina ES ir jos valstybes nares sutelkti visus galimus išteklius, siekiant skatinti saugumą ir vystymąsi Sacharos (Sachelio) regione, bendradarbiaujant su regiono valstybėmis, Jungtinėmis Tautomis ir kitais tarptautiniais partneriais;

| 14. | remia Vakarų Afrikos valstybių ekonominės bendrijos (angl. ECOWAS) iniciatyvas ir jos tarptautinius partnerius, siekiant užkirsti kelią prekybai narkotikais ir žmonėmis ir kovoti su ja, taip pat su organizuotu nusikalstamumu regione, parengiant regioninį veiksmų planą ir visų pirma įsteigiant specialiųjų patarėjų, kurie patartų ECOWAS komisijos pirmininkui prekybos narkotikais ir žmonėmis bei nusikalstamumo klausimais, tarnybą; |
| --- | --- |

14.

remia Vakarų Afrikos valstybių ekonominės bendrijos (angl. ECOWAS) iniciatyvas ir jos tarptautinius partnerius, siekiant užkirsti kelią prekybai narkotikais ir žmonėmis ir kovoti su ja, taip pat su organizuotu nusikalstamumu regione, parengiant regioninį veiksmų planą ir visų pirma įsteigiant specialiųjų patarėjų, kurie patartų ECOWAS komisijos pirmininkui prekybos narkotikais ir žmonėmis bei nusikalstamumo klausimais, tarnybą;

| 15. | pabrėžia, kad reikia imtis veiksmingų priemonių, siekiant nutraukti finansavimą teroristams ir jų bendrininkams, ir ragina regiono valstybes imtis priemonių, kurias palaiko Jungtinių Tautų narkotikų kontrolės ir nusikalstamumo prevencijos biuras (angl. UNODC); ragina iš esmės reformuoti baudžiamosios teisenos sistemas bei antikorupcinius įstatymus, gerinti prekybos lengvaisiais ginklais kontrolę ir įšaldyti įtariamų asmenų banko sąskaitas; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia, kad reikia imtis veiksmingų priemonių, siekiant nutraukti finansavimą teroristams ir jų bendrininkams, ir ragina regiono valstybes imtis priemonių, kurias palaiko Jungtinių Tautų narkotikų kontrolės ir nusikalstamumo prevencijos biuras (angl. UNODC); ragina iš esmės reformuoti baudžiamosios teisenos sistemas bei antikorupcinius įstatymus, gerinti prekybos lengvaisiais ginklais kontrolę ir įšaldyti įtariamų asmenų banko sąskaitas;

| 16. | palankiai vertina tarptautinį spaudimą valstybėms, teikiančioms materialinę ir finansinę paramą teroristų grupuotėms, ir pati įsipareigoja naudoti politinį spaudimą, siekiant sustabdyti vis labiau didėjantį tam tikrų teroristinių grupuočių finansavimą; |
| --- | --- |

16.

palankiai vertina tarptautinį spaudimą valstybėms, teikiančioms materialinę ir finansinę paramą teroristų grupuotėms, ir pati įsipareigoja naudoti politinį spaudimą, siekiant sustabdyti vis labiau didėjantį tam tikrų teroristinių grupuočių finansavimą;

| 17. | griežtai smerkia bendroves ir organizacijas, kurios, nors formaliai ir nepažeidžia teisės aktų, tačiau yra plačiai žinomos kaip teikiančios paramą teroristų grupuotėms; |
| --- | --- |

17.

griežtai smerkia bendroves ir organizacijas, kurios, nors formaliai ir nepažeidžia teisės aktų, tačiau yra plačiai žinomos kaip teikiančios paramą teroristų grupuotėms;

| 18. | skatina remti Afrikos terorizmo studijų ir mokslinių tyrimų centrą (angl. ACSRT), kuris įgaliotas palengvinti Afrikos Sąjungos iniciatyvų dėl kovos su terorizmu įgyvendinimą, kuriant slaptą duomenų bazę, į kurią bus įtraukiami įtariamų teroristų vardai ir apibrėžiamos teroristinės veiklos tendencijos; |
| --- | --- |

18.

skatina remti Afrikos terorizmo studijų ir mokslinių tyrimų centrą (angl. ACSRT), kuris įgaliotas palengvinti Afrikos Sąjungos iniciatyvų dėl kovos su terorizmu įgyvendinimą, kuriant slaptą duomenų bazę, į kurią bus įtraukiami įtariamų teroristų vardai ir apibrėžiamos teroristinės veiklos tendencijos;

| 19. | palankiai vertina tai, kad lėšos, gaunamos pagal ES „stabilumo priemonę“, pradėtos naudoti Sacharos (Sachelio) regione; |
| --- | --- |

19.

palankiai vertina tai, kad lėšos, gaunamos pagal ES „stabilumo priemonę“, pradėtos naudoti Sacharos (Sachelio) regione;

| 20. | remia gebėjimų didinimą per tokias daugiašales sistemas kaip Jungtinės Tautos; |
| --- | --- |

20.

remia gebėjimų didinimą per tokias daugiašales sistemas kaip Jungtinės Tautos;

| 21. | ragina imtis visų įmanomų priemonių kovai su terorizmu, laikantis tarptautinių konvencijų ir protokolų dėl žmogaus teisių; |
| --- | --- |

21.

ragina imtis visų įmanomų priemonių kovai su terorizmu, laikantis tarptautinių konvencijų ir protokolų dėl žmogaus teisių;

| 22. | primygtinai reikalauja derinti kovą su teroristinėmis grupuotėmis ir vystymąsi regione; |
| --- | --- |

22.

primygtinai reikalauja derinti kovą su teroristinėmis grupuotėmis ir vystymąsi regione;

| 23. | ragina Europos Sąjungą, atsižvelgiant į Regionines orientacines programas (ROP) ir Nacionalines orientacines programas (NOP), imtis veiksmų, sudarant regiono gyventojams geresnes galimybes gauti vandens, naudotis visuomenės švietimo ir sveikatos priežiūros paslaugomis, taip pat gerinant infrastruktūrą, kad būtų atvertos galimybės vystyti verslą ir prekybą regione; |
| --- | --- |

23.

ragina Europos Sąjungą, atsižvelgiant į Regionines orientacines programas (ROP) ir Nacionalines orientacines programas (NOP), imtis veiksmų, sudarant regiono gyventojams geresnes galimybes gauti vandens, naudotis visuomenės švietimo ir sveikatos priežiūros paslaugomis, taip pat gerinant infrastruktūrą, kad būtų atvertos galimybės vystyti verslą ir prekybą regione;

| 24. | atkreipia dėmesį, kad nevyriausybinių organizacijų veikla labai prisideda prie vystymosi, demokratijos ir žmonių teisių skatinimo ir kad būtų naudinga šias organizacijas konsultuoti, siekiant gauti vertingą informaciją, susijusią su esama padėtimi šioje srityje; atkreipia dėmesį į tai, kad represinės priemonės kovoje su terorizmu neturėtų sudaryti kliūčių veikti nevyriausybinėms organizacijoms skatinant vystymąsi, demokratiją ir žmogaus teises; |
| --- | --- |

24.

atkreipia dėmesį, kad nevyriausybinių organizacijų veikla labai prisideda prie vystymosi, demokratijos ir žmonių teisių skatinimo ir kad būtų naudinga šias organizacijas konsultuoti, siekiant gauti vertingą informaciją, susijusią su esama padėtimi šioje srityje; atkreipia dėmesį į tai, kad represinės priemonės kovoje su terorizmu neturėtų sudaryti kliūčių veikti nevyriausybinėms organizacijoms skatinant vystymąsi, demokratiją ir žmogaus teises;

| 25. | atkreipia dėmesį į tai, kad Sachelio regionui didžiausią įtaką daro klimato kaita ir biologinės įvairovės sumažėjimas, kurie turi didžiulį poveikį žemdirbystei, ūkininkams ir vietos žmonių gyvenimui, ir kad tai didina skurdą ir nelygybę; |
| --- | --- |

25.

atkreipia dėmesį į tai, kad Sachelio regionui didžiausią įtaką daro klimato kaita ir biologinės įvairovės sumažėjimas, kurie turi didžiulį poveikį žemdirbystei, ūkininkams ir vietos žmonių gyvenimui, ir kad tai didina skurdą ir nelygybę;

| 26. | primygtinai ragina Europos Komisiją remti visas priemones, stengiantis pakeisti šio regiono laipsnišką virtimą dykuma, įskaitant mokslinių tyrimų atlikimą ir vietos žinių taikymą; |
| --- | --- |

26.

primygtinai ragina Europos Komisiją remti visas priemones, stengiantis pakeisti šio regiono laipsnišką virtimą dykuma, įskaitant mokslinių tyrimų atlikimą ir vietos žinių taikymą;

| 27. | paveda pirmininkams perduoti šia rezoliuciją AKR ir ES Ministrų Tarybai, ES Tarybos Pirmininkui, Europos Komisijos Pirmininko pavaduotojai / Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui ir Sacharos (Sachelio) regiono valstybių vyriausybėms. |
| --- | --- |

27.

paveda pirmininkams perduoti šia rezoliuciją AKR ir ES Ministrų Tarybai, ES Tarybos Pirmininkui, Europos Komisijos Pirmininko pavaduotojai / Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui ir Sacharos (Sachelio) regiono valstybių vyriausybėms.

DEKLARACIJA

dėl 2010 m. lapričio 28 d. Dramblio Kaulo Krante vykusio prezidento rinkimų antrojo turo rezultatų paskelbimo

AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja,

susirinkusi Kinšasoje (Kongo Demokratinėje Respublikoje) 2010 m. gruodžio 2–4 d.,

atsižvelgdama į Dramblio Kaulo Kranto rinkimų kodekso nuostatas,

atsižvelgdama į frakcijų, politinių partijų ir grupių bei Dramblio Kaulo Kranto rinkimų kandidatų elgesio kodeksą,

atsižvelgdama į pavojų, kuris dėl bet kokio galimo rinkimų proceso sutrikdymo Dramblio Kaulo Krante gali kilti sunkiai pasiektai politinei ir socialinei pusiausvyrai bei visam paregionio stabilumui,

atsižvelgdama į preliminarias daugelio tarptautinių organizacijų, visų pirma Afrikos Sąjungos, Vakarų Afrikos valstybių ekonominės bendrijos (angl. ECOWAS) ir Europos Sąjungos rinkimų stebėjimo misijų išvadas, kuriose nustatyta, kad prezidento rinkimų antrasis turas vyko laisvai ir demokratiškai,

| 1. | apgailestauja dėl kai kuriose šalies dalyse kilusių smurto protrūkių, laukiant laikinų rezultatų paskelbimo, kurie lėmė kelių asmenų mirtį, |
| --- | --- |

1.

apgailestauja dėl kai kuriose šalies dalyse kilusių smurto protrūkių, laukiant laikinų rezultatų paskelbimo, kurie lėmė kelių asmenų mirtį,

| 2. | apgailestauja, kad sutrukdžius Dramblio Kaulo Kranto nepriklausomos rinkimų komisijos veiklą prezidento rinkimų antrojo turo laikinieji rezultatai paskelbti vėliau, negu nurodyta rinkimų kodekse, |
| --- | --- |

2.

apgailestauja, kad sutrukdžius Dramblio Kaulo Kranto nepriklausomos rinkimų komisijos veiklą prezidento rinkimų antrojo turo laikinieji rezultatai paskelbti vėliau, negu nurodyta rinkimų kodekse,

| 3. | primygtinai ragina visas suinteresuotąsias šalis rodyti didžiausią santūrumą Dramblio Kaulo Kranto konstitucinei tarybai paskelbus galutinius rinkimų rezultatus, o nepasitenkinimą reikšti tik naudojantis teisėtais kanalais, |
| --- | --- |

3.

primygtinai ragina visas suinteresuotąsias šalis rodyti didžiausią santūrumą Dramblio Kaulo Kranto konstitucinei tarybai paskelbus galutinius rinkimų rezultatus, o nepasitenkinimą reikšti tik naudojantis teisėtais kanalais,

| 4. | primena Konstitucinei tarybai, kad visi sprendimai turi būti objektyvūs ir priimti jaučiant didžiausią pareigą Dramblio Kaulo Kranto piliečiams ir atsakomybę už juos, |
| --- | --- |

4.

primena Konstitucinei tarybai, kad visi sprendimai turi būti objektyvūs ir priimti jaučiant didžiausią pareigą Dramblio Kaulo Kranto piliečiams ir atsakomybę už juos,

| 5. | smerkia Konstitucinės tarybos sprendimą Dramblio Kaulo Kranto nepriklausomos rinkimų komisijos paskelbtus laikinuosius rezultatus laikyti negaliojančiais, prieš tai nesilaikant rinkimų kodekse nustatytos procedūros, |
| --- | --- |

5.

smerkia Konstitucinės tarybos sprendimą Dramblio Kaulo Kranto nepriklausomos rinkimų komisijos paskelbtus laikinuosius rezultatus laikyti negaliojančiais, prieš tai nesilaikant rinkimų kodekse nustatytos procedūros,

| 6. | atsisako pripažinti Konstitucinės tarybos paskelbtus rinkimų rezultatus, laikydama juos priešingais Dramblio Kaulo Kranto gyventojų valiai, išreikštai rinkimuose. |
| --- | --- |

6.

atsisako pripažinti Konstitucinės tarybos paskelbtus rinkimų rezultatus, laikydama juos priešingais Dramblio Kaulo Kranto gyventojų valiai, išreikštai rinkimuose.

---

(1)  Priimta AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos 2010 m. gruodžio 4 d. Kinšasoje (Kongo Demokratinė Respublika).

1

(2)  OL C 306 E, 2006 12 15, p. 96.

2

(3)  OL C 8 E, 2010 1 14, p. 85.

3

(4)  Priimta AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos 2010 m. gruodžio 4 d. Kinšasoje (Kongo Demokratinė Respublika).

4

(5)  OL C 341 E, 2010 12 16, p. 25.

5

(6)  OL C 193, 2010 7 16, p. 20.

6

(7)  Kopenhagos susitarimas.

7

(8)  Išnaudojama tik 7 proc. hidroterminio ir 1 proc. geoterminio potencialo.

8

(9)  Priimta AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos 2010 m. gruodžio 4 d. Kinšasoje (Kongo Demokratinė Respublika).

9

(10)  OL C 271, 2008 10 25, p. 32.

10

(11)  FAO, The State of Food Insecurity in the World: Addressing food security in protracted crises, 2010.

11

The State of Food Insecurity in the World: Addressing food security in protracted crises

(12)  Stocktaking on the Millennium Development Goals, JTVP, JTGF, UNICEF (koordinatorius) ir PMP, 2010 m. sausio mėn.

12

Stocktaking on the Millennium Development Goals,

(13)  Progress for children – Achieving the MDGs with equity – UNICEF, 2010 m. rugsejo men.

13

Progress for children – Achieving the MDGs with equity – UNICEF,

(14)  Progress for children – Achieving the MDGs with equity – UNICEF, 2010 m. rugsejo men.

14

Progress for children – Achieving the MDGs with equity – UNICEF,

(15)  UNESCO apžvalga „Policy Brief on Early Childhood Inclusion of Children with Disabilities: The Early Childhood Imperative“, Nr. 46 / 2009 m. balandžio–birželio mėn.

15

Policy Brief on Early Childhood Inclusion of Children with Disabilities: The Early Childhood Imperative

(16)  Progress for children – Achieving the MDGs with equity – UNICEF, 9 numeris, 2010 m. rugsejo men.

16

Progress for children – Achieving the MDGs with equity – UNICEF,

(17)  Stocktaking on the Millennium Development Goals, JTVP, JTGF, UNICEF (koordinatorius) ir PMP, 2010 m. sausio mėn.

17

Stocktaking on the Millennium Development Goals

(18)  2010 m. spalio 5 d. Jungtinių Tautų švietimo, mokslo ir kultūros organizacijos (UNESCO) generalinės direktorės Irinos Bokovos, JT Vystymosi programos (JTVP) administratorės Helen Clark, JT Vaikų fondo (UNICEF) vykdomojo direktoriaus Anthony Lake ir Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) generalinio direktoriaus Juan Somavia bendras pareiškimas.

18

(19)  Progress for children – Achieving the MDGs with equity – UNICEF, 2010 m. rugsejo men.

19

Progress for children – Achieving the MDGs with equity – UNICEF,

(20)  Progress for children – Achieving the MDGs with equity – UNICEF, 9 numeris, 2010 m. rugsejo men.

20

Progress for children – Achieving the MDGs with equity – UNICEF,

(21)  Accelerating action against Child Labour, TDO, 2010 m.

21

Accelerating action against Child Labour,

(22)  COM (2010) 159.

22

(23)  Priimta AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos 2010 m. gruodžio 4 d. Kinšasoje (Kongo Demokratinė Respublika).

23

(24)  OL C 271, 2008 10 25, p. 32.

24

(25)  OL C 297 E, 2008 11 20. p. 201.

25

(26)  OL C 46 E, 2010 2 24, p. 10.

26

(27)  OL C 285 E, 2010 10 21, p. 69.

27

(28)  Tą dieną priimti tekstai, P7_TA(2010)0174.

28

(29)  OL C 58, 2008 3 1, p. 44.

29

(30)  Priimta AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos 2010 m. gruodžio 4 d. Kinšasoje (Kongo Demokratinė Respublika).

30

(31)  OL C 115, 2010 5 4, p. 1.

31

(32)  http://www.potomacinstitute.org/attachments/525_Maghreb%20Terrorism%20report.pdf.

32

---