# Jurnalul Oficial C 81E/2011

| | ISSN 1830-3668
  doi:10.3000/18303668.CE2011.081.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 81E |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5415 martie 2011 |

ISSN 1830-3668

doi:10.3000/18303668.CE2011.081.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 81E

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5415 martie 2011

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | REZOLUȚII |
| | Parlamentul EuropeanSESIUNEA 2010-2011Ședințele din 5 și 6 mai 2010Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în C 188 E, 13.7.2010.
  Textele adoptate la data de 5 mai 2010 privind descărcările de gestiune referitoare la exercițiul financiar 2008 au fost publicate în JO L 252, 25.9.2010.
  TEXTE ADOPTATE |
| | Miercuri, 5 mai 2010 |
| 2011/C 081E/01 | Consecințele intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona asupra procedurilor decizionale interinstituționale în curs de desfășurareRezoluția Parlamentului European din 5 mai 2010 referitoare la consecințele intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona asupra procedurilor decizionale interinstituționale în curs de desfășurare COM(2009)0665 – omnibus | 1 |
| 2011/C 081E/02 | Competența de delegare legislativăRezoluția Parlamentului European din 5 mai 2010 referitoare la delegarea puterii legislative (2010/2021(INI)) | 6 |
| 2011/C 081E/03 | Obiective strategice și recomandări pentru politica UE în domeniul transportului maritim până în 2018Rezoluția Parlamentului European din 5 mai 2010 referitoare la obiectivele strategice și la recomandările pentru politica UE în domeniul transportului maritim până în 2018 (2009/2095(INI)) | 10 |
| 2011/C 081E/04 | Europeana – etapele următoareRezoluția Parlamentului European din 5 mai 2010 referitoare la Europeana - etapele următoare (2009/2158(INI)) | 16 |
| 2011/C 081E/05 | Evaluarea și analizarea planului de acțiune pentru bunăstarea animalelor 2006-2010Rezoluția Parlamentului European din 5 mai 2010 referitoare la evaluarea și analizarea planului de acțiune pentru bunăstarea animalelor 2006-2010 (2009/2202(INI)) | 25 |
| 2011/C 081E/06 | Agricultura UE și schimbările climaticeRezoluția Parlamentului European din 5 mai 2010 referitoare la agricultura în UE și schimbările climatice (2009/2157(INI)) | 33 |
| 2011/C 081E/07 | Agricultura din zonele cu handicapuri naturale: un bilanț de sănătate specialRezoluția Parlamentului European din 5 mai 2010 referitoare la agricultura în zonele afectate de handicapuri naturale: un bilanț de sănătate special (2009/2156(INI)) | 40 |
| 2011/C 081E/08 | O nouă agendă digitală pentru Europa: 2015.euRezoluția Parlamentului European din 5 mai 2010 referitoare la o nouă agendă digitală pentru Europa: 2015.eu (2009/2225(INI)) | 45 |
| 2011/C 081E/09 | Strategia UE în relațiile cu America LatinăRezoluția Parlamentului European din 5 mai 2010 referitoare la strategia UE în relațiile cu America Latină (2009/2213(INI)) | 54 |
| 2011/C 081E/10 | Reuniunea la nivel înalt UE - CanadaRezoluția Parlamentului European din 5 mai 2010 referitoare la viitorul summit UE-Canada din 5 mai 2010 | 64 |
| 2011/C 081E/11 | SWIFTRezoluția Parlamentului European din 5 mai 2010 privind Recomandarea Comisiei către Consiliu de autorizare a deschiderii negocierilor dintre Uniunea Europeană și Statele Unite ale Americii pentru un acord internațional prin care să se pună la dispoziția Departamentului de trezorerie al Statelor Unite ale Americii datele din mesageria financiară în scopul prevenirii și al combaterii terorismului și a finanțării terorismului | 66 |
| 2011/C 081E/12 | Registrul cu numele pasagerilor (PNR)Rezoluția Parlamentului European din 5 mai 2010 referitoare la lansarea negocierilor pentru acordurile privind Registrul cu numele pasagerilor (PNR) cu Statele Unite ale Americii, Australia și Canada | 70 |
| 2011/C 081E/13 | Interzicerea utilizării tehnologiilor de minerit pe bază de cianuriRezoluția Parlamentului European din 5 mai 2010 referitoare la interzicerea generală a utilizării tehnologiilor de minerit pe bază de cianuri în Uniunea Europeană | 74 |
| 2011/C 081E/14 | Combaterea cancerului la sân în Uniunea EuropeanăDeclarația Parlamentului European din 5 mai 2010 privind combaterea cancerului la sân în Uniunea Europeană | 77 |
| | Joi, 6 mai 2010 |
| 2011/C 081E/15 | Revizuirea tratatelor - Măsuri tranzitorii privind componența Parlamentului European *Rezoluția Parlamentului European din 6 mai 2010 referitoare la proiectul de protocol de modificare a Protocolului nr. 36 privind dispozițiile tranzitorii cu privire la componența Parlamentului European pentru restul legislaturii 2009-2014: avizul Parlamentului European (articolul 48 alineatul (3) din Tratatul UE) (17196/2009 – C7-0001/2010 – 2009/0813(NLE)) | 78 |
| 2011/C 081E/16 | KârgâzstanRezoluția Parlamentului European din 6 mai 2010 referitoare la situația din Kârgâzstan | 80 |
| 2011/C 081E/17 | Autovehiculele electriceRezoluția Parlamentului European din 6 mai 2010 referitoare la autovehiculele electrice | 84 |
| 2011/C 081E/18 | Regulamentul privind exceptarea pe categorii a autovehiculelorRezoluția Parlamentului European din 6 mai 2010 referitoare la Regulament general de exceptare pe categorii în sectorul autovehiculelor | 89 |
| 2011/C 081E/19 | Comunicarea Comisiei privind lupta împotriva cancerului: un parteneriat europeanRezoluția Parlamentului European din 6 mai 2010 referitoare la Comunicarea Comisiei privind lupta împotriva cancerului: un parteneriat european (2009/2103(INI)) | 95 |
| 2011/C 081E/20 | Mobilizarea tehnologiilor informației și comunicațiilor în vederea facilitării tranziției spre o economie eficientă din punct de vedere energetic, cu emisii reduse de carbonRezoluția Parlamentului European din 6 mai 2010 referitoare la mobilizarea tehnologiilor informației și comunicațiilor în vederea facilitării tranziției spre o economie eficientă din punct de vedere energetic, cu emisii reduse de carbon (2009/2228(INI)) | 107 |
| 2011/C 081E/21 | Cartea albă a Comisiei: Adaptarea la schimbările climatice: către un cadru de acțiune la nivel europeanRezoluția Parlamentului European din 6 mai 2010 privind Cartea albă a Comisiei: Adaptarea la schimbările climatice: către un cadru de acțiune la nivel european (2009/2152(INI)) | 115 |
| 2011/C 081E/22 | Protecția intereselor financiare ale Comunităților – Lupta împotriva fraudei – Raportul anual 2008Rezoluția Parlamentului European din 6 mai 2010 referitoare la protecția intereselor financiare ale Comunităților și lupta împotriva fraudei – Raportul anual 2008 (2009/2167(INI)) | 128 |
| 2011/C 081E/23 | Banca Europenă de Investiții (BEI) - Raportul anual 2008Rezoluția Parlamentului European din 6 mai 2010 referitoare la Raportul anual al Băncii Europene de Investiții pentru 2008 (2009/2166(INI)) | 135 |
| 2011/C 081E/24 | Atrocitățile în masă care au avut loc în Jos, NigeriaRezoluția Parlamentului European din 6 mai 2010 referitoare la atrocitățile în masă comise în Jos, Nigeria | 143 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUȚII

Parlamentul EuropeanSESIUNEA 2010-2011Ședințele din 5 și 6 mai 2010Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în C 188 E, 13.7.2010.
  Textele adoptate la data de 5 mai 2010 privind descărcările de gestiune referitoare la exercițiul financiar 2008 au fost publicate în JO L 252, 25.9.2010.
  TEXTE ADOPTATE

Textele adoptate la data de 5 mai 2010 privind descărcările de gestiune referitoare la exercițiul financiar 2008 au fost publicate în JO L 252, 25.9.2010.

Miercuri, 5 mai 2010

2011/C 081E/01

Consecințele intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona asupra procedurilor decizionale interinstituționale în curs de desfășurareRezoluția Parlamentului European din 5 mai 2010 referitoare la consecințele intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona asupra procedurilor decizionale interinstituționale în curs de desfășurare COM(2009)0665 – omnibus

1

2011/C 081E/02

Competența de delegare legislativăRezoluția Parlamentului European din 5 mai 2010 referitoare la delegarea puterii legislative (2010/2021(INI))

6

2011/C 081E/03

Obiective strategice și recomandări pentru politica UE în domeniul transportului maritim până în 2018Rezoluția Parlamentului European din 5 mai 2010 referitoare la obiectivele strategice și la recomandările pentru politica UE în domeniul transportului maritim până în 2018 (2009/2095(INI))

10

2011/C 081E/04

Europeana – etapele următoareRezoluția Parlamentului European din 5 mai 2010 referitoare la Europeana - etapele următoare (2009/2158(INI))

16

2011/C 081E/05

Evaluarea și analizarea planului de acțiune pentru bunăstarea animalelor 2006-2010Rezoluția Parlamentului European din 5 mai 2010 referitoare la evaluarea și analizarea planului de acțiune pentru bunăstarea animalelor 2006-2010 (2009/2202(INI))

25

2011/C 081E/06

Agricultura UE și schimbările climaticeRezoluția Parlamentului European din 5 mai 2010 referitoare la agricultura în UE și schimbările climatice (2009/2157(INI))

33

2011/C 081E/07

Agricultura din zonele cu handicapuri naturale: un bilanț de sănătate specialRezoluția Parlamentului European din 5 mai 2010 referitoare la agricultura în zonele afectate de handicapuri naturale: un bilanț de sănătate special (2009/2156(INI))

40

2011/C 081E/08

O nouă agendă digitală pentru Europa: 2015.euRezoluția Parlamentului European din 5 mai 2010 referitoare la o nouă agendă digitală pentru Europa: 2015.eu (2009/2225(INI))

45

2011/C 081E/09

Strategia UE în relațiile cu America LatinăRezoluția Parlamentului European din 5 mai 2010 referitoare la strategia UE în relațiile cu America Latină (2009/2213(INI))

54

2011/C 081E/10

Reuniunea la nivel înalt UE - CanadaRezoluția Parlamentului European din 5 mai 2010 referitoare la viitorul summit UE-Canada din 5 mai 2010

64

2011/C 081E/11

SWIFTRezoluția Parlamentului European din 5 mai 2010 privind Recomandarea Comisiei către Consiliu de autorizare a deschiderii negocierilor dintre Uniunea Europeană și Statele Unite ale Americii pentru un acord internațional prin care să se pună la dispoziția Departamentului de trezorerie al Statelor Unite ale Americii datele din mesageria financiară în scopul prevenirii și al combaterii terorismului și a finanțării terorismului

66

2011/C 081E/12

Registrul cu numele pasagerilor (PNR)Rezoluția Parlamentului European din 5 mai 2010 referitoare la lansarea negocierilor pentru acordurile privind Registrul cu numele pasagerilor (PNR) cu Statele Unite ale Americii, Australia și Canada

70

2011/C 081E/13

Interzicerea utilizării tehnologiilor de minerit pe bază de cianuriRezoluția Parlamentului European din 5 mai 2010 referitoare la interzicerea generală a utilizării tehnologiilor de minerit pe bază de cianuri în Uniunea Europeană

74

2011/C 081E/14

Combaterea cancerului la sân în Uniunea EuropeanăDeclarația Parlamentului European din 5 mai 2010 privind combaterea cancerului la sân în Uniunea Europeană

77

Joi, 6 mai 2010

2011/C 081E/15

Revizuirea tratatelor - Măsuri tranzitorii privind componența Parlamentului European *Rezoluția Parlamentului European din 6 mai 2010 referitoare la proiectul de protocol de modificare a Protocolului nr. 36 privind dispozițiile tranzitorii cu privire la componența Parlamentului European pentru restul legislaturii 2009-2014: avizul Parlamentului European (articolul 48 alineatul (3) din Tratatul UE) (17196/2009 – C7-0001/2010 – 2009/0813(NLE))

78

2011/C 081E/16

KârgâzstanRezoluția Parlamentului European din 6 mai 2010 referitoare la situația din Kârgâzstan

80

2011/C 081E/17

Autovehiculele electriceRezoluția Parlamentului European din 6 mai 2010 referitoare la autovehiculele electrice

84

2011/C 081E/18

Regulamentul privind exceptarea pe categorii a autovehiculelorRezoluția Parlamentului European din 6 mai 2010 referitoare la Regulament general de exceptare pe categorii în sectorul autovehiculelor

89

2011/C 081E/19

Comunicarea Comisiei privind lupta împotriva cancerului: un parteneriat europeanRezoluția Parlamentului European din 6 mai 2010 referitoare la Comunicarea Comisiei privind lupta împotriva cancerului: un parteneriat european (2009/2103(INI))

95

2011/C 081E/20

Mobilizarea tehnologiilor informației și comunicațiilor în vederea facilitării tranziției spre o economie eficientă din punct de vedere energetic, cu emisii reduse de carbonRezoluția Parlamentului European din 6 mai 2010 referitoare la mobilizarea tehnologiilor informației și comunicațiilor în vederea facilitării tranziției spre o economie eficientă din punct de vedere energetic, cu emisii reduse de carbon (2009/2228(INI))

107

2011/C 081E/21

Cartea albă a Comisiei: Adaptarea la schimbările climatice: către un cadru de acțiune la nivel europeanRezoluția Parlamentului European din 6 mai 2010 privind Cartea albă a Comisiei: Adaptarea la schimbările climatice: către un cadru de acțiune la nivel european (2009/2152(INI))

115

2011/C 081E/22

Protecția intereselor financiare ale Comunităților – Lupta împotriva fraudei – Raportul anual 2008Rezoluția Parlamentului European din 6 mai 2010 referitoare la protecția intereselor financiare ale Comunităților și lupta împotriva fraudei – Raportul anual 2008 (2009/2167(INI))

128

2011/C 081E/23

Banca Europenă de Investiții (BEI) - Raportul anual 2008Rezoluția Parlamentului European din 6 mai 2010 referitoare la Raportul anual al Băncii Europene de Investiții pentru 2008 (2009/2166(INI))

135

2011/C 081E/24

Atrocitățile în masă care au avut loc în Jos, NigeriaRezoluția Parlamentului European din 6 mai 2010 referitoare la atrocitățile în masă comise în Jos, Nigeria

143

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Parlamentul European |
| | Miercuri, 5 mai 2010 |
| 2011/C 081E/25 | Cerere de ridicare a imunității parlamentare a lui Miloslav RansdorfDecizia Parlamentului European din 5 mai 2010 privind cererea de ridicare a imunității lui Miloslav Ransdorf (2009/2208(IMM)) | 146 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Parlamentul European

Miercuri, 5 mai 2010

2011/C 081E/25

Cerere de ridicare a imunității parlamentare a lui Miloslav RansdorfDecizia Parlamentului European din 5 mai 2010 privind cererea de ridicare a imunității lui Miloslav Ransdorf (2009/2208(IMM))

146

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | Parlamentul European |
| | Miercuri, 5 mai 2010 |
| 2011/C 081E/26 | Cooperarea administrativă și combaterea fraudei în domeniul taxei pe valoarea adăugată (reformare) *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 mai 2010 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului privind cooperarea administrativă și combaterea fraudei în domeniul taxei pe valoarea adăugată (reformare) (COM(2009)0427 – C7-0165/2009 – 2009/0118(CNS)) | 148 |
| 2011/C 081E/27 | Sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată în ceea ce privește normele privind facturarea *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 mai 2010 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului de modificare a Directivei 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată în ceea ce privește normele privind facturarea (COM(2009)0021 – C6-0078/2009 – 2009/0009(CNS)) | 156 |
| 2011/C 081E/28 | Echipamentele sub presiune transportabile ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 mai 2010 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind echipamentele sub presiune transportabile (COM(2009)0482 – C7-0161/2009 – 2009/0131(COD)) | 162 |
| P7_TC1-COD(2009)0131Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 5 mai 2010 în vederea adoptării Directivei 2010/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind echipamentele sub presiune transportabile și de abrogare a Directivelor 76/767/CEE, 84/525/CEE, 84/526/CEE, 84/527/CEE și 1999/36/CE ale Consiliului | 163 |
| ANEXĂ | 163 |
| 2011/C 081E/29 | Tarifele de securitate aviatică ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 mai 2010 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind tarifele de securitate aviatică (COM(2009)0217 – C7–0038/2009 – 2009/0063(COD)) | 164 |
| P7_TC1-COD(2009)0063Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 5 mai 2010 în vederea adoptării Directivei 2010/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind tarifele de securitate aviatică | 165 |
| 2011/C 081E/30 | Orientări comunitare pentru dezvoltarea rețelei transeuropene de transport (reformare) ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 mai 2010 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind orientările comunitare pentru dezvoltarea rețelei transeuropene de transport (reformare) (COM(2009)0391 – C7-0111/2009 – 2009/0110(COD)) | 172 |
| P7_TC1-COD(2009)0110Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 5 mai 2010 în vederea adoptării Deciziei nr. .../2010/UE a Parlamentului European și a Consiliului privind orientările Uniunii pentru dezvoltarea rețelei transeuropene de transport (reformare) | 173 |
| 2011/C 081E/31 | Dispoziții generale privind Fondul European de Dezvoltare Regională, Fondul Social European și Fondul de Coeziune, în ceea ce privește simplificarea anumitor cerințe și anumite dispoziții referitoare la gestiunea financiară ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 mai 2010 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 referitor la anumite dispoziții generale privind Fondul European de Dezvoltare Regională, Fondul Social European și Fondul de coeziune în ceea ce privește simplificarea anumitor cerințe și anumite dispoziții referitoare la gestiunea financiară (COM(2009)0384 – C7-0003/2010 – 2009/0107(COD)) | 173 |
| P7_TC1-COD(2009)0107Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 5 mai 2010 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2010 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului de stabilire a anumitor dispoziții generale privind Fondul European de Dezvoltare Regională, Fondul Social European și Fondul de coeziune în ceea ce privește simplificarea anumitor cerințe și în ceea ce privește anumite dispoziții referitoare la gestiunea financiară | 174 |
| | Joi, 6 mai 2010 |
| 2011/C 081E/32 | Decizia de a nu convoca o Convenție pentru revizuirea tratatelor referitor la măsurile tranzitorii privind componența Parlamentului European ***Decizia Parlamentului European din 6 mai 2010 referitoare la propunerea Consiliului European de a nu convoca o Convenție pentru revizuirea tratatelor în ceea ce privește dispozițiile tranzitorii privind componența Parlamentului European (17196/2009 – C7-0002/2010 –2009/0814(NLE)) | 175 |

III   Acte pregătitoare

Parlamentul European

Miercuri, 5 mai 2010

2011/C 081E/26

Cooperarea administrativă și combaterea fraudei în domeniul taxei pe valoarea adăugată (reformare) *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 mai 2010 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului privind cooperarea administrativă și combaterea fraudei în domeniul taxei pe valoarea adăugată (reformare) (COM(2009)0427 – C7-0165/2009 – 2009/0118(CNS))

148

2011/C 081E/27

Sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată în ceea ce privește normele privind facturarea *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 mai 2010 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului de modificare a Directivei 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată în ceea ce privește normele privind facturarea (COM(2009)0021 – C6-0078/2009 – 2009/0009(CNS))

156

2011/C 081E/28

Echipamentele sub presiune transportabile ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 mai 2010 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind echipamentele sub presiune transportabile (COM(2009)0482 – C7-0161/2009 – 2009/0131(COD))

162

P7_TC1-COD(2009)0131Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 5 mai 2010 în vederea adoptării Directivei 2010/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind echipamentele sub presiune transportabile și de abrogare a Directivelor 76/767/CEE, 84/525/CEE, 84/526/CEE, 84/527/CEE și 1999/36/CE ale Consiliului

163

ANEXĂ

ANEXĂ

163

2011/C 081E/29

Tarifele de securitate aviatică ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 mai 2010 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind tarifele de securitate aviatică (COM(2009)0217 – C7–0038/2009 – 2009/0063(COD))

164

P7_TC1-COD(2009)0063Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 5 mai 2010 în vederea adoptării Directivei 2010/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind tarifele de securitate aviatică

165

2011/C 081E/30

Orientări comunitare pentru dezvoltarea rețelei transeuropene de transport (reformare) ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 mai 2010 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind orientările comunitare pentru dezvoltarea rețelei transeuropene de transport (reformare) (COM(2009)0391 – C7-0111/2009 – 2009/0110(COD))

172

P7_TC1-COD(2009)0110Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 5 mai 2010 în vederea adoptării Deciziei nr. .../2010/UE a Parlamentului European și a Consiliului privind orientările Uniunii pentru dezvoltarea rețelei transeuropene de transport (reformare)

173

2011/C 081E/31

Dispoziții generale privind Fondul European de Dezvoltare Regională, Fondul Social European și Fondul de Coeziune, în ceea ce privește simplificarea anumitor cerințe și anumite dispoziții referitoare la gestiunea financiară ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 mai 2010 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 referitor la anumite dispoziții generale privind Fondul European de Dezvoltare Regională, Fondul Social European și Fondul de coeziune în ceea ce privește simplificarea anumitor cerințe și anumite dispoziții referitoare la gestiunea financiară (COM(2009)0384 – C7-0003/2010 – 2009/0107(COD))

173

P7_TC1-COD(2009)0107Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 5 mai 2010 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2010 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului de stabilire a anumitor dispoziții generale privind Fondul European de Dezvoltare Regională, Fondul Social European și Fondul de coeziune în ceea ce privește simplificarea anumitor cerințe și în ceea ce privește anumite dispoziții referitoare la gestiunea financiară

174

Joi, 6 mai 2010

2011/C 081E/32

Decizia de a nu convoca o Convenție pentru revizuirea tratatelor referitor la măsurile tranzitorii privind componența Parlamentului European ***Decizia Parlamentului European din 6 mai 2010 referitoare la propunerea Consiliului European de a nu convoca o Convenție pentru revizuirea tratatelor în ceea ce privește dispozițiile tranzitorii privind componența Parlamentului European (17196/2009 – C7-0002/2010 –2009/0814(NLE))

175

| Legenda simbolurilor utilizate






  - | procedura de consultare |
| --- | --- |
| **I | procedura de cooperare, prima lectură |
| **II | procedura de cooperare, a doua lectură |
| *** | procedura de aviz conform |
| ***I | procedura de codecizie, prima lectură |
| ***II | procedura de codecizie, a doua lectură |
| ***III | procedura de codecizie, a treia lectură |

Legenda simbolurilor utilizate

*

procedura de consultare

**I

procedura de cooperare, prima lectură

**II

procedura de cooperare, a doua lectură

***

procedura de aviz conform

***I

procedura de codecizie, prima lectură

***II

procedura de codecizie, a doua lectură

***III

procedura de codecizie, a treia lectură

(Procedura indicată se bazează pe temeiul juridic propus de Comisie)

Amendamente politice: textul nou sau modificat este marcat cu caractere cursive aldine; textul eliminat este marcat prin simbolul ▐.

Corecturile și adaptările tehnice realizate de către servicii: textul nou sau modificat este marcat cu caractere cursive; textul eliminat este marcat prin simbolul ║.

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUȚII

Parlamentul European SESIUNEA 2010-2011 Ședințele din 5 și 6 mai 2010 Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în C 188 E, 13.7.2010. Textele adoptate la data de 5 mai 2010 privind descărcările de gestiune referitoare la exercițiul financiar 2008 au fost publicate în JO L 252, 25.9.2010. TEXTE ADOPTATE

Miercuri, 5 mai 2010

| 15.3.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 81/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 81/1

---

Miercuri, 5 mai 2010Consecințele intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona asupra procedurilor decizionale interinstituționale în curs de desfășurare

P7_TA(2010)0126

Rezoluția Parlamentului European din 5 mai 2010 referitoare la consecințele intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona asupra procedurilor decizionale interinstituționale în curs de desfășurare COM(2009)0665 – „omnibus”

2011/C 81 E/01

Parlamentul European,

având în vedere intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona la 1 decembrie 2009,

având în vedere Comunicare Comisiei, intitulată „Consecințele intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona asupra procedurilor decizionale interinstituționale în curs de desfășurare” (COM(2009)0665) și Addendum la aceasta (COM(2010)0147),

având în vedere scrisoarea de reconsultare a Consiliului de Miniștri din 23 martie 2010,

având în vedere anunțul Președintelui în plen, din 15 decembrie 2009,

având în vedere articolele 58 și 59 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere Rezoluția sa din 7 mai 2009 referitoare la noul rol și noile responsabilități ale Parlamentului care decurg din Tratatul de la Lisabona (1), în special punctul 75,

având în vedere examinarea de către comisiile parlamentare a tuturor propunerilor aflate în curs de adoptare, precum și rezultatele acesteia, care au fost compilate de Conferința președinților de comisii la 8 februarie 2010,

având în vedere decizia Conferinței președinților din 4 martie 2010 de sprijinire a rezultatelor exercițiului de examinare,

având în vedere scrisorile Președintelui din 14 aprilie 2010 către Președintele Consiliului de Miniștri și către Președintele Comisiei Europene, ca răspuns la Comunicarea Comisiei COM(2009)0665,

| A. | întrucât Parlamentul European a verificat integralitatea Comunicării Comisiei, precum și corectitudinea acesteia, în special în ceea ce privește temeiul juridic și procedura în conformitate cu Tratatul de la Lisabona indicată de Comisie în listele sale, |
| --- | --- |

A.

întrucât Parlamentul European a verificat integralitatea Comunicării Comisiei, precum și corectitudinea acesteia, în special în ceea ce privește temeiul juridic și procedura în conformitate cu Tratatul de la Lisabona indicată de Comisie în listele sale,

| 1. | consideră că Tratatul de la Lisabona instituie un nou cadru juridic care afectează dosarele aflate în curs, în special datorită modificărilor efectuate asupra temeiurilor juridice ale acestora și/sau procedurilor relevante și, prin urmare, ia act de următoarea listă de 10 proceduri pentru care dorește să se prezinte o propunere nouă sau modificată a Comisiei, sau, dacă este cazul, să se procedeze la o reconsultare de către Consiliul de Miniștri, pentru a ține seama în mod adecvat de acest nou cadru și invită ambele instituții să respecte aceste solicitări:






  — | Propunere de regulament al Consiliului de punere în aplicare, în cadrul Comunității Economice Europene, a Deciziei nr. 3/80 a Consiliului de asociere CEE-Turcia privind aplicarea regimurilor de securitate socială ale statelor membre ale Comunităților Europene în raport cu lucrătorii turci și cu membrii familiilor acestora - 1983/1101(CNS); |
| --- | --- | --- |

1.

consideră că Tratatul de la Lisabona instituie un nou cadru juridic care afectează dosarele aflate în curs, în special datorită modificărilor efectuate asupra temeiurilor juridice ale acestora și/sau procedurilor relevante și, prin urmare, ia act de următoarea listă de 10 proceduri pentru care dorește să se prezinte o propunere nouă sau modificată a Comisiei, sau, dacă este cazul, să se procedeze la o reconsultare de către Consiliul de Miniștri, pentru a ține seama în mod adecvat de acest nou cadru și invită ambele instituții să respecte aceste solicitări:

—

Propunere de regulament al Consiliului de punere în aplicare, în cadrul Comunității Economice Europene, a Deciziei nr. 3/80 a Consiliului de asociere CEE-Turcia privind aplicarea regimurilor de securitate socială ale statelor membre ale Comunităților Europene în raport cu lucrătorii turci și cu membrii familiilor acestora - 1983/1101(CNS);

| — | Propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind îmbunătățirea portabilității drepturilor la pensie suplimentară - 2005/0214(COD); |
| --- | --- |

—

Propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind îmbunătățirea portabilității drepturilor la pensie suplimentară - 2005/0214(COD);

| — | Propunere de recomandare a Consiliului privind măsuri de combatere a bolilor neurodegenerative, în special boala Alzheimer, prin programarea în comun a activităților de cercetare - 2009/0113(CNS); |
| --- | --- |

—

Propunere de recomandare a Consiliului privind măsuri de combatere a bolilor neurodegenerative, în special boala Alzheimer, prin programarea în comun a activităților de cercetare - 2009/0113(CNS);

| — | Propunere de regulament al Consiliului privind instituirea unui mecanism de evaluare în vederea verificării aplicării acquis-ului Schengen - 2009/0033(CNS); |
| --- | --- |

—

Propunere de regulament al Consiliului privind instituirea unui mecanism de evaluare în vederea verificării aplicării acquis-ului Schengen - 2009/0033(CNS);

| — | Propunere de regulament al Consiliului de impunere a anumitor măsuri restrictive îndreptate împotriva unor persoane fizice și juridice, entități sau organisme, ca urmare a situației din Somalia - 2009/0114(CNS); |
| --- | --- |

—

Propunere de regulament al Consiliului de impunere a anumitor măsuri restrictive îndreptate împotriva unor persoane fizice și juridice, entități sau organisme, ca urmare a situației din Somalia - 2009/0114(CNS);

| — | Propunere de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1104/2008 privind migrarea de la Sistemul de Informații Schengen (SIS 1+) la Sistemul de Informații Schengen din a doua generație (SIS II) - 2009/0136(CNS); |
| --- | --- |

—

Propunere de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1104/2008 privind migrarea de la Sistemul de Informații Schengen (SIS 1+) la Sistemul de Informații Schengen din a doua generație (SIS II) - 2009/0136(CNS);

| — | Propunere de regulament al Consiliului privind conservarea resurselor halieutice prin măsuri tehnice - 2008/0112(CNS); |
| --- | --- |

—

Propunere de regulament al Consiliului privind conservarea resurselor halieutice prin măsuri tehnice - 2008/0112(CNS);

| — | Propunere de decizie a Consiliului privind încheierea de către Comunitatea Europeană a Acordului interimar dintre Comunitatea Europeană, Comunitatea Europeană a Cărbunelui și Oțelului și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, pe de o parte, și Republica Belarus, pe de altă parte, privind comerțul și aspectele legate de comerț - 1996/0053(CNS); |
| --- | --- |

—

Propunere de decizie a Consiliului privind încheierea de către Comunitatea Europeană a Acordului interimar dintre Comunitatea Europeană, Comunitatea Europeană a Cărbunelui și Oțelului și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, pe de o parte, și Republica Belarus, pe de altă parte, privind comerțul și aspectele legate de comerț - 1996/0053(CNS);

| — | Propunere de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Comunității Europene, a Acordului internațional privind esențele de lemn tropical, 2006 - 2006/0263(CNS); |
| --- | --- |

—

Propunere de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Comunității Europene, a Acordului internațional privind esențele de lemn tropical, 2006 - 2006/0263(CNS);

| — | Propunere de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2100/94 în ceea ce privește mandatul președintelui Oficiului Comunitar pentru Soiuri de Plante - 2005/0078(CNS); |
| --- | --- |

—

Propunere de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2100/94 în ceea ce privește mandatul președintelui Oficiului Comunitar pentru Soiuri de Plante - 2005/0078(CNS);

| 2. | confirmă poziția sa privind următoarele 29 de proceduri în privința cărora, în temeiul Tratatului de la Lisabona, s-a înlocuit procedura de consultare cu procedura legislativă ordinară sau cu procedura de aprobare sau s-a înlocuit procedura de aviz conform cu procedura de aprobare:






  — | Propunere de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului de dialog politic și de cooperare între Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte și Republicile Costa Rica, El Salvador, Guatemala, Honduras, Nicaragua și Panama, pe de altă parte - 2003/0266(CNS); |
| --- | --- | --- |

2.

confirmă poziția sa privind următoarele 29 de proceduri în privința cărora, în temeiul Tratatului de la Lisabona, s-a înlocuit procedura de consultare cu procedura legislativă ordinară sau cu procedura de aprobare sau s-a înlocuit procedura de aviz conform cu procedura de aprobare:

—

Propunere de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului de dialog politic și de cooperare între Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte și Republicile Costa Rica, El Salvador, Guatemala, Honduras, Nicaragua și Panama, pe de altă parte - 2003/0266(CNS);

| — | Propunere de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului de dialog politic și de cooperare între Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Comunitatea Andină și țările sale membre (Bolivia, Columbia, Ecuador, Peru și Venezuela), pe de alta - 2003/0268(CNS); |
| --- | --- |

—

Propunere de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului de dialog politic și de cooperare între Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Comunitatea Andină și țările sale membre (Bolivia, Columbia, Ecuador, Peru și Venezuela), pe de alta - 2003/0268(CNS);

| — | Propunere de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1290/2005 privind finanțarea politicii agricole comune și a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) în ceea ce privește distribuirea produselor alimentare către persoanele cele mai defavorizate din Comunitate - 2008/0183(CNS); |
| --- | --- |

—

Propunere de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1290/2005 privind finanțarea politicii agricole comune și a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) în ceea ce privește distribuirea produselor alimentare către persoanele cele mai defavorizate din Comunitate - 2008/0183(CNS);

| — | Propunere de decizie a Consiliului privind semnarea unui Acord între Comunitatea și Confederația Elvețiană în domeniul audiovizualului, de stabilire a termenilor și condițiilor de participare a Confederației Elvețiene la programul comunitar MEDIA 2007, precum și semnarea unui Act final - 2007/0171(CNS); |
| --- | --- |

—

Propunere de decizie a Consiliului privind semnarea unui Acord între Comunitatea și Confederația Elvețiană în domeniul audiovizualului, de stabilire a termenilor și condițiilor de participare a Confederației Elvețiene la programul comunitar MEDIA 2007, precum și semnarea unui Act final - 2007/0171(CNS);

| — | Propunere de regulament al Consiliului de extindere a dispozițiilor Regulamentului (CE) nr. 883/2004 și ale Regulamentului (CE) nr. [...] la resortisanții țărilor terțe care nu fac obiectul dispozițiilor respective exclusiv pe motive de cetățenie - 2007/0152(CNS); |
| --- | --- |

—

Propunere de regulament al Consiliului de extindere a dispozițiilor Regulamentului (CE) nr. 883/2004 și ale Regulamentului (CE) nr. [...] la resortisanții țărilor terțe care nu fac obiectul dispozițiilor respective exclusiv pe motive de cetățenie - 2007/0152(CNS);

| — | Propunere de decizie a Consiliului de autorizare a ratificării de către statele membre, în interesul Comunității Europene, a Convenției din 2007 a Organizației Internaționale a Muncii privind munca în domeniul pescuitului (Convenția 188) - 2008/0107(CNS); |
| --- | --- |

—

Propunere de decizie a Consiliului de autorizare a ratificării de către statele membre, în interesul Comunității Europene, a Convenției din 2007 a Organizației Internaționale a Muncii privind munca în domeniul pescuitului (Convenția 188) - 2008/0107(CNS);

| — | Propunere de decizie a Consiliului privind încheierea de către Comunitatea Europeană a Protocolului opțional la Convenția Organizației Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap - 2008/0171(CNS); |
| --- | --- |

—

Propunere de decizie a Consiliului privind încheierea de către Comunitatea Europeană a Protocolului opțional la Convenția Organizației Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap - 2008/0171(CNS);

| — | Propunere de decizie a Consiliului privind încheierea acordurilor în domeniu pe baza articolului XXI GATS cu Argentina, Australia, Brazilia, Canada, China, Taipeiul chinez, Columbia, Cuba, Ecuador, Hong-Kongul chinez, India, Japonia, Coreea, Noua Zeelandă, Filipine, Elveția și Statele Unite, cu privire la regularizările compensatorii necesare rezultând din aderarea la Uniunea Europeană a Republicii Cehe, a Republicii Estonia, a Republicii Cipru, a Republicii Letonia, a Republicii Lituania, a Republicii Ungaria, a Republicii Malta, a Republicii Austria, a Republicii Polonia, a Republicii Slovenia, a Republicii Slovacia, a Republicii Finlanda, a Regatului Suediei - 2007/0055(CNS); |
| --- | --- |

—

Propunere de decizie a Consiliului privind încheierea acordurilor în domeniu pe baza articolului XXI GATS cu Argentina, Australia, Brazilia, Canada, China, Taipeiul chinez, Columbia, Cuba, Ecuador, Hong-Kongul chinez, India, Japonia, Coreea, Noua Zeelandă, Filipine, Elveția și Statele Unite, cu privire la regularizările compensatorii necesare rezultând din aderarea la Uniunea Europeană a Republicii Cehe, a Republicii Estonia, a Republicii Cipru, a Republicii Letonia, a Republicii Lituania, a Republicii Ungaria, a Republicii Malta, a Republicii Austria, a Republicii Polonia, a Republicii Slovenia, a Republicii Slovacia, a Republicii Finlanda, a Regatului Suediei - 2007/0055(CNS);

| — | Propunere de decizie a Consiliului privind încheierea unui Protocol la Acordul-cadru de comerț și cooperare dintre Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Republica Coreea, pe de altă parte, pentru a ține seama de aderarea Republicii Cehe, a Republicii Estonia, a Republicii Cipru, a Republicii Letonia, a Republicii Lituania, a Republicii Ungare, a Republicii Malta, a Republicii Polonia, a Republicii Slovenia și a Republicii Slovacia la Uniunea Europeană - 2005/0121(CNS); |
| --- | --- |

—

Propunere de decizie a Consiliului privind încheierea unui Protocol la Acordul-cadru de comerț și cooperare dintre Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Republica Coreea, pe de altă parte, pentru a ține seama de aderarea Republicii Cehe, a Republicii Estonia, a Republicii Cipru, a Republicii Letonia, a Republicii Lituania, a Republicii Ungare, a Republicii Malta, a Republicii Polonia, a Republicii Slovenia și a Republicii Slovacia la Uniunea Europeană - 2005/0121(CNS);

| — | Propunere de decizie a Consiliului privind încheierea de către Comunitatea Europeană a Acordului interimar dintre Comunitatea Europeană, Comunitatea Europeană a Cărbunelui și Oțelului și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, pe de o parte, și Turkmenistan, pe de altă parte, privind comerțul și aspectele legate de comerț - 1998/0304(CNS); |
| --- | --- |

—

Propunere de decizie a Consiliului privind încheierea de către Comunitatea Europeană a Acordului interimar dintre Comunitatea Europeană, Comunitatea Europeană a Cărbunelui și Oțelului și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, pe de o parte, și Turkmenistan, pe de altă parte, privind comerțul și aspectele legate de comerț - 1998/0304(CNS);

| — | Propunere de decizie a Consiliului privind încheierea unui protocol adițional la Acordul de asociere între Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Republica Chile, pe de altă parte, pentru a ține seama de aderarea Republicii Bulgaria și a României la Uniunea Europeană - 2007/0083(AVC); |
| --- | --- |

—

Propunere de decizie a Consiliului privind încheierea unui protocol adițional la Acordul de asociere între Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Republica Chile, pe de altă parte, pentru a ține seama de aderarea Republicii Bulgaria și a României la Uniunea Europeană - 2007/0083(AVC);

| — | Propunere de decizie a Consiliului de încheiere a Acordului de parteneriat economic între Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și statele CARIFORUM, pe de altă parte - 2008/0061(AVC); |
| --- | --- |

—

Propunere de decizie a Consiliului de încheiere a Acordului de parteneriat economic între Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și statele CARIFORUM, pe de altă parte - 2008/0061(AVC);

| — | Propunere de decizie a Consiliului de încheiere a Acordului de parteneriat economic preliminar între Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Côte d'Ivoire, pe de altă parte - 2008/0136(AVC); |
| --- | --- |

—

Propunere de decizie a Consiliului de încheiere a Acordului de parteneriat economic preliminar între Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Côte d'Ivoire, pe de altă parte - 2008/0136(AVC);

| — | Propunere de decizie a Consiliului de încheiere a unui acord privind participarea Republicii Bulgaria și a României la Spațiul Economic European și a patru acorduri conexe - 2007/0115(AVC); |
| --- | --- |

—

Propunere de decizie a Consiliului de încheiere a unui acord privind participarea Republicii Bulgaria și a României la Spațiul Economic European și a patru acorduri conexe - 2007/0115(AVC);

| — | Propunere de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2007/2004 în ceea ce privește mandatul directorului executiv și al directorului executiv adjunct al Agenției Europene pentru Gestionarea Cooperării Operative la Frontierele Externe ale Statelor Membre ale Uniunii Europene - 2005/0089(CNS); |
| --- | --- |

—

Propunere de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2007/2004 în ceea ce privește mandatul directorului executiv și al directorului executiv adjunct al Agenției Europene pentru Gestionarea Cooperării Operative la Frontierele Externe ale Statelor Membre ale Uniunii Europene - 2005/0089(CNS);

| — | Propunere de directivă a Consiliului privind comercializarea materialului pentru înmulțirea vegetativă a viței de vie (versiune codificată) - 2008/0039(CNS); |
| --- | --- |

—

Propunere de directivă a Consiliului privind comercializarea materialului pentru înmulțirea vegetativă a viței de vie (versiune codificată) - 2008/0039(CNS);

| — | Propunere de directivă a Consiliului privind controlul veterinar în cadrul schimburilor intracomunitare (versiune codificată) - 2008/0037(CNS); |
| --- | --- |

—

Propunere de directivă a Consiliului privind controlul veterinar în cadrul schimburilor intracomunitare (versiune codificată) - 2008/0037(CNS);

| — | Propunere de directivă a Consiliului de stabilire a principiilor privind organizarea controalelor sanitar-veterinare ale animalelor provenite din țări terțe introduse în Comunitate (versiune codificată) - 2008/0253(CNS); |
| --- | --- |

—

Propunere de directivă a Consiliului de stabilire a principiilor privind organizarea controalelor sanitar-veterinare ale animalelor provenite din țări terțe introduse în Comunitate (versiune codificată) - 2008/0253(CNS);

| — | Propunere de regulament al Consiliului privind brevetul comunitar - 2000/0177(CNS); |
| --- | --- |

—

Propunere de regulament al Consiliului privind brevetul comunitar - 2000/0177(CNS);

| — | Propunere de decizie a Consiliului privind încheierea unui acord între Comunitatea Europeană și Republica Albania privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene - 2005/0143(CNS); |
| --- | --- |

—

Propunere de decizie a Consiliului privind încheierea unui acord între Comunitatea Europeană și Republica Albania privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene - 2005/0143(CNS);

| — | Propunere de decizie a Consiliului privind încheierea unui acord între Comunitatea Europeană și Bosnia și Herțegovina privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene - 2005/0140(CNS); |
| --- | --- |

—

Propunere de decizie a Consiliului privind încheierea unui acord între Comunitatea Europeană și Bosnia și Herțegovina privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene - 2005/0140(CNS);

| — | Propunere de decizie a Consiliului privind încheierea unui acord între Comunitatea Europeană și Serbia și Muntenegru privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene - 2005/0141(CNS); |
| --- | --- |

—

Propunere de decizie a Consiliului privind încheierea unui acord între Comunitatea Europeană și Serbia și Muntenegru privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene - 2005/0141(CNS);

| — | Propunere de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului multilateral între Republica Albania, Bosnia-Herțegovina, Republica Bulgaria, Republica Croată, Comunitatea Europeană, Republica Islanda, Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, Regatul Norvegiei, România, Serbia și Muntenegru și Misiunea ONU de administrație interimară în Kosovo privind stabilirea unui spațiu aerian comun european (ECAA) - 2006/0036(CNS); |
| --- | --- |

—

Propunere de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului multilateral între Republica Albania, Bosnia-Herțegovina, Republica Bulgaria, Republica Croată, Comunitatea Europeană, Republica Islanda, Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, Regatul Norvegiei, România, Serbia și Muntenegru și Misiunea ONU de administrație interimară în Kosovo privind stabilirea unui spațiu aerian comun european (ECAA) - 2006/0036(CNS);

| — | Propunere de decizie a Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre ale Uniunii Europene reuniți în cadrul Consiliului, referitoare la încheierea Acordului euro-mediteraneean privind serviciile de transport aerian între Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Regatul Maroc, pe de altă parte - 2006/0048(CNS); |
| --- | --- |

—

Propunere de decizie a Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre ale Uniunii Europene reuniți în cadrul Consiliului, referitoare la încheierea Acordului euro-mediteraneean privind serviciile de transport aerian între Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Regatul Maroc, pe de altă parte - 2006/0048(CNS);

| — | Propunere de decizie a Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre ale Uniunii Europene, reuniți în cadrul Consiliului, privind încheierea Acordului privind transportul aerian între Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Statele Unite ale Americii, pe de altă parte - 2006/0058(CNS); |
| --- | --- |

—

Propunere de decizie a Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre ale Uniunii Europene, reuniți în cadrul Consiliului, privind încheierea Acordului privind transportul aerian între Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Statele Unite ale Americii, pe de altă parte - 2006/0058(CNS);

| — | Propunere de decizie a Consiliului privind încheierea unui acord între Comunitatea Europeană și Statele Unite ale Americii privind cooperarea în materie de reglementare a siguranței aviației civile - 2007/0111(CNS); |
| --- | --- |

—

Propunere de decizie a Consiliului privind încheierea unui acord între Comunitatea Europeană și Statele Unite ale Americii privind cooperarea în materie de reglementare a siguranței aviației civile - 2007/0111(CNS);

| — | Propunere de decizie a Consiliului privind încheierea unui memorandum de cooperare între Organizația Aviației Civile Internaționale și Comunitatea Europeană privind controalele / inspecțiile în materie de securitate și aspectele conexe - 2008/0111(CNS); |
| --- | --- |

—

Propunere de decizie a Consiliului privind încheierea unui memorandum de cooperare între Organizația Aviației Civile Internaționale și Comunitatea Europeană privind controalele / inspecțiile în materie de securitate și aspectele conexe - 2008/0111(CNS);

| — | Propunere de decizie a Consiliului privind încheierea în numele Comunității Europene a Protocolului privind aplicarea Convenției alpine din 1991 în domeniul transporturilor (Protocolul privind transporturile) - 2008/0262(CNS); |
| --- | --- |

—

Propunere de decizie a Consiliului privind încheierea în numele Comunității Europene a Protocolului privind aplicarea Convenției alpine din 1991 în domeniul transporturilor (Protocolul privind transporturile) - 2008/0262(CNS);

| — | Propunere de decizie a Consiliului privind încheierea de către Comunitatea Europeană a Acordului de aderare a Comunității Europene la Convenția privind transporturile internaționale feroviare (COTIF) din 9 mai 1980, astfel cum a fost modificată prin Protocolul de la Vilnius din 3 iunie 1999 - 2009/0121(CNS); |
| --- | --- |

—

Propunere de decizie a Consiliului privind încheierea de către Comunitatea Europeană a Acordului de aderare a Comunității Europene la Convenția privind transporturile internaționale feroviare (COTIF) din 9 mai 1980, astfel cum a fost modificată prin Protocolul de la Vilnius din 3 iunie 1999 - 2009/0121(CNS);

| 3. | decide să nu își mențină poziția deja adoptată referitoare la următoarele patru proceduri și subliniază că dorește să procedeze la o nouă primă lectură a propunerii originale:






  — | Propunere de decizie a Consiliului privind aderarea la statutul Agenției Internaționale pentru Energii Regenerabile (IRENA) de către Comunitatea Europeană și privind exercitarea drepturilor și obligațiilor acesteia - 2009/0085(CNS); |
| --- | --- | --- |

3.

decide să nu își mențină poziția deja adoptată referitoare la următoarele patru proceduri și subliniază că dorește să procedeze la o nouă primă lectură a propunerii originale:

—

Propunere de decizie a Consiliului privind aderarea la statutul Agenției Internaționale pentru Energii Regenerabile (IRENA) de către Comunitatea Europeană și privind exercitarea drepturilor și obligațiilor acesteia - 2009/0085(CNS);

| — | Propunerea de directivă a Consiliului privind modificarea Directivei 2003/109/CE în vederea extinderii domeniului său de aplicare la beneficiarii unei protecții internaționale - 2007/0112(CNS); |
| --- | --- |

—

Propunerea de directivă a Consiliului privind modificarea Directivei 2003/109/CE în vederea extinderii domeniului său de aplicare la beneficiarii unei protecții internaționale - 2007/0112(CNS);

| — | Propunere de directivă a Consiliului privind o procedură unică de solicitare a unui permis unic pentru resortisanții din țările terțe în vederea șederii și ocupării unui loc de muncă pe teritoriul statelor membre și un set comun de drepturi pentru lucrătorii din țările terțe cu ședere legală pe teritoriul unui stat membru - 2007/0229(CNS); |
| --- | --- |

—

Propunere de directivă a Consiliului privind o procedură unică de solicitare a unui permis unic pentru resortisanții din țările terțe în vederea șederii și ocupării unui loc de muncă pe teritoriul statelor membre și un set comun de drepturi pentru lucrătorii din țările terțe cu ședere legală pe teritoriul unui stat membru - 2007/0229(CNS);

| — | Propunere de decizie a Consiliului privind rețeaua de alertă privind infrastructurile critice (CIWIN) - 2008/0200(CNS); |
| --- | --- |

—

Propunere de decizie a Consiliului privind rețeaua de alertă privind infrastructurile critice (CIWIN) - 2008/0200(CNS);

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului de Miniștri, Comisiei și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului de Miniștri, Comisiei și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  Texte adoptate, P6_TA(2009)0373.

---

| 15.3.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 81/6 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 81/6

---

Miercuri, 5 mai 2010Competența de delegare legislativă

P7_TA(2010)0127

Rezoluția Parlamentului European din 5 mai 2010 referitoare la delegarea puterii legislative (2010/2021(INI))

2011/C 81 E/02

Parlamentul European,

având în vedere articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene („TFUE”),

având în vedere rezoluția sa din 23 septembrie 2008 cuprinzând recomandări adresate Comisiei cu privire la alinierea actelor legislative la noua decizie privind comitologia (1),

având în vedere rezoluția sa din 7 mai 2009 referitoare la noul rol și la noile responsabilități încredințate Parlamentului în temeiul Tratatului de la Lisabona (2),

având în vedere poziția sa din 24 noiembrie 2009 privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de adaptare la Decizia 1999/468/CE a Consiliului a anumitor acte care fac obiectul procedurii menționate la articolul 251 din tratat, în ceea ce privește procedura de reglementare cu control – Adaptare la procedura de reglementare cu control - Partea a cincea (3),

având în vedere Comunicarea Comisiei din 9 decembrie 2009 intitulată „Punerea în aplicare a articolului 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene”(COM(2009)0673),

având în vedere scrisoarea din 29 ianuarie 2010 adresată de Președintele Parlamentului European Președintelui Comisiei Europene cu privire la articolele 290 și 291 din TFUE,

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice și avizele Comisiei pentru afaceri economice și monetare și Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A7-0110/2010),

| A. | întrucât Tratatul de la Lisabona consacră puterea legislativă și introduce o ierarhie a normelor în legislația Uniunii, consolidând astfel caracterul democratic al Uniunii și raționalizând legislația acesteia; întrucât Tratatul de la Lisabona introduce conceptul nou de act legislativ, cu consecințe importante; |
| --- | --- |

A.

întrucât Tratatul de la Lisabona consacră puterea legislativă și introduce o ierarhie a normelor în legislația Uniunii, consolidând astfel caracterul democratic al Uniunii și raționalizând legislația acesteia; întrucât Tratatul de la Lisabona introduce conceptul nou de act legislativ, cu consecințe importante;

| B. | întrucât unul dintre elementele puterii legislative este, în temeiul articolului 290 din TFUE, posibilitatea ca legiuitorul să delege Comisiei, printr-un act legislativ (denumit în continuare „actul de bază”), o parte din competențele sale; |
| --- | --- |

B.

întrucât unul dintre elementele puterii legislative este, în temeiul articolului 290 din TFUE, posibilitatea ca legiuitorul să delege Comisiei, printr-un act legislativ (denumit în continuare „actul de bază”), o parte din competențele sale;

| C. | întrucât delegarea este o operațiune delicată, în cadrul căreia Comisia este împuternicită să exercite atribuții care țin, de fapt, de rolul intrinsec al legiuitorului; întrucât punctul de pornire în legătură cu analizarea problemei legate de delegare trebuie, prin urmare, să fie întotdeauna libertatea legiuitorului; |
| --- | --- |

C.

întrucât delegarea este o operațiune delicată, în cadrul căreia Comisia este împuternicită să exercite atribuții care țin, de fapt, de rolul intrinsec al legiuitorului; întrucât punctul de pornire în legătură cu analizarea problemei legate de delegare trebuie, prin urmare, să fie întotdeauna libertatea legiuitorului;

| D. | întrucât competențele delegate pot consta doar în completarea sau modificarea de părți ale unui act legislativ pe care organul legislativ nu le consideră a fi esențiale; întrucât actele delegate respective adoptate de Comisie vor fi acte nelegislative cu un domeniu general de aplicare; întrucât actul de bază trebuie să definească în mod explicit obiectivul, conținutul, scopul și durata delegării respective și trebuie să stabilească condițiile aplicabile delegării; |
| --- | --- |

D.

întrucât competențele delegate pot consta doar în completarea sau modificarea de părți ale unui act legislativ pe care organul legislativ nu le consideră a fi esențiale; întrucât actele delegate respective adoptate de Comisie vor fi acte nelegislative cu un domeniu general de aplicare; întrucât actul de bază trebuie să definească în mod explicit obiectivul, conținutul, scopul și durata delegării respective și trebuie să stabilească condițiile aplicabile delegării;

| E. | întrucât actele delegate vor avea implicații importante în numeroase domenii; întrucât, prin urmare, este deosebit de important, în special în ceea ce privește actele delegate, ca elaborarea și luarea deciziilor să se desfășoare într-o manieră complet transparentă care să permită efectiv colegiuitorilor să controleze democratic exercitarea competențelor delegate Comisiei, inclusiv prin dezbateri publice în Parlament, dacă este cazul; |
| --- | --- |

E.

întrucât actele delegate vor avea implicații importante în numeroase domenii; întrucât, prin urmare, este deosebit de important, în special în ceea ce privește actele delegate, ca elaborarea și luarea deciziilor să se desfășoare într-o manieră complet transparentă care să permită efectiv colegiuitorilor să controleze democratic exercitarea competențelor delegate Comisiei, inclusiv prin dezbateri publice în Parlament, dacă este cazul;

| F. | întrucât Parlamentul trebuie să fie pe picior de egalitate cu Consiliul în privința tuturor aspectelor legate de delegarea puterii legislative; |
| --- | --- |

F.

întrucât Parlamentul trebuie să fie pe picior de egalitate cu Consiliul în privința tuturor aspectelor legate de delegarea puterii legislative;

| G. | întrucât „procedura Lamfalussy” a netezit drumul pentru mecanismul actual de delegare cu control din partea organului legislativ, întrucât natura specifică a domeniului serviciilor financiare a fost recunoscută prin Declarația 39 a Conferinței Reprezentanților Guvernelor Statelor Membre din 23 iulie 2007, anexată la Tratatul de la Lisabona, întrucât noul regim al actelor delegate nu poate submina în vreun fel drepturile actuale ale Parlamentului în acest domeniu, în special în ceea ce privește transmiterea preliminară a documentelor și a informațiilor; |
| --- | --- |

G.

întrucât „procedura Lamfalussy” a netezit drumul pentru mecanismul actual de delegare cu control din partea organului legislativ, întrucât natura specifică a domeniului serviciilor financiare a fost recunoscută prin Declarația 39 a Conferinței Reprezentanților Guvernelor Statelor Membre din 23 iulie 2007, anexată la Tratatul de la Lisabona, întrucât noul regim al actelor delegate nu poate submina în vreun fel drepturile actuale ale Parlamentului în acest domeniu, în special în ceea ce privește transmiterea preliminară a documentelor și a informațiilor;

| H. | întrucât delegarea poate fi considerată un mijloc de legiferare mai bună, prin care se urmărește garantarea faptului că legislația poate să rămână simplă, să fie completată și actualizată fără să fie nevoie să se recurgă la proceduri legislative repetate, legiuitorul putând, totodată, să își păstreze competențele decisive și responsabilitatea; |
| --- | --- |

H.

întrucât delegarea poate fi considerată un mijloc de legiferare mai bună, prin care se urmărește garantarea faptului că legislația poate să rămână simplă, să fie completată și actualizată fără să fie nevoie să se recurgă la proceduri legislative repetate, legiuitorul putând, totodată, să își păstreze competențele decisive și responsabilitatea;

| I. | întrucât, spre deosebire de abordarea din articolul 291 din TFUE privind măsurile de aplicare, articolul 290 din TFUE nu conține un temei juridic pentru adoptarea unui act orizontal de stabilire a normelor și principiilor generale aplicabile delegării de competențe; întrucât condițiile respective trebuie, prin urmare, să fie stabilite în fiecare act de bază; |
| --- | --- |

I.

întrucât, spre deosebire de abordarea din articolul 291 din TFUE privind măsurile de aplicare, articolul 290 din TFUE nu conține un temei juridic pentru adoptarea unui act orizontal de stabilire a normelor și principiilor generale aplicabile delegării de competențe; întrucât condițiile respective trebuie, prin urmare, să fie stabilite în fiecare act de bază;

| J. | întrucât Comisia răspunde în fața Parlamentului, întrucât comisarul pentru relații interinstituționale și administrație și-a luat, în cadrul audierii sale de către Comisia pentru afaceri constituționale din 18 ianuarie 2010, angajamentul de a colabora foarte îndeaproape cu Parlamentul pentru a se asigura că exercitarea de către Comisie a competențelor delegate mulțumește Parlamentul, |
| --- | --- |

J.

întrucât Comisia răspunde în fața Parlamentului, întrucât comisarul pentru relații interinstituționale și administrație și-a luat, în cadrul audierii sale de către Comisia pentru afaceri constituționale din 18 ianuarie 2010, angajamentul de a colabora foarte îndeaproape cu Parlamentul pentru a se asigura că exercitarea de către Comisie a competențelor delegate mulțumește Parlamentul,

Aspecte care urmează a fi clarificate în actul de bază

| 1. | consideră că obiectivele, conținutul, scopul și durata delegării în conformitate cu articolul 290 din TFUE trebuie să fie definite în mod expres și detaliat în fiecare act de bază; |
| --- | --- |

1.

consideră că obiectivele, conținutul, scopul și durata delegării în conformitate cu articolul 290 din TFUE trebuie să fie definite în mod expres și detaliat în fiecare act de bază;

| 2. | subliniază că articolul 290 din TFUE acordă legiuitorului libertatea de a alege mecanismul/mecanismele de control care urmează a fi aplicate; consideră că cele două exemple enumerate la articolul 290 alineatul (2), formularea de obiecțiuni și revocarea, au caracter pur orientativ și că se poate preconiza o reglementare a delegării de competențe printr-un alt mijloc de control, precum o aprobare specială din partea Parlamentului și Consiliului pentru fiecare act delegat sau posibilitatea de revocare a anumitor acte delegate deja în vigoare; |
| --- | --- |

2.

subliniază că articolul 290 din TFUE acordă legiuitorului libertatea de a alege mecanismul/mecanismele de control care urmează a fi aplicate; consideră că cele două exemple enumerate la articolul 290 alineatul (2), formularea de obiecțiuni și revocarea, au caracter pur orientativ și că se poate preconiza o reglementare a delegării de competențe printr-un alt mijloc de control, precum o aprobare specială din partea Parlamentului și Consiliului pentru fiecare act delegat sau posibilitatea de revocare a anumitor acte delegate deja în vigoare;

| 3. | opinează, totuși, că cele două exemple de condiții posibile menționate la articolul 290 alineatul (2) din TFUE, formularea de obiecțiuni și revocarea, pot fi considerate drept cele mai uzuale modalități de a controla cum exercită Comisia competențele delegate și trebuie să fie, ambele, incluse în fiecare act de bază; |
| --- | --- |

3.

opinează, totuși, că cele două exemple de condiții posibile menționate la articolul 290 alineatul (2) din TFUE, formularea de obiecțiuni și revocarea, pot fi considerate drept cele mai uzuale modalități de a controla cum exercită Comisia competențele delegate și trebuie să fie, ambele, incluse în fiecare act de bază;

| 4. | consideră că mecanismele de control stabilite de organul legislativ trebuie să respecte anumite principii generale al dreptului Uniunii și, mai ales:






  — | să fie simple și ușor de înțeles; |
| --- | --- | --- |

4.

consideră că mecanismele de control stabilite de organul legislativ trebuie să respecte anumite principii generale al dreptului Uniunii și, mai ales:

—

să fie simple și ușor de înțeles;

| — | să protejeze securitatea juridică; |
| --- | --- |

—

să protejeze securitatea juridică;

| — | să permită Comisiei să exercite în mod eficient competențele ce i-au fost delegate și |
| --- | --- |

—

să permită Comisiei să exercite în mod eficient competențele ce i-au fost delegate și

| — | să permită organului legislativ să monitorizeze în mod adecvat modul în care se face uz de competențele delegate; |
| --- | --- |

—

să permită organului legislativ să monitorizeze în mod adecvat modul în care se face uz de competențele delegate;

| 5. | consideră că exercitarea dreptului Parlamentului de a formula obiecțiuni este în mod necesar condiționată de rolul său parlamentar și de locurile de desfășurare a activității sale; consideră că nu este garantat un termen fix de formulare a obiecțiunilor aplicabil tuturor actelor legislative, ci că acesta trebuie stabilit de la caz la caz, în cadrul fiecărui act de bază, ținând seama de complexitatea problemelor și că acesta trebuie să fie suficient de îndelungat pentru a permite controlul eficient al delegării, fără a întârzia în mod inutil intrarea în vigoare a actelor delegate ce nu suscită controverse; |
| --- | --- |

5.

consideră că exercitarea dreptului Parlamentului de a formula obiecțiuni este în mod necesar condiționată de rolul său parlamentar și de locurile de desfășurare a activității sale; consideră că nu este garantat un termen fix de formulare a obiecțiunilor aplicabil tuturor actelor legislative, ci că acesta trebuie stabilit de la caz la caz, în cadrul fiecărui act de bază, ținând seama de complexitatea problemelor și că acesta trebuie să fie suficient de îndelungat pentru a permite controlul eficient al delegării, fără a întârzia în mod inutil intrarea în vigoare a actelor delegate ce nu suscită controverse;

| 6. | consideră că o eventuală procedură de urgență prevăzută în însuși actul de bază, trebuie introdusă pentru situații deosebite, de exemplu cele legate de securitate, sănătate sau de crize umanitare; |
| --- | --- |

6.

consideră că o eventuală procedură de urgență prevăzută în însuși actul de bază, trebuie introdusă pentru situații deosebite, de exemplu cele legate de securitate, sănătate sau de crize umanitare;

| 7. | consideră însă că marea majoritate a situațiilor care necesită adoptarea rapidă a actelor delegate ar putea fi soluționate printr-o procedură flexibilă de exprimare timpurie a lipsei de obiecțiuni de către Parlament și Consiliu, în urma unei cereri adresate de Comisie în cazuri justificate în mod corespunzător; |
| --- | --- |

7.

consideră însă că marea majoritate a situațiilor care necesită adoptarea rapidă a actelor delegate ar putea fi soluționate printr-o procedură flexibilă de exprimare timpurie a lipsei de obiecțiuni de către Parlament și Consiliu, în urma unei cereri adresate de Comisie în cazuri justificate în mod corespunzător;

| 8. | susține, în continuare, că durata unei delegări poate fi nelimitată, ținându-se seama de faptul că delegarea poate fi revocată oricând; opinează însă că o delegare pe durată determinată nu exclude posibilitatea unei prelungiri periodice, la cererea explicită a Comisiei; consideră că delegarea poate fi reînnoită doar în cazul în care nici Parlamentul, nici Consiliul nu formulează obiecțiuni pe durata unui termen specificat; |
| --- | --- |

8.

susține, în continuare, că durata unei delegări poate fi nelimitată, ținându-se seama de faptul că delegarea poate fi revocată oricând; opinează însă că o delegare pe durată determinată nu exclude posibilitatea unei prelungiri periodice, la cererea explicită a Comisiei; consideră că delegarea poate fi reînnoită doar în cazul în care nici Parlamentul, nici Consiliul nu formulează obiecțiuni pe durata unui termen specificat;

| 9. | respinge ferm introducerea în actele de bază a unor prevederi care să impună legiuitorului obligații suplimentare față de cele deja menționate la articolul 290 din TFUE; |
| --- | --- |

9.

respinge ferm introducerea în actele de bază a unor prevederi care să impună legiuitorului obligații suplimentare față de cele deja menționate la articolul 290 din TFUE;

Aspecte practice

| 10. | consideră că anumite aspecte practice ar putea fi coordonate mai eficient în cadrul unei înțelegeri comune între instituții, care s-ar putea concretiza printr-un acord interinstituțional acoperind, inter alia, cele ce urmează:






  — | consultări în cadrul pregătirii și elaborării actelor delegate; |
| --- | --- | --- |

10.

consideră că anumite aspecte practice ar putea fi coordonate mai eficient în cadrul unei înțelegeri comune între instituții, care s-ar putea concretiza printr-un acord interinstituțional acoperind, inter alia, cele ce urmează:

—

consultări în cadrul pregătirii și elaborării actelor delegate;

| — | schimburi de informații, în special în cazul unei revocări; |
| --- | --- |

—

schimburi de informații, în special în cazul unei revocări;

| — | mecanisme de transmitere a documentelor; |
| --- | --- |

—

mecanisme de transmitere a documentelor;

| — | termene minime pentru formularea unor obiecțiuni de către Parlament și Consiliu; |
| --- | --- |

—

termene minime pentru formularea unor obiecțiuni de către Parlament și Consiliu;

| — | stabilirea termenelor; |
| --- | --- |

—

stabilirea termenelor;

| — | publicarea actelor în Jurnalul Oficial în diferite etape ale procedurii; |
| --- | --- |

—

publicarea actelor în Jurnalul Oficial în diferite etape ale procedurii;

| 11. | subliniază că, atunci când procedează la pregătirea și elaborarea actelor delegate, Comisia trebuie:






  — | să asigure transmiterea din timp și neîntreruptă a informațiilor și documentelor relevante către comisiile competente ale Parlamentului, inclusiv a proiectelor succesive de acte delegate și a oricăror contribuții primite; în acest scop, actualul registru de comitologie ar putea fi utilizat drept model pentru un sistem digital de informare îmbunătățit; |
| --- | --- | --- |

11.

subliniază că, atunci când procedează la pregătirea și elaborarea actelor delegate, Comisia trebuie:

—

să asigure transmiterea din timp și neîntreruptă a informațiilor și documentelor relevante către comisiile competente ale Parlamentului, inclusiv a proiectelor succesive de acte delegate și a oricăror contribuții primite; în acest scop, actualul registru de comitologie ar putea fi utilizat drept model pentru un sistem digital de informare îmbunătățit;

| — | să acorde Parlamentului accesul la consultările, schimburile de opinii și reuniunile pregătitoare pertinente; |
| --- | --- |

—

să acorde Parlamentului accesul la consultările, schimburile de opinii și reuniunile pregătitoare pertinente;

| 12. | opinează că schimbul de informații premergător unei revocări trebuie să aibă loc în condiții de transparență, curtoazie și cooperare loială între instituțiile implicate, garantându-se astfel că toate instituțiile sunt pe deplin conștiente de posibilitatea unei revocări la timpul potrivit; consideră totuși că introducerea în actele de bază a unei obligații legale specifice, care să reclame declararea motivelor pentru care au fost adoptate anumite acte legislative, în plus față de cerința generală stabilită la articolul 296 din TFUE, aplicabilă tuturor actelor legislative, este redundantă și derutantă; |
| --- | --- |

12.

opinează că schimbul de informații premergător unei revocări trebuie să aibă loc în condiții de transparență, curtoazie și cooperare loială între instituțiile implicate, garantându-se astfel că toate instituțiile sunt pe deplin conștiente de posibilitatea unei revocări la timpul potrivit; consideră totuși că introducerea în actele de bază a unei obligații legale specifice, care să reclame declararea motivelor pentru care au fost adoptate anumite acte legislative, în plus față de cerința generală stabilită la articolul 296 din TFUE, aplicabilă tuturor actelor legislative, este redundantă și derutantă;

| 13. | propune ca, în cadrul oricărui acord viitor, să fie stabilit un termen minim pentru formularea de obiecțiuni, specificându-se clar că acesta nu trebuie perceput ca o cămașă de forță, ci doar ca un termen minim sub care controlul democratic exercitat de Parlament ar deveni inutil; consideră că termenul minim pentru formularea de obiecțiuni ar trebui să fie de două luni, cu posibilitate de prelungire, la cererea Parlamentului sau a Consiliului, cu încă două luni; subliniază, cu toate acestea, că termenele de formulare a obiecțiilor ar trebui să depindă de natura actului delegat; |
| --- | --- |

13.

propune ca, în cadrul oricărui acord viitor, să fie stabilit un termen minim pentru formularea de obiecțiuni, specificându-se clar că acesta nu trebuie perceput ca o cămașă de forță, ci doar ca un termen minim sub care controlul democratic exercitat de Parlament ar deveni inutil; consideră că termenul minim pentru formularea de obiecțiuni ar trebui să fie de două luni, cu posibilitate de prelungire, la cererea Parlamentului sau a Consiliului, cu încă două luni; subliniază, cu toate acestea, că termenele de formulare a obiecțiilor ar trebui să depindă de natura actului delegat;

| 14. | insistă, în contextul oricărui acord viitor, asupra faptului că diferitele perioade de monitorizare a actelor delegate trebuie să înceapă doar în momentul în care Comisia a trimis toate versiunile lingvistice și să țină seama, în mod corespunzător, de perioadele vacanțelor și alegerilor parlamentare; |
| --- | --- |

14.

insistă, în contextul oricărui acord viitor, asupra faptului că diferitele perioade de monitorizare a actelor delegate trebuie să înceapă doar în momentul în care Comisia a trimis toate versiunile lingvistice și să țină seama, în mod corespunzător, de perioadele vacanțelor și alegerilor parlamentare;

| 15. | subliniază, în contextul oricărui acord viitor, că actele delegate în privința cărora există dreptul de a se formula obiecțiuni pot fi publicate în Jurnalul Oficial și intra, prin urmare, în vigoare doar după expirarea termenului pentru formularea de obiecțiuni, cu excepția cazurilor în care se garantează că nu are loc exprimarea timpurie a lipsei de obiecțiuni; consideră că este de prisos introducerea unei obligații speciale conform căreia Parlamentul și Consiliul să fie obligate în fiecare act de bază să publice deciziile luate în cadrul verificării modului în care Comisia a exercitat competențele delegate ei; |
| --- | --- |

15.

subliniază, în contextul oricărui acord viitor, că actele delegate în privința cărora există dreptul de a se formula obiecțiuni pot fi publicate în Jurnalul Oficial și intra, prin urmare, în vigoare doar după expirarea termenului pentru formularea de obiecțiuni, cu excepția cazurilor în care se garantează că nu are loc exprimarea timpurie a lipsei de obiecțiuni; consideră că este de prisos introducerea unei obligații speciale conform căreia Parlamentul și Consiliul să fie obligate în fiecare act de bază să publice deciziile luate în cadrul verificării modului în care Comisia a exercitat competențele delegate ei;

Observații finale

| 16. | invită toate comisiile sale să-și actualizeze cele mai bune practici și să procedeze la schimburi periodice, stabilind un mecanism care să garanteze o coerență cât mai mare a practicilor parlamentare, în conformitate cu articolul 290 din TFUE; subliniază necesitatea ca fiecare comisie parlamentară să-și organizeze activitatea în funcție de natura sa specifică, astfel încât să poată profita de experiența acumulată; |
| --- | --- |

16.

invită toate comisiile sale să-și actualizeze cele mai bune practici și să procedeze la schimburi periodice, stabilind un mecanism care să garanteze o coerență cât mai mare a practicilor parlamentare, în conformitate cu articolul 290 din TFUE; subliniază necesitatea ca fiecare comisie parlamentară să-și organizeze activitatea în funcție de natura sa specifică, astfel încât să poată profita de experiența acumulată;

| 17. | solicită administrației Parlamentului să procedeze la o realocare a resurselor, ca modalitate de înființare (fără afectarea bugetului) a posturilor necesare pentru a asigura asistența adecvată în vederea îndeplinirii sarcinilor aflate în legătură cu articolul 290 din TFUE; solicită o abordare instituțională pentru evaluarea structurilor administrative și a resurselor umane disponibile pentru a dezvoltarea competențelor delegate; |
| --- | --- |

17.

solicită administrației Parlamentului să procedeze la o realocare a resurselor, ca modalitate de înființare (fără afectarea bugetului) a posturilor necesare pentru a asigura asistența adecvată în vederea îndeplinirii sarcinilor aflate în legătură cu articolul 290 din TFUE; solicită o abordare instituțională pentru evaluarea structurilor administrative și a resurselor umane disponibile pentru a dezvoltarea competențelor delegate;

| 18. | îndeamnă Comisia să prezinte, ca o prioritate, propunerile legislative necesare pentru adaptarea acquis-ului la prevederile articolelor 290 și 291 din TFUE; consideră, în ceea ce privește articolul 290 din TFUE, că alinierea nu ar trebui să se limiteze la măsurile luate anterior în conformitate cu procedura de reglementare cu control, ci ar trebui să fie valabilă pentru toate măsurile adecvate cu un domeniu general de aplicare, independent de procedura decizională sau procedura de comitologie aplicabilă înainte de intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona; |
| --- | --- |

18.

îndeamnă Comisia să prezinte, ca o prioritate, propunerile legislative necesare pentru adaptarea acquis-ului la prevederile articolelor 290 și 291 din TFUE; consideră, în ceea ce privește articolul 290 din TFUE, că alinierea nu ar trebui să se limiteze la măsurile luate anterior în conformitate cu procedura de reglementare cu control, ci ar trebui să fie valabilă pentru toate măsurile adecvate cu un domeniu general de aplicare, independent de procedura decizională sau procedura de comitologie aplicabilă înainte de intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona;

| 19. | insistă că prioritatea de prim ordin este adaptarea acquis-ului în domeniul acelor politici care, înainte de intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, nu au fost reglementate prin procedura de codecizie; solicită o abordare diferențiată, de la caz la caz, în special pentru a asigura definirea ca acte delegate a tuturor măsurilor adecvate cu domeniu general, adoptate anterior în conformitate cu articolele 4 și 5 din Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei (4); |
| --- | --- |

19.

insistă că prioritatea de prim ordin este adaptarea acquis-ului în domeniul acelor politici care, înainte de intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, nu au fost reglementate prin procedura de codecizie; solicită o abordare diferențiată, de la caz la caz, în special pentru a asigura definirea ca acte delegate a tuturor măsurilor adecvate cu domeniu general, adoptate anterior în conformitate cu articolele 4 și 5 din Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei (4);

| 20. | consideră că, pentru a prezerva integral prerogativele legiuitorului, utilizarea articolelor 290 și respectiv 291 din TFUE, precum și consecințele practice ce decurg din recurgerea la unul sau celălalt dintre acestea trebuie privite cu deosebită atenție, atât în cursul alinierii menționate mai sus, cât și în cazul propunerilor înaintate în baza procedurii legislative ordinare; insistă ca colegiuitorii să aibă competența de a decide ca normele adoptate anterior în conformitate cu procedura de reglementare cu control să poată fi adoptate fie în conformitate cu articolul 290 din TFUE, fie în conformitate cu procedura legislativă ordinară; |
| --- | --- |

20.

consideră că, pentru a prezerva integral prerogativele legiuitorului, utilizarea articolelor 290 și respectiv 291 din TFUE, precum și consecințele practice ce decurg din recurgerea la unul sau celălalt dintre acestea trebuie privite cu deosebită atenție, atât în cursul alinierii menționate mai sus, cât și în cazul propunerilor înaintate în baza procedurii legislative ordinare; insistă ca colegiuitorii să aibă competența de a decide ca normele adoptate anterior în conformitate cu procedura de reglementare cu control să poată fi adoptate fie în conformitate cu articolul 290 din TFUE, fie în conformitate cu procedura legislativă ordinară;

*

* *

| 21. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

21.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 8 E, 14.1.2010, p. 22.

(2)  Texte adoptate, P6_TA(2009)0373.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2009)0083.

(4)  JO L 184, 17.7.1999, p. 23.

---

| 15.3.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 81/10 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 81/10

---

Miercuri, 5 mai 2010Obiective strategice și recomandări pentru politica UE în domeniul transportului maritim până în 2018

P7_TA(2010)0128

Rezoluția Parlamentului European din 5 mai 2010 referitoare la obiectivele strategice și la recomandările pentru politica UE în domeniul transportului maritim până în 2018 (2009/2095(INI))

2011/C 81 E/03

Parlamentul European,

având în vedere Comunicarea Comisiei din 21 ianuarie 2009 intitulată „Obiectivele strategice și recomandările pentru politica UE în domeniul transportului până în 2018” (COM(2009)0008) („comunicarea privind politica UE în domeniul transportului maritim până în 2018”),

având în vedere Comunicarea Comisiei din 10 octombrie 2007 intitulată „O politică maritimă integrată pentru Uniunea Europeană” (COM(2007)0575),

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism (A7-0114/2010),

| A. | întrucât proprietarii de nave europeni au o contribuție importantă la economia europeană, dar sunt nevoiți să concureze într-un mediu global; |
| --- | --- |

A.

întrucât proprietarii de nave europeni au o contribuție importantă la economia europeană, dar sunt nevoiți să concureze într-un mediu global;

| B. | întrucât măsurile structurale și integrate de menținere și dezvoltare a sectorului maritim prosper din Europa sunt importante și ar trebui să consolideze competitivitatea transportului maritim și a sectoarelor conexe, integrând cerințele privind dezvoltarea durabilă și concurența loială; |
| --- | --- |

B.

întrucât măsurile structurale și integrate de menținere și dezvoltare a sectorului maritim prosper din Europa sunt importante și ar trebui să consolideze competitivitatea transportului maritim și a sectoarelor conexe, integrând cerințele privind dezvoltarea durabilă și concurența loială;

| C. | întrucât sunt absolut necesare atât atragerea tinerilor către profesiile din domeniul maritim, cât și menținerea lor în aceste profesii și întrucât nivelul de formare a specialiștilor din domeniul maritim din Europa trebuie îmbunătățit prin iminenta revizuire a Convenției internaționale privind standardele de pregătire a navigatorilor, atestare și efectuare a serviciului de cart (Convenția STCW); |
| --- | --- |

C.

întrucât sunt absolut necesare atât atragerea tinerilor către profesiile din domeniul maritim, cât și menținerea lor în aceste profesii și întrucât nivelul de formare a specialiștilor din domeniul maritim din Europa trebuie îmbunătățit prin iminenta revizuire a Convenției internaționale privind standardele de pregătire a navigatorilor, atestare și efectuare a serviciului de cart (Convenția STCW);

| D. | întrucât schimbările climatice reprezintă cea mai mare provocare a secolului XXI în toate domeniile politicii europene; |
| --- | --- |

D.

întrucât schimbările climatice reprezintă cea mai mare provocare a secolului XXI în toate domeniile politicii europene;

| E. | întrucât transportul maritim este un mod de transport relativ ecologic, care însă are un potențial crescut pentru a deveni chiar mai ecologic decât în prezent; întrucât acesta trebuie să participe la eforturile de combatere a schimbărilor climatice prin scăderea treptată a amprentei de carbon a navelor și a infrastructurilor portuare; |
| --- | --- |

E.

întrucât transportul maritim este un mod de transport relativ ecologic, care însă are un potențial crescut pentru a deveni chiar mai ecologic decât în prezent; întrucât acesta trebuie să participe la eforturile de combatere a schimbărilor climatice prin scăderea treptată a amprentei de carbon a navelor și a infrastructurilor portuare;

| F. | întrucât siguranța este o premisă esențială pentru porturi, pentru proprietarii de nave și pentru personalul de bord și de la țărm; întrucât măsurile de siguranță trebuie să țină seama de mediul de coastă și de cel marin, precum și de condițiile de muncă în porturi și la bordul navelor; |
| --- | --- |

F.

întrucât siguranța este o premisă esențială pentru porturi, pentru proprietarii de nave și pentru personalul de bord și de la țărm; întrucât măsurile de siguranță trebuie să țină seama de mediul de coastă și de cel marin, precum și de condițiile de muncă în porturi și la bordul navelor;

| G. | întrucât în Golful Aden, în largul coastei Somaliei și în apele internaționale continuă atacurile criminale asupra navelor europene de pescuit, comerciale și de pasageri; |
| --- | --- |

G.

întrucât în Golful Aden, în largul coastei Somaliei și în apele internaționale continuă atacurile criminale asupra navelor europene de pescuit, comerciale și de pasageri;

| H. | întrucât sectorul maritim european deține un rol important la nivel mondial și întrucât această poziție trebuie și poate fi păstrată pe termen lung doar prin inovare; |
| --- | --- |

H.

întrucât sectorul maritim european deține un rol important la nivel mondial și întrucât această poziție trebuie și poate fi păstrată pe termen lung doar prin inovare;

| I. | întrucât este necesar ca deciziile să fie luate la nivelul administrativ adecvat, ceea ce înseamnă la nivel global acolo unde este posibil și la nivel european acolo unde este necesar, |
| --- | --- |

I.

întrucât este necesar ca deciziile să fie luate la nivelul administrativ adecvat, ceea ce înseamnă la nivel global acolo unde este posibil și la nivel european acolo unde este necesar,

Aspecte generale

| 1. | salută comunicarea Comisiei privind politica în domeniul transportului maritim până în 2018; |
| --- | --- |

1.

salută comunicarea Comisiei privind politica în domeniul transportului maritim până în 2018;

| 2. | subliniază importanța sectorului transportului maritim pentru economia europeană nu numai în ceea ce privește transportul pasagerilor, al materiilor prime, al mărfurilor și al produselor energetice, dar și ca punct central al unor largi ramificații de activități maritime, cum ar fi cele legate de industria navală, de logistică, de cercetare, de turism, de pescuit, de acvacultură și de educație; |
| --- | --- |

2.

subliniază importanța sectorului transportului maritim pentru economia europeană nu numai în ceea ce privește transportul pasagerilor, al materiilor prime, al mărfurilor și al produselor energetice, dar și ca punct central al unor largi ramificații de activități maritime, cum ar fi cele legate de industria navală, de logistică, de cercetare, de turism, de pescuit, de acvacultură și de educație;

| 3. | subliniază că politica UE în domeniul transportului maritim ar trebui să aibă în vedere faptul că sectorul transportului maritim se confruntă cu o concurență mai ales la nivel global, și nu numai la nivel comunitar; subliniază, de asemenea, importanța dezvoltării transportului maritim ca parte a sectorului mai larg al transporturilor, atât în cadrul, cât și în afara UE; |
| --- | --- |

3.

subliniază că politica UE în domeniul transportului maritim ar trebui să aibă în vedere faptul că sectorul transportului maritim se confruntă cu o concurență mai ales la nivel global, și nu numai la nivel comunitar; subliniază, de asemenea, importanța dezvoltării transportului maritim ca parte a sectorului mai larg al transporturilor, atât în cadrul, cât și în afara UE;

| 4. | își exprimă speranța ca politicile maritime ale UE să fie concepute de acum înainte având în vedere o „mare europeană unică” și, prin urmare, invită Comisia să elaboreze o politică europeană de transport maritim în cadrul unui spațiu maritim comun; |
| --- | --- |

4.

își exprimă speranța ca politicile maritime ale UE să fie concepute de acum înainte având în vedere o „mare europeană unică” și, prin urmare, invită Comisia să elaboreze o politică europeană de transport maritim în cadrul unui spațiu maritim comun;

Piața

| 5. | îndeamnă Comisia să continue să combată abuzurile privind utilizarea pavilioanelor de complezență; |
| --- | --- |

5.

îndeamnă Comisia să continue să combată abuzurile privind utilizarea pavilioanelor de complezență;

| 6. | îndeamnă, prin urmare, statele membre să încurajeze arborarea pavilionului propriu și să își susțină clusterele maritime de pe țărm, de exemplu prin acordarea unor facilități fiscale pentru nave, cum ar fi impozitarea în funcție de tonaj, precum și a unor avantaje fiscale acordate personalului navigant și proprietarilor de nave; |
| --- | --- |

6.

îndeamnă, prin urmare, statele membre să încurajeze arborarea pavilionului propriu și să își susțină clusterele maritime de pe țărm, de exemplu prin acordarea unor facilități fiscale pentru nave, cum ar fi impozitarea în funcție de tonaj, precum și a unor avantaje fiscale acordate personalului navigant și proprietarilor de nave;

| 7. | consideră că, precum orice alt sector economic, sectorul maritim ar trebui, în principiu, să respecte legislația cu privire la acordarea ajutoarelor de stat, deși aceasta ar trebui permisă în mod excepțional pentru anumite cazuri, cu condiția ca ajutoarele respective să fie acordate temporar și de o manieră transparentă și clară; |
| --- | --- |

7.

consideră că, precum orice alt sector economic, sectorul maritim ar trebui, în principiu, să respecte legislația cu privire la acordarea ajutoarelor de stat, deși aceasta ar trebui permisă în mod excepțional pentru anumite cazuri, cu condiția ca ajutoarele respective să fie acordate temporar și de o manieră transparentă și clară;

| 8. | consideră că orientările privind acordarea ajutoarelor de stat pentru transportul maritim, care expiră în 2011, trebuie menținute și prelungite, având în vedere faptul că acestea au avut o contribuție importantă la menținerea concurenței internaționale în domeniul transportului maritim european, la creșterea capacității de a face față cu succes concurenței, adesea neloială, din partea unor țări terțe, la menținerea poziției de frunte la nivel mondial, precum și, prin urmare, la susținerea economiei statelor membre; |
| --- | --- |

8.

consideră că orientările privind acordarea ajutoarelor de stat pentru transportul maritim, care expiră în 2011, trebuie menținute și prelungite, având în vedere faptul că acestea au avut o contribuție importantă la menținerea concurenței internaționale în domeniul transportului maritim european, la creșterea capacității de a face față cu succes concurenței, adesea neloială, din partea unor țări terțe, la menținerea poziției de frunte la nivel mondial, precum și, prin urmare, la susținerea economiei statelor membre;

| 9. | invită Comisia să prezinte noile reglementări promise privind acordarea ajutoarelor de stat pentru transportul maritim în 2010 și consideră, de asemenea, că Comisia ar trebui să prezinte orientările privind acordarea ajutoarelor de stat pentru porturile maritime cât mai curând posibil; |
| --- | --- |

9.

invită Comisia să prezinte noile reglementări promise privind acordarea ajutoarelor de stat pentru transportul maritim în 2010 și consideră, de asemenea, că Comisia ar trebui să prezinte orientările privind acordarea ajutoarelor de stat pentru porturile maritime cât mai curând posibil;

| 10. | subliniază, în acest context, că ajutoarele de stat ar trebui acordate exclusiv pentru a susține sectoarele maritime europene care se angajează să respecte criteriile sociale, de a promova crearea de locuri de muncă și de a forma personalul în Europa, și pentru a asigura competitivitatea la nivel global a transportului maritim european; |
| --- | --- |

10.

subliniază, în acest context, că ajutoarele de stat ar trebui acordate exclusiv pentru a susține sectoarele maritime europene care se angajează să respecte criteriile sociale, de a promova crearea de locuri de muncă și de a forma personalul în Europa, și pentru a asigura competitivitatea la nivel global a transportului maritim european;

| 11. | invită statele membre să semneze, să ratifice și să pună în aplicare, fără întârziere, Convenția ONU privind contractele pentru transportul internațional de mărfuri în întregime sau parțial pe mare, cunoscută ca „normele de la Rotterdam”, prin care se înființează noul sistem de răspundere maritimă; |
| --- | --- |

11.

invită statele membre să semneze, să ratifice și să pună în aplicare, fără întârziere, Convenția ONU privind contractele pentru transportul internațional de mărfuri în întregime sau parțial pe mare, cunoscută ca „normele de la Rotterdam”, prin care se înființează noul sistem de răspundere maritimă;

| 12. | invită Comisia să insiste mai mult, cu ocazia următoarei revizuiri a orientărilor comunitare cu privire la dezvoltarea rețelei transeuropene de transport, asupra transportului maritim și a structurilor sale terestre, în special asupra conexiunii multinodale a porturilor maritime europene cu hinterlandul; |
| --- | --- |

12.

invită Comisia să insiste mai mult, cu ocazia următoarei revizuiri a orientărilor comunitare cu privire la dezvoltarea rețelei transeuropene de transport, asupra transportului maritim și a structurilor sale terestre, în special asupra conexiunii multinodale a porturilor maritime europene cu hinterlandul;

| 13. | salută propunerea de directivă a Comisiei privind formalitățile de raportare pentru navele care sosesc în porturile statelor membre ale Comunității și pleacă din porturile statelor membre ale Comunității (COM(2009)0011), care urmărește simplificarea, reducerea și eliminarea procedurilor administrative existente în transportul maritim european pe distanță scurtă; invită Comisia să continue să susțină transportul maritim pe distanță scurtă, în vederea creșterii semnificative a performanțelor transportului maritim din cadrul Uniunii; |
| --- | --- |

13.

salută propunerea de directivă a Comisiei privind formalitățile de raportare pentru navele care sosesc în porturile statelor membre ale Comunității și pleacă din porturile statelor membre ale Comunității (COM(2009)0011), care urmărește simplificarea, reducerea și eliminarea procedurilor administrative existente în transportul maritim european pe distanță scurtă; invită Comisia să continue să susțină transportul maritim pe distanță scurtă, în vederea creșterii semnificative a performanțelor transportului maritim din cadrul Uniunii;

Aspecte sociale

| 14. | salută inițiativele statelor membre și ale Comisiei de a face mai atractive profesiile din domeniul maritim pentru tinerii din UE; insistă asupra necesității punerii în aplicare a unor formări continue și a unor proceduri de reconversie profesională având ca public țintă personalul de bord și de la țărm de la toate nivelurile, în vederea îmbunătățirii calificărilor profesionale și a competențelor forței de muncă; solicită, de asemenea, o mai bună informare în școli cu privire la acest sector și oferirea de stagii mai numeroase; |
| --- | --- |

14.

salută inițiativele statelor membre și ale Comisiei de a face mai atractive profesiile din domeniul maritim pentru tinerii din UE; insistă asupra necesității punerii în aplicare a unor formări continue și a unor proceduri de reconversie profesională având ca public țintă personalul de bord și de la țărm de la toate nivelurile, în vederea îmbunătățirii calificărilor profesionale și a competențelor forței de muncă; solicită, de asemenea, o mai bună informare în școli cu privire la acest sector și oferirea de stagii mai numeroase;

| 15. | invită statele membre, în cadrul convențiilor internaționale, precum Convenția STCW și Convenția OIM privind munca maritimă din 2006, să îmbunătățească și să modernizeze programele de formare deja existente în vederea creșterii calității școlilor de marină; |
| --- | --- |

15.

invită statele membre, în cadrul convențiilor internaționale, precum Convenția STCW și Convenția OIM privind munca maritimă din 2006, să îmbunătățească și să modernizeze programele de formare deja existente în vederea creșterii calității școlilor de marină;

| 16. | subliniază că personalul navigant din țări terțe trebuie să respecte cerințele de pregătire profesională suficientă, în conformitate cu Convenția STCW, și solicită proprietarilor de nave și inspectoratelor naționale să garanteze și să vegheze la respectarea acestor dispoziții, asistați, după caz, de Agenția Europeană pentru Siguranța Maritimă (EMSA); solicită din nou statelor membre să ratifice, fără întârziere, Convenția OIM privind munca maritimă din 2006 și să adopte rapid propunerea Comisiei bazată pe acordul industrial, în vederea integrării elementelor-cheie ale convenției respective în dreptul Uniunii Europene; |
| --- | --- |

16.

subliniază că personalul navigant din țări terțe trebuie să respecte cerințele de pregătire profesională suficientă, în conformitate cu Convenția STCW, și solicită proprietarilor de nave și inspectoratelor naționale să garanteze și să vegheze la respectarea acestor dispoziții, asistați, după caz, de Agenția Europeană pentru Siguranța Maritimă (EMSA); solicită din nou statelor membre să ratifice, fără întârziere, Convenția OIM privind munca maritimă din 2006 și să adopte rapid propunerea Comisiei bazată pe acordul industrial, în vederea integrării elementelor-cheie ale convenției respective în dreptul Uniunii Europene;

| 17. | invită statele membre să sprijine folosirea personalului navigant din UE în flotele acesteia și să creeze suficient de multe facilități pentru a evita migrarea acestora în afara Uniunii; |
| --- | --- |

17.

invită statele membre să sprijine folosirea personalului navigant din UE în flotele acesteia și să creeze suficient de multe facilități pentru a evita migrarea acestora în afara Uniunii;

| 18. | salută propunerea Comisiei adresată statelor membre de a promova cooperarea între instituțiile maritime europene și încurajează uniformizarea programului de curs și a sistemelor de formare în vederea promovării și dezvoltării unor calificări și competențe de nivel înalt ale personalului navigant din UE; |
| --- | --- |

18.

salută propunerea Comisiei adresată statelor membre de a promova cooperarea între instituțiile maritime europene și încurajează uniformizarea programului de curs și a sistemelor de formare în vederea promovării și dezvoltării unor calificări și competențe de nivel înalt ale personalului navigant din UE;

| 19. | subliniază că dimensiunea socială și condițiile de muncă de care se bucură personalul navigant din UE sunt strâns legate de competitivitatea flotei europene și că este necesar să se faciliteze mobilitatea în muncă în sectoarele maritime din toată Europa și să se asigure deplina funcționare a pieței interne, fără bariere și restricții nejustificate în prestarea de servicii; |
| --- | --- |

19.

subliniază că dimensiunea socială și condițiile de muncă de care se bucură personalul navigant din UE sunt strâns legate de competitivitatea flotei europene și că este necesar să se faciliteze mobilitatea în muncă în sectoarele maritime din toată Europa și să se asigure deplina funcționare a pieței interne, fără bariere și restricții nejustificate în prestarea de servicii;

| 20. | încurajează schimbul de bune practici în materie de condiții de muncă și norme sociale, precum și ameliorarea calității vieții la bordul navelor, în special prin dezvoltarea tehnologiilor informației și comunicării, prin facilitarea accesului la servicii medicale, prin consolidarea normelor de siguranță și prin formarea profesională a personalului navigant pentru a putea face față riscurilor inerente profesiilor acestora; |
| --- | --- |

20.

încurajează schimbul de bune practici în materie de condiții de muncă și norme sociale, precum și ameliorarea calității vieții la bordul navelor, în special prin dezvoltarea tehnologiilor informației și comunicării, prin facilitarea accesului la servicii medicale, prin consolidarea normelor de siguranță și prin formarea profesională a personalului navigant pentru a putea face față riscurilor inerente profesiilor acestora;

| 21. | subliniază că inspecțiile trebuie să fie specifice și bazate pe risc și nu trebuie să genereze presiuni de reglementare inutile asupra sectorului; |
| --- | --- |

21.

subliniază că inspecțiile trebuie să fie specifice și bazate pe risc și nu trebuie să genereze presiuni de reglementare inutile asupra sectorului;

| 22. | își exprimă speranța că se va analiza capacitatea dezvoltărilor tehnologice de a compensa scăderea înregistrată cu privire la personalul navigant disponibil, dar avertizează că nu trebuie introduse prea rapid tehnologii netestate; |
| --- | --- |

22.

își exprimă speranța că se va analiza capacitatea dezvoltărilor tehnologice de a compensa scăderea înregistrată cu privire la personalul navigant disponibil, dar avertizează că nu trebuie introduse prea rapid tehnologii netestate;

| 23. | invită autoritățile portuare să îmbunătățească facilitățile destinate personalului navigant de pe navele ancorate în radă, inclusiv să pună la dispoziția acestuia mijloace de transport mai bune, care să îi permită deplasarea de la vapor la țărm și invers; |
| --- | --- |

23.

invită autoritățile portuare să îmbunătățească facilitățile destinate personalului navigant de pe navele ancorate în radă, inclusiv să pună la dispoziția acestuia mijloace de transport mai bune, care să îi permită deplasarea de la vapor la țărm și invers;

Protecția mediului

| 24. | recunoaște că trebuie făcute progrese considerabile în ceea ce privește reducerea emisiilor de oxizi de sulf și de azot, de particule (PM10) și de CO2, necesare în vederea realizării obiectivelor UE de protecție a mediului; subliniază faptul că acest sector poate contribui la combaterea emisiilor nocive și a schimbărilor climatice și că investițiile publice și private în domeniul cercetării și al dezvoltării vor avea un rol deosebit în acest sens; |
| --- | --- |

24.

recunoaște că trebuie făcute progrese considerabile în ceea ce privește reducerea emisiilor de oxizi de sulf și de azot, de particule (PM10) și de CO2, necesare în vederea realizării obiectivelor UE de protecție a mediului; subliniază faptul că acest sector poate contribui la combaterea emisiilor nocive și a schimbărilor climatice și că investițiile publice și private în domeniul cercetării și al dezvoltării vor avea un rol deosebit în acest sens;

| 25. | subliniază că reducerea emisiilor trebuie convenită rapid și pusă în aplicare cu caracter obligatoriu prin intermediul Organizației Maritime Internaționale (OMI) pentru a limita disparitățile în materie de condiții competitive, dar că acest lucru nu trebuie să constituie un impediment pentru Uniune în luarea de inițiative pentru ca flotele statelor membre să efectueze și alte reduceri, încurajând astfel celelalte continente să devină competitive în acest domeniu; subliniază, în acest sens, diferențele mari existente între transportul maritim pe distanță scurtă și cel pe distanță lungă care trebuie luate în considerare în încheierea acordurilor în cadrul OMI; |
| --- | --- |

25.

subliniază că reducerea emisiilor trebuie convenită rapid și pusă în aplicare cu caracter obligatoriu prin intermediul Organizației Maritime Internaționale (OMI) pentru a limita disparitățile în materie de condiții competitive, dar că acest lucru nu trebuie să constituie un impediment pentru Uniune în luarea de inițiative pentru ca flotele statelor membre să efectueze și alte reduceri, încurajând astfel celelalte continente să devină competitive în acest domeniu; subliniază, în acest sens, diferențele mari existente între transportul maritim pe distanță scurtă și cel pe distanță lungă care trebuie luate în considerare în încheierea acordurilor în cadrul OMI;

| 26. | invită statele membre să utilizeze mai mult, acolo unde este posibil împreună cu statele învecinate, opțiunea de desemnare a unor zone maritime de control al emisiilor, îndeosebi pentru oxizii de azot; subliniază faptul că înființarea unor noi zone maritime de control al emisiilor nu poate duce la crearea de disparități concurențiale în Europa; |
| --- | --- |

26.

invită statele membre să utilizeze mai mult, acolo unde este posibil împreună cu statele învecinate, opțiunea de desemnare a unor zone maritime de control al emisiilor, îndeosebi pentru oxizii de azot; subliniază faptul că înființarea unor noi zone maritime de control al emisiilor nu poate duce la crearea de disparități concurențiale în Europa;

| 27. | susține măsurile prin care sunt încurajate transferurile modale către transportul maritim cu scopul de a decongestiona căile rutiere importante; invită Uniunea și statele membre să creeze platforme logistice portuare, acestea fiind extrem de importante pentru dezvoltarea intermodalității și pentru consolidarea coeziunii teritoriale; subliniază faptul că normele internaționale și cele ale UE nu trebuie să îngreuneze eforturile depuse în acest scop de către autoritățile naționale; își exprimă speranța că, în cadrul Uniunii pentru Mediterana, se vor înființa rapid și la scară largă „magistrale maritime”, care vor permite atât reducerea poluării, cât și a congestiei rețelelor terestre; |
| --- | --- |

27.

susține măsurile prin care sunt încurajate transferurile modale către transportul maritim cu scopul de a decongestiona căile rutiere importante; invită Uniunea și statele membre să creeze platforme logistice portuare, acestea fiind extrem de importante pentru dezvoltarea intermodalității și pentru consolidarea coeziunii teritoriale; subliniază faptul că normele internaționale și cele ale UE nu trebuie să îngreuneze eforturile depuse în acest scop de către autoritățile naționale; își exprimă speranța că, în cadrul Uniunii pentru Mediterana, se vor înființa rapid și la scară largă „magistrale maritime”, care vor permite atât reducerea poluării, cât și a congestiei rețelelor terestre;

| 28. | se declară, în principiu, de acord cu modificările aduse anexei VI din Convenția MARPOL pentru reducerea emisiilor de oxid de sulf și de oxid de azot ale navelor adoptate de OMI în octombrie 2008; își exprimă totuși îngrijorarea cu privire la o posibilă reducere a transportului maritim pe distanță scurtă în favoarea transportului rutier ca urmare a introducerii limitei de 0,1 % a emisiilor de sulf prevăzute începând cu 2015 în zonele de control al emisiilor de sulf din Marea Nordului și din Marea Baltică; invită, deci, Comisia să prezinte cât mai curând Parlamentului European un studiu de impact referitor la acest subiect, cel târziu până la sfârșitul lui 2010; |
| --- | --- |

28.

se declară, în principiu, de acord cu modificările aduse anexei VI din Convenția MARPOL pentru reducerea emisiilor de oxid de sulf și de oxid de azot ale navelor adoptate de OMI în octombrie 2008; își exprimă totuși îngrijorarea cu privire la o posibilă reducere a transportului maritim pe distanță scurtă în favoarea transportului rutier ca urmare a introducerii limitei de 0,1 % a emisiilor de sulf prevăzute începând cu 2015 în zonele de control al emisiilor de sulf din Marea Nordului și din Marea Baltică; invită, deci, Comisia să prezinte cât mai curând Parlamentului European un studiu de impact referitor la acest subiect, cel târziu până la sfârșitul lui 2010;

| 29. | consideră că toate modurile de transport, inclusiv transportul maritim, trebuie să își internalizeze treptat costurile externe; consideră că introducerea acestui principiu va duce la crearea de fonduri care ulterior vor putea fi utilizate, cu precădere, pentru demersuri de încurajare a inovării; |
| --- | --- |

29.

consideră că toate modurile de transport, inclusiv transportul maritim, trebuie să își internalizeze treptat costurile externe; consideră că introducerea acestui principiu va duce la crearea de fonduri care ulterior vor putea fi utilizate, cu precădere, pentru demersuri de încurajare a inovării;

| 30. | invită Comisia și statele membre să elaboreze și instrumente alternative, cum ar fi introducerea unei taxe asupra combustibilului de consum, de preferință în funcție de calitatea și valențele ecologice ale combustibilului, sau conceptul de „porturi ecologice”, unde navele ecologice sunt tratate cu prioritate și/sau plătesc taxe portuare reduse; |
| --- | --- |

30.

invită Comisia și statele membre să elaboreze și instrumente alternative, cum ar fi introducerea unei taxe asupra combustibilului de consum, de preferință în funcție de calitatea și valențele ecologice ale combustibilului, sau conceptul de „porturi ecologice”, unde navele ecologice sunt tratate cu prioritate și/sau plătesc taxe portuare reduse;

| 31. | invită statele membre să stabilească și să pună în aplicare, în cadrul OMI, norme de mediu corespunzătoare și cu aplicabilitate globală; |
| --- | --- |

31.

invită statele membre să stabilească și să pună în aplicare, în cadrul OMI, norme de mediu corespunzătoare și cu aplicabilitate globală;

| 32. | observă, în acest sens, progresul realizat în tehnologia utilizată în transportul fluvial, care a făcut posibilă reducerea substanțială a emisiilor de la motoarele navelor existente și, eventual, utilizarea gazelor naturale lichefiate drept combustibil; invită Comisia să cerceteze dacă aceste tehnologii pot fi utilizate și în cazul navelor maritime și să găsească metode pentru accelerarea punerii în aplicare a acestora; |
| --- | --- |

32.

observă, în acest sens, progresul realizat în tehnologia utilizată în transportul fluvial, care a făcut posibilă reducerea substanțială a emisiilor de la motoarele navelor existente și, eventual, utilizarea gazelor naturale lichefiate drept combustibil; invită Comisia să cerceteze dacă aceste tehnologii pot fi utilizate și în cazul navelor maritime și să găsească metode pentru accelerarea punerii în aplicare a acestora;

| 33. | regretă faptul că summitul de la Copenhaga privind schimbările climatice nu a produs rezultate cu privire la reducerea emisiilor navelor maritime, dar subliniază că trebuie continuate eforturile intensive atât în procesul post-Kyoto, cât și în cadrul OMI, pentru a se conveni asupra unor măsuri globale de realizare a unor astfel de reduceri; invită statele membre să ia toate măsurile necesare pentru ca OMI să primească, în cadrul următoarelor negocieri internaționale asupra climei, un mandat cu obiective cuantificabile de reducere a emisiilor pentru transportul maritim; |
| --- | --- |

33.

regretă faptul că summitul de la Copenhaga privind schimbările climatice nu a produs rezultate cu privire la reducerea emisiilor navelor maritime, dar subliniază că trebuie continuate eforturile intensive atât în procesul post-Kyoto, cât și în cadrul OMI, pentru a se conveni asupra unor măsuri globale de realizare a unor astfel de reduceri; invită statele membre să ia toate măsurile necesare pentru ca OMI să primească, în cadrul următoarelor negocieri internaționale asupra climei, un mandat cu obiective cuantificabile de reducere a emisiilor pentru transportul maritim;

| 34. | invită Uniunea să conducă acest proces la nivel global, în special în cadrul OMI, cu scopul de a reduce emisiile în sectorul maritim; |
| --- | --- |

34.

invită Uniunea să conducă acest proces la nivel global, în special în cadrul OMI, cu scopul de a reduce emisiile în sectorul maritim;

| 35. | subliniază importanța facilităților tehnice interoperabile pentru furnizarea de electricitate de la țărm la nave în porturile europene, facilități care pot reduce în mod considerabil poluarea; invită Comisia să identifice porturile în care aceste facilități pot fi utilizate în mod eficient; |
| --- | --- |

35.

subliniază importanța facilităților tehnice interoperabile pentru furnizarea de electricitate de la țărm la nave în porturile europene, facilități care pot reduce în mod considerabil poluarea; invită Comisia să identifice porturile în care aceste facilități pot fi utilizate în mod eficient;

| 36. | subliniază că, în cadrul politicii sale de cercetare și dezvoltare, Comisia trebuie să acorde prioritate inovării în domeniul tehnologiilor regenerabile, precum cea solară și eoliană, destinate utilizării pe nave; |
| --- | --- |

36.

subliniază că, în cadrul politicii sale de cercetare și dezvoltare, Comisia trebuie să acorde prioritate inovării în domeniul tehnologiilor regenerabile, precum cea solară și eoliană, destinate utilizării pe nave;

| 37. | invită Comisia să analizeze care este potențialul de reducere și de monitorizare a poluării pe care îl au tehnologiile inteligente în sectorul transporturilor, în special în cadrul programului Galileo; |
| --- | --- |

37.

invită Comisia să analizeze care este potențialul de reducere și de monitorizare a poluării pe care îl au tehnologiile inteligente în sectorul transporturilor, în special în cadrul programului Galileo;

| 38. | subliniază necesitatea de a elimina utilizarea hârtiei în operațiunilor portuare și vamale și de a facilita cooperarea între diferiții prestatori de servicii și consumatori în port, prin utilizarea unor sisteme și rețele de transport inteligente, precum sistemele SafeSeaNet și e-Custom, care să permită astfel accelerarea operațiunilor portuare și reducerea poluării; |
| --- | --- |

38.

subliniază necesitatea de a elimina utilizarea hârtiei în operațiunilor portuare și vamale și de a facilita cooperarea între diferiții prestatori de servicii și consumatori în port, prin utilizarea unor sisteme și rețele de transport inteligente, precum sistemele SafeSeaNet și e-Custom, care să permită astfel accelerarea operațiunilor portuare și reducerea poluării;

Siguranța

| 39. | salută adoptarea celui de-al treilea pachet de măsuri privind siguranța maritimă și invită statele membre să transpună fără întârziere acest pachet; |
| --- | --- |

39.

salută adoptarea celui de-al treilea pachet de măsuri privind siguranța maritimă și invită statele membre să transpună fără întârziere acest pachet;

| 40. | solicită verificarea riguroasă a construcțiilor de nave, inclusiv a calității oțelului utilizat, și a proiectării și întreținerii navelor, astfel cum se prevede, printre altele, în legislația modificată cu privire la societățile de clasificare; |
| --- | --- |

40.

solicită verificarea riguroasă a construcțiilor de nave, inclusiv a calității oțelului utilizat, și a proiectării și întreținerii navelor, astfel cum se prevede, printre altele, în legislația modificată cu privire la societățile de clasificare;

| 41. | este în favoarea modificărilor intervenite în Memorandumul de înțelegere de la Paris privind controlul statului asupra porturilor, care prevede înlocuirea inspecțiilor periodice cu inspecții bazate pe risc, astfel încât tocmai acele nave cu numeroase deficiențe să fie inspectate în mod eficient; |
| --- | --- |

41.

este în favoarea modificărilor intervenite în Memorandumul de înțelegere de la Paris privind controlul statului asupra porturilor, care prevede înlocuirea inspecțiilor periodice cu inspecții bazate pe risc, astfel încât tocmai acele nave cu numeroase deficiențe să fie inspectate în mod eficient;

| 42. | invită statele membre și proprietarii de nave să se străduiască să fie introduși pe „lista albă” a Memorandumului de înțelegere de la Paris; invită Slovacia, îndeosebi, să facă un efort suplimentar în acest sens; |
| --- | --- |

42.

invită statele membre și proprietarii de nave să se străduiască să fie introduși pe „lista albă” a Memorandumului de înțelegere de la Paris; invită Slovacia, îndeosebi, să facă un efort suplimentar în acest sens;

| 43. | invită inspectoratele naționale și celelalte autorități să coopereze mai strâns în schimbul de date cu privire la nave și la încărcătura acestora, pentru a reduce astfel presiunile de reglementare și să îmbunătățească eficiența inspecțiilor; solicită crearea rapidă a unei platforme integrate de gestionare a informațiilor, utilizând și îmbunătățind resursele disponibile în prezent, în special SafeSeaNet; invită Comisia să creeze rapid un sistem de supraveghere transfrontalieră și transsectorială pentru întreg teritoriul UE; |
| --- | --- |

43.

invită inspectoratele naționale și celelalte autorități să coopereze mai strâns în schimbul de date cu privire la nave și la încărcătura acestora, pentru a reduce astfel presiunile de reglementare și să îmbunătățească eficiența inspecțiilor; solicită crearea rapidă a unei platforme integrate de gestionare a informațiilor, utilizând și îmbunătățind resursele disponibile în prezent, în special SafeSeaNet; invită Comisia să creeze rapid un sistem de supraveghere transfrontalieră și transsectorială pentru întreg teritoriul UE;

| 44. | este conștient de pericolul reprezentat de actele de piraterie în apele internaționale, cu precădere în regiunea Cornului Africii și în apele din largul coastei Somaliei, și invită toți proprietarii de nave să coopereze cu inițiativele guvernamentale pentru a oferi protecție împotriva unor astfel de acte de piraterie, așa cum s-a procedat în cazul operațiunii Atalanta, prima operațiune navală a UE, care s-a desfășurat cu succes; invită Comisia și statele membre să-și intensifice cooperarea, inclusiv pe cea din cadrul Națiunilor Unite, în vederea protejării personalului navigant, a pescarilor, a pasagerilor, precum și a flotelor; |
| --- | --- |

44.

este conștient de pericolul reprezentat de actele de piraterie în apele internaționale, cu precădere în regiunea Cornului Africii și în apele din largul coastei Somaliei, și invită toți proprietarii de nave să coopereze cu inițiativele guvernamentale pentru a oferi protecție împotriva unor astfel de acte de piraterie, așa cum s-a procedat în cazul operațiunii Atalanta, prima operațiune navală a UE, care s-a desfășurat cu succes; invită Comisia și statele membre să-și intensifice cooperarea, inclusiv pe cea din cadrul Națiunilor Unite, în vederea protejării personalului navigant, a pescarilor, a pasagerilor, precum și a flotelor;

| 45. | observă că acțiunile globale de combatere a actelor de piraterie nu se pot limita la forța navală internațională, ci ar trebui să se înscrie într-un plan global destinat promovării păcii și dezvoltării în zona respectivă; este, de asemenea, conștient de faptul că este necesar ca navele să aplice pe deplin toate măsurile de autoprotecție adoptate de către organizațiile de transport maritim prin intermediul bunelor practici de gestiune aprobate de OMI; |
| --- | --- |

45.

observă că acțiunile globale de combatere a actelor de piraterie nu se pot limita la forța navală internațională, ci ar trebui să se înscrie într-un plan global destinat promovării păcii și dezvoltării în zona respectivă; este, de asemenea, conștient de faptul că este necesar ca navele să aplice pe deplin toate măsurile de autoprotecție adoptate de către organizațiile de transport maritim prin intermediul bunelor practici de gestiune aprobate de OMI;

Diverse

| 46. | subliniază că transportul maritim este un sector global și că acordurile ar trebui convenite, de preferință, la nivel global; consideră că OMI este cel mai adecvat forum în acest scop; invită statele membre să depună mai multe eforturi în vederea ratificării și implementării rapide ale convențiilor OMI pe care le-au semnat; |
| --- | --- |

46.

subliniază că transportul maritim este un sector global și că acordurile ar trebui convenite, de preferință, la nivel global; consideră că OMI este cel mai adecvat forum în acest scop; invită statele membre să depună mai multe eforturi în vederea ratificării și implementării rapide ale convențiilor OMI pe care le-au semnat;

| 47. | totodată, recunoaște întru totul rolul Uniunii în transpunerea normelor internaționale în dreptul Uniunii Europene și în implementarea și susținerea politicii maritime, de exemplu prin intermediul EMSA; |
| --- | --- |

47.

totodată, recunoaște întru totul rolul Uniunii în transpunerea normelor internaționale în dreptul Uniunii Europene și în implementarea și susținerea politicii maritime, de exemplu prin intermediul EMSA;

| 48. | subliniază necesitatea de a accelera procesul de modernizare și dezvoltare a capacităților infrastructurilor portuare pentru a face față creșterii preconizate a volumului de mărfuri transportate pe cale maritimă; subliniază că, în acest sens, va fi nevoie de realizarea de investiții masive în conformitate cu principiile finanțării transparente și echitabile în vederea asigurării concurenței loiale între porturile europene; invită, în acest sens, Comisia să garanteze coerența cadrului de reglementare în această privință; |
| --- | --- |

48.

subliniază necesitatea de a accelera procesul de modernizare și dezvoltare a capacităților infrastructurilor portuare pentru a face față creșterii preconizate a volumului de mărfuri transportate pe cale maritimă; subliniază că, în acest sens, va fi nevoie de realizarea de investiții masive în conformitate cu principiile finanțării transparente și echitabile în vederea asigurării concurenței loiale între porturile europene; invită, în acest sens, Comisia să garanteze coerența cadrului de reglementare în această privință;

| 49. | invită Comisia ca, la următoarea revizuire a Cărții albe privind transporturile, să utilizeze ca bază comunicarea sa privind politica UE în domeniul transportului maritim până în 2018 și prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

49.

invită Comisia ca, la următoarea revizuire a Cărții albe privind transporturile, să utilizeze ca bază comunicarea sa privind politica UE în domeniul transportului maritim până în 2018 și prezenta rezoluție;

| 50. | solicită lansarea unei politici de îmbunătățire a legăturilor dintre porturi și rețelele din interior (docuri uscate și platforme logistice) în regiunile care se confruntă cu probleme de congestie și includerea acesteia în activitatea de revizuire a rețelelor transeuropene de transport (TEN-T); |
| --- | --- |

50.

solicită lansarea unei politici de îmbunătățire a legăturilor dintre porturi și rețelele din interior (docuri uscate și platforme logistice) în regiunile care se confruntă cu probleme de congestie și includerea acesteia în activitatea de revizuire a rețelelor transeuropene de transport (TEN-T);

| 51. | subliniază importanța economică și strategică a construcției de nave, care permite dezvoltarea și utilizarea noilor tehnologii în domeniul navelor maritime și păstrarea unor tehnici europene esențiale și necesare pentru construirea de modele de nave de ultimă generație; solicită luarea de măsuri care să sprijine inovația, cercetarea și dezvoltarea, precum și formarea profesională, cu scopul de a dezvolta un sector european al construcțiilor navale competitiv și inovator; |
| --- | --- |

51.

subliniază importanța economică și strategică a construcției de nave, care permite dezvoltarea și utilizarea noilor tehnologii în domeniul navelor maritime și păstrarea unor tehnici europene esențiale și necesare pentru construirea de modele de nave de ultimă generație; solicită luarea de măsuri care să sprijine inovația, cercetarea și dezvoltarea, precum și formarea profesională, cu scopul de a dezvolta un sector european al construcțiilor navale competitiv și inovator;

| 52. | solicită ca, în cadrul proiectelor de modernizare și extindere ale porturilor, terminalele pentru pasageri și noile nave de pasageri să fie prevăzute în mod obligatoriu cu dispozitive destinate persoanelor cu mobilitate redusă; |
| --- | --- |

52.

solicită ca, în cadrul proiectelor de modernizare și extindere ale porturilor, terminalele pentru pasageri și noile nave de pasageri să fie prevăzute în mod obligatoriu cu dispozitive destinate persoanelor cu mobilitate redusă;

| 53. | salută inițiativa demarării unei campanii de promovare a celor mai bune practici ale operatorilor de transport de pasageri și de nave de croazieră privind drepturile pasagerilor; |
| --- | --- |

53.

salută inițiativa demarării unei campanii de promovare a celor mai bune practici ale operatorilor de transport de pasageri și de nave de croazieră privind drepturile pasagerilor;

| 54. | invită Comisia să ia în considerare, în cadrul revizuirii actuale a TEN-T, recomandările pentru politica UE în domeniul transportului maritim până în 2018, în special pe cele referitoare la integrarea eficientă a „magistralelor maritime”, a transportului fluvial, precum și a rețelelor de porturi europene importante ca noduri de integrare; |
| --- | --- |

54.

invită Comisia să ia în considerare, în cadrul revizuirii actuale a TEN-T, recomandările pentru politica UE în domeniul transportului maritim până în 2018, în special pe cele referitoare la integrarea eficientă a „magistralelor maritime”, a transportului fluvial, precum și a rețelelor de porturi europene importante ca noduri de integrare;

| 55. | invită Comisia să elaboreze o strategie analogă pentru navigația fluvială europeană pe care să o coordoneze cu strategia actuală, cu scopul de a susține crearea unui lanț optim de transport care să facă legătura între transportul de mărfuri maritim și cel fluvial; |
| --- | --- |

55.

invită Comisia să elaboreze o strategie analogă pentru navigația fluvială europeană pe care să o coordoneze cu strategia actuală, cu scopul de a susține crearea unui lanț optim de transport care să facă legătura între transportul de mărfuri maritim și cel fluvial;

| 56. | invită Comisia să prezinte fără întârziere calendarul promis, furnizând detalii esențiale care să vină în completarea comunicării sale; |
| --- | --- |

56.

invită Comisia să prezinte fără întârziere calendarul promis, furnizând detalii esențiale care să vină în completarea comunicării sale;

*

* *

| 57. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

57.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

| 15.3.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 81/16 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 81/16

---

Miercuri, 5 mai 2010Europeana – etapele următoare

P7_TA(2010)0129

Rezoluția Parlamentului European din 5 mai 2010 referitoare la „Europeana - etapele următoare” (2009/2158(INI))

2011/C 81 E/04

Parlamentul European,

având în vedere Comunicarea Comisiei din 28 august 2009 intitulată „Europeana - etapele următoare” (COM(2009)0440),

având în vedere Comunicarea Comisiei din 19 octombrie 2009 intitulată: „Drepturile de autor în economia cunoașterii” (COM(2009)0532),

având în vedere concluziile Consiliului din 20 noiembrie 2008 privind biblioteca digitală europeană EUROPEANA (1),

având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 august 2008 intitulată „Patrimoniul cultural al Europei la îndemână printr-un simplu clic - Progresele în domeniul digitalizării, al accesibilității online a materialului cultural și al conservării digitale în UE” (COM(2008)0513),

având în vedere raportul final din 4 iunie 2008 al Grupului de experți la nivel înalt privind bibliotecile digitale - Subgrupul privind drepturile de autor - referitor la conservarea digitală, operele orfane și operele epuizate,

având în vedere raportul final din mai 2008 al Grupului de experți la nivel înalt privind bibliotecile digitale – Subgrupul privind parteneriatele de tip public-privat – referitor la parteneriatele de tip public-privat pentru digitalizarea și accesibilitatea online a patrimoniului cultural european,

având în vedere Rezoluția sa din 27 septembrie 2007 privind „i2010: spre o bibliotecă digitală europeană” (2),

având în vedere Recomandarea 2006/585/CE a Comisiei din 24 august 2006 privind digitalizarea și accesibilitatea online a materialului cultural și conservarea digitală (3),

având în vedere Directiva 2001/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 mai 2001 privind armonizarea anumitor aspecte ale dreptului de autor și drepturilor conexe în societatea informațională (4),

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 167,

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru cultură și educație și avizele Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0028/2010),

| A. | întrucât într-un mediu digital este esențial să se garanteze și să simplifice accesul universal la patrimoniul cultural european și să se asigure promovarea și conservarea acestuia pentru generațiile viitoare atât în interiorul, cât și în afara Europei; |
| --- | --- |

A.

întrucât într-un mediu digital este esențial să se garanteze și să simplifice accesul universal la patrimoniul cultural european și să se asigure promovarea și conservarea acestuia pentru generațiile viitoare atât în interiorul, cât și în afara Europei;

| B. | întrucât, în ceea ce privește digitalizarea materialelor ce țin de patrimoniul cultural European, o politică europeană în domeniul cultural este esențială și dovedește că Uniunea Europeană și statele sale membre își iau un angajament public ferm de a conserva, respecta și promova diversitatea culturală; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în ceea ce privește digitalizarea materialelor ce țin de patrimoniul cultural European, o politică europeană în domeniul cultural este esențială și dovedește că Uniunea Europeană și statele sale membre își iau un angajament public ferm de a conserva, respecta și promova diversitatea culturală;

| C. | întrucât bogăția și diversitatea patrimoniului cultural european comun ar trebui promovate și făcute accesibile la un nivel cât mai extins posibil, inclusiv în afara Europei, iar statele membre și instituțiile culturale, în special bibliotecile, au un rol cheie în acest efort, atât la nivel național, cât și la nivel regional și local; |
| --- | --- |

C.

întrucât bogăția și diversitatea patrimoniului cultural european comun ar trebui promovate și făcute accesibile la un nivel cât mai extins posibil, inclusiv în afara Europei, iar statele membre și instituțiile culturale, în special bibliotecile, au un rol cheie în acest efort, atât la nivel național, cât și la nivel regional și local;

| D. | întrucât patrimoniul cultural european este alcătuit în mare măsură din lucrări de domeniu public, iar accesul la acestea ar trebui oferit în mediul digital pe cât posibil în formate de înaltă calitate; |
| --- | --- |

D.

întrucât patrimoniul cultural european este alcătuit în mare măsură din lucrări de domeniu public, iar accesul la acestea ar trebui oferit în mediul digital pe cât posibil în formate de înaltă calitate;

| E. | întrucât accesul gratuit la informații cultural-educative trebuie să reprezinte o prioritate pentru îmbunătățirea standardelor de viață și a educației; |
| --- | --- |

E.

întrucât accesul gratuit la informații cultural-educative trebuie să reprezinte o prioritate pentru îmbunătățirea standardelor de viață și a educației;

| F. | întrucât este necesar să se stabilească norme comune privind digitalizarea patrimoniului cultural european și întrucât există un număr extrem de mare de opere în format digital care se află în patrimoniul diverselor biblioteci și nu sunt făcute publice, deoarece există incompatibilități între formatele digitale; |
| --- | --- |

F.

întrucât este necesar să se stabilească norme comune privind digitalizarea patrimoniului cultural european și întrucât există un număr extrem de mare de opere în format digital care se află în patrimoniul diverselor biblioteci și nu sunt făcute publice, deoarece există incompatibilități între formatele digitale;

| G. | întrucât bibliotecile, prin personalul lor, sunt cele mai abilitate să supravegheze și să gestioneze procesul de digitalizare a operelor; |
| --- | --- |

G.

întrucât bibliotecile, prin personalul lor, sunt cele mai abilitate să supravegheze și să gestioneze procesul de digitalizare a operelor;

| H. | întrucât biblioteca digitală europeană ar trebui să fie mai mult decât o colecție digitală cu instrumente de management al informațiilor, ea ar trebui să implice dezvoltarea unei game întregi de capacități și resurse tehnice pentru crearea, cercetarea și utilizarea informațiilor; |
| --- | --- |

H.

întrucât biblioteca digitală europeană ar trebui să fie mai mult decât o colecție digitală cu instrumente de management al informațiilor, ea ar trebui să implice dezvoltarea unei game întregi de capacități și resurse tehnice pentru crearea, cercetarea și utilizarea informațiilor;

| I. | întrucât trebuie să se țină cont de dezvoltarea rapidă a noilor tehnologii care au drept rezultat modificarea practicilor culturale și de proiectele de digitalizare existente din afara Europei; |
| --- | --- |

I.

întrucât trebuie să se țină cont de dezvoltarea rapidă a noilor tehnologii care au drept rezultat modificarea practicilor culturale și de proiectele de digitalizare existente din afara Europei;

| J. | întrucât, prin urmare, este nevoie ca statele membre să își intensifice imediat eforturile, să își unească forțele și să se doteze cu mijloacele necesare pentru a-și păstra și încuraja contribuția în cadrul proiectului Europeana, astfel încât să crească vizibilitatea Europei în lume; |
| --- | --- |

J.

întrucât, prin urmare, este nevoie ca statele membre să își intensifice imediat eforturile, să își unească forțele și să se doteze cu mijloacele necesare pentru a-și păstra și încuraja contribuția în cadrul proiectului Europeana, astfel încât să crească vizibilitatea Europei în lume;

| K. | întrucât doar o mică parte a patrimoniului cultural european a fost digitalizat până acum, statele membre progresează în ritm diferit, iar fondurile publice alocate digitalizării în masă sunt insuficiente; întrucât statele membre ar trebui să își intensifice eforturile de accelerare a procesului de digitalizare a lucrărilor publice și private; |
| --- | --- |

K.

întrucât doar o mică parte a patrimoniului cultural european a fost digitalizat până acum, statele membre progresează în ritm diferit, iar fondurile publice alocate digitalizării în masă sunt insuficiente; întrucât statele membre ar trebui să își intensifice eforturile de accelerare a procesului de digitalizare a lucrărilor publice și private;

| L. | întrucât digitalizarea patrimoniului cultural european și a materialelor științifice va aduce beneficii unor sectoare precum educația, științele, cercetarea, turismul, antreprenoriatul, inovația și mass-media; |
| --- | --- |

L.

întrucât digitalizarea patrimoniului cultural european și a materialelor științifice va aduce beneficii unor sectoare precum educația, științele, cercetarea, turismul, antreprenoriatul, inovația și mass-media;

| M. | întrucât tehnologia digitală constituie și un instrument remarcabil, care oferă acces la patrimoniul cultural european persoanelor care se confruntă cu obstacole pentru a avea acces la cultură, inclusiv persoanelor cu dizabilități; |
| --- | --- |

M.

întrucât tehnologia digitală constituie și un instrument remarcabil, care oferă acces la patrimoniul cultural european persoanelor care se confruntă cu obstacole pentru a avea acces la cultură, inclusiv persoanelor cu dizabilități;

| N. | întrucât legislația privind drepturile de autor diferă mult de la un stat membru al UE la altul și întrucât situația drepturilor de autor a numeroase lucrări rămâne incertă; |
| --- | --- |

N.

întrucât legislația privind drepturile de autor diferă mult de la un stat membru al UE la altul și întrucât situația drepturilor de autor a numeroase lucrări rămâne incertă;

| O. | întrucât sunt necesare eforturi urgente pentru soluționarea problemei pe care o reprezintă „gaura neagră digitală” în ceea ce privește materialele aferente secolelor XX și XXI, și anume faptul că opere de o valoare culturală deosebită rămân neutilizate; întrucât orice soluție trebuie să țină seama în mod corespunzător de interesele tuturor părților implicate; |
| --- | --- |

O.

întrucât sunt necesare eforturi urgente pentru soluționarea problemei pe care o reprezintă „gaura neagră digitală” în ceea ce privește materialele aferente secolelor XX și XXI, și anume faptul că opere de o valoare culturală deosebită rămân neutilizate; întrucât orice soluție trebuie să țină seama în mod corespunzător de interesele tuturor părților implicate;

| P. | întrucât toate lucrările protejate sau publicate pentru care, deși a avut loc o căutare documentată și serioasă, nu pot fi identificați sau localizați unul sau mai mulți titulari de drepturi de autor sau de alte drepturi aferente ar trebui considerate opere orfane; |
| --- | --- |

P.

întrucât toate lucrările protejate sau publicate pentru care, deși a avut loc o căutare documentată și serioasă, nu pot fi identificați sau localizați unul sau mai mulți titulari de drepturi de autor sau de alte drepturi aferente ar trebui considerate opere orfane;

| Q. | întrucât este nevoie de mai multe informații în legătură cu progresele înregistrate în activitatea desfășurată de Fundația pentru biblioteca digitală europeană; |
| --- | --- |

Q.

întrucât este nevoie de mai multe informații în legătură cu progresele înregistrate în activitatea desfășurată de Fundația pentru biblioteca digitală europeană;

| R. | întrucât este nevoie de mai multă transparență privind activitățile Uniunii Europene, |
| --- | --- |

R.

întrucât este nevoie de mai multă transparență privind activitățile Uniunii Europene,

Europeana – o măsură esențială pentru conservarea și difuzarea patrimoniului cultural al Europei

| 1. | salută deschiderea și dezvoltarea bibliotecii, muzeului și arhivei digitale europene cu un conținut de înaltă calitate, denumită Europeana, punct de acces și poartă unică, directă și multilingvă pentru patrimoniul cultural european; |
| --- | --- |

1.

salută deschiderea și dezvoltarea bibliotecii, muzeului și arhivei digitale europene cu un conținut de înaltă calitate, denumită Europeana, punct de acces și poartă unică, directă și multilingvă pentru patrimoniul cultural european;

| 2. | afirmă că rolul bibliotecii digitale Europeana trebuie să fie protejarea patrimoniului cultural european, astfel încât generațiile viitoare să poată reconstitui o memorie europeană colectivă, iar documentele mai fragile să poată fi protejate împotriva distrugerii în urma utilizării repetate; |
| --- | --- |

2.

afirmă că rolul bibliotecii digitale Europeana trebuie să fie protejarea patrimoniului cultural european, astfel încât generațiile viitoare să poată reconstitui o memorie europeană colectivă, iar documentele mai fragile să poată fi protejate împotriva distrugerii în urma utilizării repetate;

| 3. | subliniază că biblioteca digitală europeană, accesibilă tuturor de la distanță, reprezintă un instrument de democratizare a culturii și că va permite, prin urmare, unui număr ridicat de cititori să aibă acces la documente rare sau vechi din patrimoniul Europei, a căror conservare face dificilă consultarea acestora; |
| --- | --- |

3.

subliniază că biblioteca digitală europeană, accesibilă tuturor de la distanță, reprezintă un instrument de democratizare a culturii și că va permite, prin urmare, unui număr ridicat de cititori să aibă acces la documente rare sau vechi din patrimoniul Europei, a căror conservare face dificilă consultarea acestora;

| 4. | subliniază importanța transformării bibliotecii Europeana într-un serviciu complet operațional, cu o interfață multilingvă și funcții web semantice, care să păstreze înalta calitate a lucrărilor și să ofere acces mondial la date; |
| --- | --- |

4.

subliniază importanța transformării bibliotecii Europeana într-un serviciu complet operațional, cu o interfață multilingvă și funcții web semantice, care să păstreze înalta calitate a lucrărilor și să ofere acces mondial la date;

Ținte și obiective

| 5. | solicită ca biblioteca Europeana să ajungă la un fond de cel puțin 15 milioane de opere digitalizate diferite până în 2015; |
| --- | --- |

5.

solicită ca biblioteca Europeana să ajungă la un fond de cel puțin 15 milioane de opere digitalizate diferite până în 2015;

| 6. | regretă foarte mult faptul că statele membre au contribuții inegale la conținutul proiectului Europeana și le încurajează ferm, pe ele și pe instituțiile culturale, să colaboreze strâns la digitalizarea lucrărilor și să continue eforturile de elaborare a planurilor de digitalizare la toate nivelurile posibile, pentru a evita astfel suprapunerea eforturilor și pentru a accelera rata digitalizării materialelor culturale în vederea realizării obiectivelor stabilite (10 milioane de documente în 2010); |
| --- | --- |

6.

regretă foarte mult faptul că statele membre au contribuții inegale la conținutul proiectului Europeana și le încurajează ferm, pe ele și pe instituțiile culturale, să colaboreze strâns la digitalizarea lucrărilor și să continue eforturile de elaborare a planurilor de digitalizare la toate nivelurile posibile, pentru a evita astfel suprapunerea eforturilor și pentru a accelera rata digitalizării materialelor culturale în vederea realizării obiectivelor stabilite (10 milioane de documente în 2010);

| 7. | insistă asupra necesității de a reflecta la mijloace de a îndemna instituțiile culturale să încheie cu titularii de drepturi acorduri de punere la dispoziție a operelor, pe o bază multiteritorială, încă de la elaborarea planului lor de digitalizare, și să sprijine dezvoltarea unui mediu competitiv, la care să participe și distribuitorii de carte de pe internet, pentru a facilita difuzarea patrimoniului cultural pe întreg teritoriul european; |
| --- | --- |

7.

insistă asupra necesității de a reflecta la mijloace de a îndemna instituțiile culturale să încheie cu titularii de drepturi acorduri de punere la dispoziție a operelor, pe o bază multiteritorială, încă de la elaborarea planului lor de digitalizare, și să sprijine dezvoltarea unui mediu competitiv, la care să participe și distribuitorii de carte de pe internet, pentru a facilita difuzarea patrimoniului cultural pe întreg teritoriul european;

| 8. | ia act de faptul că doar Franța a furnizat, până în prezent, 47 % din totalul lucrărilor digitalizate ale bibliotecii Europeana și că este, prin urmare, necesar ca statele membre să fie încurajate într-un mod mai activ să pună la dispoziția bibliotecii lucrări ale bibliotecilor lor naționale și ale instituțiilor lor culturale, astfel încât toți europenii să aibă acces deplin la propriul patrimoniu cultural; |
| --- | --- |

8.

ia act de faptul că doar Franța a furnizat, până în prezent, 47 % din totalul lucrărilor digitalizate ale bibliotecii Europeana și că este, prin urmare, necesar ca statele membre să fie încurajate într-un mod mai activ să pună la dispoziția bibliotecii lucrări ale bibliotecilor lor naționale și ale instituțiilor lor culturale, astfel încât toți europenii să aibă acces deplin la propriul patrimoniu cultural;

| 9. | încurajează Comisia să ofere asistență în găsirea căilor și a mijloacelor de a atrage atenția statelor membre asupra faptului că utilizatorii programului Europeana caută opere majore disponibile în colecțiile lor naționale, însă nu prin intermediul acestui program; |
| --- | --- |

9.

încurajează Comisia să ofere asistență în găsirea căilor și a mijloacelor de a atrage atenția statelor membre asupra faptului că utilizatorii programului Europeana caută opere majore disponibile în colecțiile lor naționale, însă nu prin intermediul acestui program;

Beneficii

| 10. | subliniază beneficiile economice potențiale ale digitalizării, întrucât bunurile culturale digitalizate au un impact economic important, în special asupra sectoarelor economice legate de cultură și susțin economia bazată pe cunoaștere, având în vedere totodată, că bunurile culturale nu reprezintă bunuri economice standard și că acestea trebuie protejate împotriva comercializării excesive; |
| --- | --- |

10.

subliniază beneficiile economice potențiale ale digitalizării, întrucât bunurile culturale digitalizate au un impact economic important, în special asupra sectoarelor economice legate de cultură și susțin economia bazată pe cunoaștere, având în vedere totodată, că bunurile culturale nu reprezintă bunuri economice standard și că acestea trebuie protejate împotriva comercializării excesive;

| 11. | subliniază că Europeana ar trebui să devină unul dintre punctele principale de referință pentru educație și cercetare; consideră că, dacă este integrată în mod coerent în sistemele educaționale, aceasta i-ar putea apropia pe tinerii europeni de patrimoniul și de materialele lor culturale, literare și științifice, ar deveni un domeniu de convergență și ar contribui la realizarea coeziunii transculturale în UE; |
| --- | --- |

11.

subliniază că Europeana ar trebui să devină unul dintre punctele principale de referință pentru educație și cercetare; consideră că, dacă este integrată în mod coerent în sistemele educaționale, aceasta i-ar putea apropia pe tinerii europeni de patrimoniul și de materialele lor culturale, literare și științifice, ar deveni un domeniu de convergență și ar contribui la realizarea coeziunii transculturale în UE;

Acces universal

| 12. | subliniază că ușurința în utilizare, în special claritatea și ușurința cu care pot fi găsite materialele, ar trebui să reprezinte criteriul esențial pentru proiectarea portalului; |
| --- | --- |

12.

subliniază că ușurința în utilizare, în special claritatea și ușurința cu care pot fi găsite materialele, ar trebui să reprezinte criteriul esențial pentru proiectarea portalului;

| 13. | subliniază că, având în vedere beneficiile obținute de cetățenii UE în urma consultării bibliotecii Europeana, ar trebui ca aceasta să fie disponibilă în toate limbile oficiale cât mai curând posibil; |
| --- | --- |

13.

subliniază că, având în vedere beneficiile obținute de cetățenii UE în urma consultării bibliotecii Europeana, ar trebui ca aceasta să fie disponibilă în toate limbile oficiale cât mai curând posibil;

| 14. | subliniază că portalul ar trebui să țină cont de nevoile persoanelor cu dizabilități, care ar trebui să poată avea acces integral la baza colectivă de cunoștințe a Europei; face apel așadar la edituri să publice mai multe lucrări în formate accesibile persoanelor cu dizabilități; recomandă Comisiei să se asigure că persoanele cu dizabilități beneficiază de versiuni digitale speciale, precum lectura audio, ale cât mai multor conținuturi digitale; |
| --- | --- |

14.

subliniază că portalul ar trebui să țină cont de nevoile persoanelor cu dizabilități, care ar trebui să poată avea acces integral la baza colectivă de cunoștințe a Europei; face apel așadar la edituri să publice mai multe lucrări în formate accesibile persoanelor cu dizabilități; recomandă Comisiei să se asigure că persoanele cu dizabilități beneficiază de versiuni digitale speciale, precum lectura audio, ale cât mai multor conținuturi digitale;

| 15. | subliniază importanța unui acces egal la patrimoniul cultural european comun și solicită, prin urmare, statelor membre să elimine barierele din interiorul UE din calea accesului la unele părți ale conținutului Europeana; |
| --- | --- |

15.

subliniază importanța unui acces egal la patrimoniul cultural european comun și solicită, prin urmare, statelor membre să elimine barierele din interiorul UE din calea accesului la unele părți ale conținutului Europeana;

| 16. | subliniază că accesul la portalul Europeana și consultarea documentelor, fără descărcare, trebuie să fie gratuite pentru persoanele fizice și pentru instituțiile publice; subliniază că Europeana ar trebui să aibă posibilitatea de a percepe taxe pentru descărcarea și imprimarea tuturor documentelor protejate de drepturile de autor și că aceste taxe ar trebui să fie acceptabile pe plan social; |
| --- | --- |

16.

subliniază că accesul la portalul Europeana și consultarea documentelor, fără descărcare, trebuie să fie gratuite pentru persoanele fizice și pentru instituțiile publice; subliniază că Europeana ar trebui să aibă posibilitatea de a percepe taxe pentru descărcarea și imprimarea tuturor documentelor protejate de drepturile de autor și că aceste taxe ar trebui să fie acceptabile pe plan social;

| 17. | îndeamnă Comisia și statele membre să ia toate măsurile necesare pentru a evita un decalaj de cunoștințe între Europa și țările care nu sunt membre UE și să asigure cetățenilor europeni accesul deplin la propriul lor patrimoniu cultural în toată diversitatea sa, facilitând și accesul la aceste lucrări la nivel mondial; |
| --- | --- |

17.

îndeamnă Comisia și statele membre să ia toate măsurile necesare pentru a evita un decalaj de cunoștințe între Europa și țările care nu sunt membre UE și să asigure cetățenilor europeni accesul deplin la propriul lor patrimoniu cultural în toată diversitatea sa, facilitând și accesul la aceste lucrări la nivel mondial;

| 18. | solicită Comisiei să continue activitatea depusă de Grupul de experți la nivel înalt, întrucât acesta contribuie la elaborarea unei viziuni comune pentru bibliotecile digitale europene și sprijină soluțiile practice pentru probleme esențiale care afectează accesibilitatea online a bunurilor culturale; |
| --- | --- |

18.

solicită Comisiei să continue activitatea depusă de Grupul de experți la nivel înalt, întrucât acesta contribuie la elaborarea unei viziuni comune pentru bibliotecile digitale europene și sprijină soluțiile practice pentru probleme esențiale care afectează accesibilitatea online a bunurilor culturale;

| 19. | subliniază că Europeana ar trebui să ia toate măsurile online și offline necesare pentru autopromovarea în rândul cetățenilor Europei, în special în rândul celor implicați în activități culturale în domeniul privat, public și educațional; |
| --- | --- |

19.

subliniază că Europeana ar trebui să ia toate măsurile online și offline necesare pentru autopromovarea în rândul cetățenilor Europei, în special în rândul celor implicați în activități culturale în domeniul privat, public și educațional;

Materiale mai multe și mai bune pentru Europeana

| 20. | încurajează furnizorii materialelor să diversifice mai mult tipurile de materiale pentru Europeana, în special în ceea ce privește materialele audio și video, acordând o atenție specială formelor de expresie care aparțin culturilor orale și acelor lucrări care se deteriorează ușor, respectând în același timp drepturile de proprietate intelectuală, în special drepturile de autor și pe cele ale interpreților; subliniază, în acest sens, importanța respectării drepturilor morale în vederea protejării integrității lucrărilor și a evitării oricăror eventuale schimbări (cenzură, modificări ale lucrărilor etc.); |
| --- | --- |

20.

încurajează furnizorii materialelor să diversifice mai mult tipurile de materiale pentru Europeana, în special în ceea ce privește materialele audio și video, acordând o atenție specială formelor de expresie care aparțin culturilor orale și acelor lucrări care se deteriorează ușor, respectând în același timp drepturile de proprietate intelectuală, în special drepturile de autor și pe cele ale interpreților; subliniază, în acest sens, importanța respectării drepturilor morale în vederea protejării integrității lucrărilor și a evitării oricăror eventuale schimbări (cenzură, modificări ale lucrărilor etc.);

| 21. | este încredințat că exprimarea liberă și artistică constituie valori europene fundamentale; consideră că instituțiile sau cei agenții culturali care alcătuiesc colecțiile respective, nu ar trebui să facă obiectul vreunui control sau cenzuri privind conținuturile științifice, literare sau culturale europene oferite de Europeana; |
| --- | --- |

21.

este încredințat că exprimarea liberă și artistică constituie valori europene fundamentale; consideră că instituțiile sau cei agenții culturali care alcătuiesc colecțiile respective, nu ar trebui să facă obiectul vreunui control sau cenzuri privind conținuturile științifice, literare sau culturale europene oferite de Europeana;

Conținutul care aparține domeniului public și accesul la acesta

| 22. | este convins că materialele aparținând domeniului public din mediul analog ar trebui să rămână în domeniul public în mediul digital, chiar și după schimbarea formatului; |
| --- | --- |

22.

este convins că materialele aparținând domeniului public din mediul analog ar trebui să rămână în domeniul public în mediul digital, chiar și după schimbarea formatului;

| 23. | reamintește că principalul obiectiv al politicii europene de digitalizare trebuie să fie protejarea patrimoniului cultural al Europei și că, în această privință, trebuie să existe garanții care să asigure că activitățile de digitalizare nu au un caracter exclusiv, astfel ca ele să nu conducă la apariția unor „noi drepturi”, derivate din procesul de digitalizare, cum ar fi, de exemplu, obligația de a plăti pentru reutilizarea lucrărilor în domeniul public; |
| --- | --- |

23.

reamintește că principalul obiectiv al politicii europene de digitalizare trebuie să fie protejarea patrimoniului cultural al Europei și că, în această privință, trebuie să existe garanții care să asigure că activitățile de digitalizare nu au un caracter exclusiv, astfel ca ele să nu conducă la apariția unor „noi drepturi”, derivate din procesul de digitalizare, cum ar fi, de exemplu, obligația de a plăti pentru reutilizarea lucrărilor în domeniul public;

| 24. | reamintește că Europeana trebuie să beneficieze de pe urma acordurilor semnate cu alte biblioteci în cadrul unor parteneriate public-private și că respectivele biblioteci trebuie prin urmare dotate cu un exemplar fizic al fișierelor deja digitalizate; |
| --- | --- |

24.

reamintește că Europeana trebuie să beneficieze de pe urma acordurilor semnate cu alte biblioteci în cadrul unor parteneriate public-private și că respectivele biblioteci trebuie prin urmare dotate cu un exemplar fizic al fișierelor deja digitalizate;

| 25. | declară că fișierele fizice ale operelor din domeniul public digitalizate în cadrul unor parteneriate public-private trebuie să rămână în proprietatea instituției care are calitatea de partener public și că, în cazul în care acest deziderat ar fi imposibil de realizat, iar unele instituții culturale din statele membre s-ar afla în situația ca în cadrul unui parteneriat public-privat, să încheie acorduri care cuprind clauze de exclusivitate pentru digitalizarea lucrărilor din patrimoniul lor național, înainte de accesarea portalului Europeana ar trebui să fie obținute asigurări conform cărora după expirarea acestor clauze, fișierele digitalizate urmează să devină proprietatea instituțiilor; |
| --- | --- |

25.

declară că fișierele fizice ale operelor din domeniul public digitalizate în cadrul unor parteneriate public-private trebuie să rămână în proprietatea instituției care are calitatea de partener public și că, în cazul în care acest deziderat ar fi imposibil de realizat, iar unele instituții culturale din statele membre s-ar afla în situația ca în cadrul unui parteneriat public-privat, să încheie acorduri care cuprind clauze de exclusivitate pentru digitalizarea lucrărilor din patrimoniul lor național, înainte de accesarea portalului Europeana ar trebui să fie obținute asigurări conform cărora după expirarea acestor clauze, fișierele digitalizate urmează să devină proprietatea instituțiilor;

| 26. | subliniază că biblioteca digitală nu se poate abate de la obiectivul său principal, anume de a se asigura că diseminarea pe internet a cunoștințelor nu este lăsată în seama firmelor comerciale private, astfel încât digitalizarea lucrărilor să nu reprezinte o acaparare a patrimoniului public european, care să aibă ca rezultat privatizarea domeniului public; |
| --- | --- |

26.

subliniază că biblioteca digitală nu se poate abate de la obiectivul său principal, anume de a se asigura că diseminarea pe internet a cunoștințelor nu este lăsată în seama firmelor comerciale private, astfel încât digitalizarea lucrărilor să nu reprezinte o acaparare a patrimoniului public european, care să aibă ca rezultat privatizarea domeniului public;

| 27. | recomandă Comisiei să le solicite furnizorilor de material digital să certifice site-urile web la care face trimitere Europeana; |
| --- | --- |

27.

recomandă Comisiei să le solicite furnizorilor de material digital să certifice site-urile web la care face trimitere Europeana;

| 28. | face apel la instituțiile culturale europene care realizează digitalizarea conținutului lucrărilor din domeniu public să le pună la dispoziție prin intermediul bibliotecii Europeana și să nu limiteze accesul la teritoriul propriei țări; |
| --- | --- |

28.

face apel la instituțiile culturale europene care realizează digitalizarea conținutului lucrărilor din domeniu public să le pună la dispoziție prin intermediul bibliotecii Europeana și să nu limiteze accesul la teritoriul propriei țări;

Chestiuni referitoare la drepturile de autor, inclusiv operele fără drepturi de autor (operele „orfane”)

| 29. | subliniază că ar trebui să se găsească soluții pentru ca Europeana să ofere acces și la opere protejate de drepturi de autor, în special la opere epuizate și la opere orfane, în cadrul unei abordări sectoriale, respectând, totodată, legislația privind drepturile de proprietate intelectuală și protejând interesele legitime ale titularilor de drepturi; consideră că ar putea fi favorizate soluții ca acordarea de licențe colective extinse sau alte practici de management colectiv; |
| --- | --- |

29.

subliniază că ar trebui să se găsească soluții pentru ca Europeana să ofere acces și la opere protejate de drepturi de autor, în special la opere epuizate și la opere orfane, în cadrul unei abordări sectoriale, respectând, totodată, legislația privind drepturile de proprietate intelectuală și protejând interesele legitime ale titularilor de drepturi; consideră că ar putea fi favorizate soluții ca acordarea de licențe colective extinse sau alte practici de management colectiv;

| 30. | salută lansarea, de către Comisie, a dezbaterilor referitoare la legislația UE privind drepturile de autor, care încearcă să creeze un echilibru drepturile titularilor de drepturi cu cele ale consumatorilor, într-o lume interconectată global, în contextul realităților online aflate în rapidă schimbare, constituite de noile tehnologii și practici sociale și culturale; |
| --- | --- |

30.

salută lansarea, de către Comisie, a dezbaterilor referitoare la legislația UE privind drepturile de autor, care încearcă să creeze un echilibru drepturile titularilor de drepturi cu cele ale consumatorilor, într-o lume interconectată global, în contextul realităților online aflate în rapidă schimbare, constituite de noile tehnologii și practici sociale și culturale;

| 31. | îndeamnă insistent Comisia și statele membre ca, în contextul amplificării măsurilor de protecție a drepturilor de autor în Europa, să adopte dispoziții legale cât mai uniforme și cuprinzătoare cu putință, concepute astfel încât să garanteze că procesele de digitalizare nu antrenează, prin ele însele, niciun drept de autor sui generis; susține ca aceste discuții să abordeze și problema necesității introducerii de către instituțiile publice a unor derogări legale în cazul digitalizării operelor orfane; |
| --- | --- |

31.

îndeamnă insistent Comisia și statele membre ca, în contextul amplificării măsurilor de protecție a drepturilor de autor în Europa, să adopte dispoziții legale cât mai uniforme și cuprinzătoare cu putință, concepute astfel încât să garanteze că procesele de digitalizare nu antrenează, prin ele însele, niciun drept de autor sui generis; susține ca aceste discuții să abordeze și problema necesității introducerii de către instituțiile publice a unor derogări legale în cazul digitalizării operelor orfane;

| 32. | subliniază importanța operelor orfane – și anume operele acoperite de legislația privind drepturile de autor, dar în cazul cărora titularii de drepturi nu pot fi regăsiți în ciuda unei căutări aprofundate – și necesitatea de a stabili cu precizie volumul și tipul operelor care se înscriu în această categorie, sector cu sector, pentru a adopta soluții adecvate; |
| --- | --- |

32.

subliniază importanța operelor orfane – și anume operele acoperite de legislația privind drepturile de autor, dar în cazul cărora titularii de drepturi nu pot fi regăsiți în ciuda unei căutări aprofundate – și necesitatea de a stabili cu precizie volumul și tipul operelor care se înscriu în această categorie, sector cu sector, pentru a adopta soluții adecvate;

| 33. | invită Comisia Europeană ca, referitor la Comunicarea sa cu privire la drepturile de autor în economia bazată pe cunoaștere din 19 octombrie 2009, să prezinte o propunere legislativă referitoare la digitalizarea, prezervarea și difuzarea operelor orfane, care să pună capăt actualei incertitudini juridice, respectând cerințele unei căutări temeinice și ale remunerării titularilor de drepturi; |
| --- | --- |

33.

invită Comisia Europeană ca, referitor la Comunicarea sa cu privire la drepturile de autor în economia bazată pe cunoaștere din 19 octombrie 2009, să prezinte o propunere legislativă referitoare la digitalizarea, prezervarea și difuzarea operelor orfane, care să pună capăt actualei incertitudini juridice, respectând cerințele unei căutări temeinice și ale remunerării titularilor de drepturi;

| 34. | sprijină intenția Comisiei de a stabili un sistem simplu și rentabil de acordare a drepturilor pentru digitalizarea lucrărilor publicate și disponibilitatea lor pe internet, în strânsă cooperare cu toate părțile implicate; |
| --- | --- |

34.

sprijină intenția Comisiei de a stabili un sistem simplu și rentabil de acordare a drepturilor pentru digitalizarea lucrărilor publicate și disponibilitatea lor pe internet, în strânsă cooperare cu toate părțile implicate;

| 35. | salută și sprijină, prin urmare, inițiativele de tipul proiectului ARROW (5), la care sunt parteneri atât deținători de drepturi, cât și reprezentanți ai bibliotecii, în special deoarece acestea încearcă să identifice titularii de drepturi și drepturile respective și să clarifice situația privind drepturile lucrărilor, inclusiv al lucrărilor orfane sau cu tiraj epuizat; |
| --- | --- |

35.

salută și sprijină, prin urmare, inițiativele de tipul proiectului ARROW (5), la care sunt parteneri atât deținători de drepturi, cât și reprezentanți ai bibliotecii, în special deoarece acestea încearcă să identifice titularii de drepturi și drepturile respective și să clarifice situația privind drepturile lucrărilor, inclusiv al lucrărilor orfane sau cu tiraj epuizat;

| 36. | solicită Comisiei să constituie o bază de date europeană care să cuprindă operele orfane (prin opere orfane înțelegând lucrările ai căror titularii de drepturi sunt necunoscuți sau nu pot fi localizați în pofida unor căutări temeinic documentate) și care să facă posibile schimbul de informații cu privire la deținerea drepturilor de proprietate intelectuală și, ca urmare, reducerea costurilor legate de căutarea aprofundată pentru titularii de drepturi; |
| --- | --- |

36.

solicită Comisiei să constituie o bază de date europeană care să cuprindă operele orfane (prin opere orfane înțelegând lucrările ai căror titularii de drepturi sunt necunoscuți sau nu pot fi localizați în pofida unor căutări temeinic documentate) și care să facă posibile schimbul de informații cu privire la deținerea drepturilor de proprietate intelectuală și, ca urmare, reducerea costurilor legate de căutarea aprofundată pentru titularii de drepturi;

| 37. | este în favoarea adoptării unei soluții echilibrate la nivel european în cazul digitalizării și difuzării lucrărilor orfane, începând cu definirea lor clară, stabilirea de norme comune (inclusiv a unor norme privind căutarea proprietarilor cu atenția și profesionalismul cuvenit) și soluționarea problemei încălcării eventuale a drepturilor de autor atunci când se utilizează lucrări orfane; |
| --- | --- |

37.

este în favoarea adoptării unei soluții echilibrate la nivel european în cazul digitalizării și difuzării lucrărilor orfane, începând cu definirea lor clară, stabilirea de norme comune (inclusiv a unor norme privind căutarea proprietarilor cu atenția și profesionalismul cuvenit) și soluționarea problemei încălcării eventuale a drepturilor de autor atunci când se utilizează lucrări orfane;

| 38. | subliniază că trebuie găsită o soluție în cazul documentelor cu caracter personal (corespondență, note, fotografii, filme) care fac parte din colecțiile instituțiilor culturale, dar care nu au fost niciodată publicate sau comunicate publicului și care generează probleme legate de protejarea vieții private și de dreptul moral; |
| --- | --- |

38.

subliniază că trebuie găsită o soluție în cazul documentelor cu caracter personal (corespondență, note, fotografii, filme) care fac parte din colecțiile instituțiilor culturale, dar care nu au fost niciodată publicate sau comunicate publicului și care generează probleme legate de protejarea vieții private și de dreptul moral;

Tehnologii

| 39. | subliniază necesitatea dezvoltării unor tehnologii care să asigure conservarea digitală sustenabilă și pe termen lung, interoperabilitatea sistemelor de acces la materiale, navigarea multilingvă și disponibilitatea materialelor și un set de norme comune; salută utilizarea continuă a programelor informatice cu sursă deschisă pentru elaborarea colecției Europeana; |
| --- | --- |

39.

subliniază necesitatea dezvoltării unor tehnologii care să asigure conservarea digitală sustenabilă și pe termen lung, interoperabilitatea sistemelor de acces la materiale, navigarea multilingvă și disponibilitatea materialelor și un set de norme comune; salută utilizarea continuă a programelor informatice cu sursă deschisă pentru elaborarea colecției Europeana;

| 40. | recomandă Comisiei să păstreze copii ale materialelor digitale furnizate de instituțiile naționale sau de partenerii privați pe hard-uri aparținând acestor instituții sau parteneri; |
| --- | --- |

40.

recomandă Comisiei să păstreze copii ale materialelor digitale furnizate de instituțiile naționale sau de partenerii privați pe hard-uri aparținând acestor instituții sau parteneri;

| 41. | recomandă instituțiilor partenere și Comisiei să găsească soluții IT, precum formate read-only și protejate împotriva copierii, pentru materialele digitale existente pe site-ul Europeana, care sunt protejate prin drepturile de autor și recomandă ca pagina de prezentare a fișierelor să includă un link către pagina web a furnizorului de conținut de unde poate fi descărcat documentul, în condițiile stipulate de furnizor; |
| --- | --- |

41.

recomandă instituțiilor partenere și Comisiei să găsească soluții IT, precum formate read-only și protejate împotriva copierii, pentru materialele digitale existente pe site-ul Europeana, care sunt protejate prin drepturile de autor și recomandă ca pagina de prezentare a fișierelor să includă un link către pagina web a furnizorului de conținut de unde poate fi descărcat documentul, în condițiile stipulate de furnizor;

| 42. | recomandă Comisiei să insiste asupra stabilirii unui format electronic standard pentru operele digitale, pentru a se asigura că documentele digitale sunt compatibile cu interfața online și cu baza de date; |
| --- | --- |

42.

recomandă Comisiei să insiste asupra stabilirii unui format electronic standard pentru operele digitale, pentru a se asigura că documentele digitale sunt compatibile cu interfața online și cu baza de date;

| 43. | solicită Grupului de experți la nivel înalt să examineze posibilitatea utilizării aplicațiilor Web 2.0 într-un spațiu online separat; |
| --- | --- |

43.

solicită Grupului de experți la nivel înalt să examineze posibilitatea utilizării aplicațiilor Web 2.0 într-un spațiu online separat;

Aspecte legate de finanțare și administrare

| 44. | subliniază că, pentru existența pe termen lung a bibliotecii Europeana, este esențial să se creeze un model sustenabil de finanțare și de administrare și că rolul părților direct interesate în cadrul procesului de instituire a unui astfel de model de administrare este crucial; |
| --- | --- |

44.

subliniază că, pentru existența pe termen lung a bibliotecii Europeana, este esențial să se creeze un model sustenabil de finanțare și de administrare și că rolul părților direct interesate în cadrul procesului de instituire a unui astfel de model de administrare este crucial;

Sponsorizarea și parteneriatele de tip public-privat

| 45. | subliniază că, pentru a acoperi costurile ridicate ale digitalizării și pentru a face față constrângerilor legate de timp, trebuie să se elaboreze noi metode de finanțare, precum parteneriatele de tip public-privat, cu condiția ca acestea din urmă să nu contravină normelor în materie de proprietate intelectuală și concurență, promovând totodată accesul la lucrări prin intermediul instituțiilor culturale și asigurându-se că fișierele în format digital vor fi disponibile gratuit bibliotecilor și pe termen nelimitat; |
| --- | --- |

45.

subliniază că, pentru a acoperi costurile ridicate ale digitalizării și pentru a face față constrângerilor legate de timp, trebuie să se elaboreze noi metode de finanțare, precum parteneriatele de tip public-privat, cu condiția ca acestea din urmă să nu contravină normelor în materie de proprietate intelectuală și concurență, promovând totodată accesul la lucrări prin intermediul instituțiilor culturale și asigurându-se că fișierele în format digital vor fi disponibile gratuit bibliotecilor și pe termen nelimitat;

| 46. | subliniază importanța unei abordări coerente la nivel european a problemei referitoare la condițiile parteneriatelor publice-private și necesitatea unei examinări aprofundate a acordurilor de parteneriat cu actorii privați cu privire la planurile de digitalizare, în special în ceea ce privește durata clauzelor de exclusivitate, indexarea și referențierea prin intermediul motorului de căutare a fișierelor digitale exploatate „în nume propriu” de biblioteci, continuitatea serviciului furnizat, caracterul neconfidențial al acordului și calitatea digitalizării; |
| --- | --- |

46.

subliniază importanța unei abordări coerente la nivel european a problemei referitoare la condițiile parteneriatelor publice-private și necesitatea unei examinări aprofundate a acordurilor de parteneriat cu actorii privați cu privire la planurile de digitalizare, în special în ceea ce privește durata clauzelor de exclusivitate, indexarea și referențierea prin intermediul motorului de căutare a fișierelor digitale exploatate „în nume propriu” de biblioteci, continuitatea serviciului furnizat, caracterul neconfidențial al acordului și calitatea digitalizării;

| 47. | subliniază că digitalizarea operelor din bibliotecile naționale este fructul investițiilor financiare ale contribuabililor, realizate prin plata impozitelor; subliniază, în consecință, că în contractele de parteneriat de tip public-privat trebuie să se stipuleze posibilitatea indexării, în toate motoarele de căutare, a copiei operei digitalizate în contul bibliotecii de componenta privată a parteneriatului , astfel încât să poată fi consultată pe site-ul bibliotecii și nu doar pe site-ul societății care deține calitatea de partener privat; |
| --- | --- |

47.

subliniază că digitalizarea operelor din bibliotecile naționale este fructul investițiilor financiare ale contribuabililor, realizate prin plata impozitelor; subliniază, în consecință, că în contractele de parteneriat de tip public-privat trebuie să se stipuleze posibilitatea indexării, în toate motoarele de căutare, a copiei operei digitalizate în contul bibliotecii de componenta privată a parteneriatului , astfel încât să poată fi consultată pe site-ul bibliotecii și nu doar pe site-ul societății care deține calitatea de partener privat;

| 48. | reamintește că implicarea partenerilor privați în procesul de digitalizare nu trebuie să conducă la crearea unor monopoluri private, fapt care ar constitui o amenințare la adresa diversității și pluralismului, și că respectarea normelor în materie de concurență constituie o condiție prealabilă pentru implicarea societăților private; |
| --- | --- |

48.

reamintește că implicarea partenerilor privați în procesul de digitalizare nu trebuie să conducă la crearea unor monopoluri private, fapt care ar constitui o amenințare la adresa diversității și pluralismului, și că respectarea normelor în materie de concurență constituie o condiție prealabilă pentru implicarea societăților private;

| 49. | subliniază că sponsorizarea reprezintă o alternativă interesantă pentru Europeana în măsura în care oferă oportunitatea de a finanța activitățile de digitalizare și totodată plata drepturilor de autor pentru operele epuizate, orfane sau care fac obiectul unor drepturi de autor, ca și postarea acestora online; |
| --- | --- |

49.

subliniază că sponsorizarea reprezintă o alternativă interesantă pentru Europeana în măsura în care oferă oportunitatea de a finanța activitățile de digitalizare și totodată plata drepturilor de autor pentru operele epuizate, orfane sau care fac obiectul unor drepturi de autor, ca și postarea acestora online;

Sprijin financiar comunitar și public

| 50. | subliniază că o parte considerabilă a finanțării ar trebui să provină din contribuții publice, cum ar fi contribuții din partea Uniunii Europene, a statelor membre și a organizațiilor culturale, și propune ca procesul de digitalizare a bibliotecii Europeana să fie considerat drept parte a Strategiei de la Lisabona și ca în următorul cadru financiar multianual să fie introdusă o linie bugetară separată; |
| --- | --- |

50.

subliniază că o parte considerabilă a finanțării ar trebui să provină din contribuții publice, cum ar fi contribuții din partea Uniunii Europene, a statelor membre și a organizațiilor culturale, și propune ca procesul de digitalizare a bibliotecii Europeana să fie considerat drept parte a Strategiei de la Lisabona și ca în următorul cadru financiar multianual să fie introdusă o linie bugetară separată;

| 51. | subliniază că acele condiții care sunt necesare pentru ca fondurile disponibile să fie cheltuite în mod transparent, eficient și în concordanță cu obiectivele stabilite nu pot fi create decât prin introducerea unei linii bugetare separate; |
| --- | --- |

51.

subliniază că acele condiții care sunt necesare pentru ca fondurile disponibile să fie cheltuite în mod transparent, eficient și în concordanță cu obiectivele stabilite nu pot fi create decât prin introducerea unei linii bugetare separate;

| 52. | remarcă faptul că, pentru perioada 2009-2011, în cadrul programului eContentplus, pentru Europeana nu s-au alocat decât 6,2 milioane de euro; |
| --- | --- |

52.

remarcă faptul că, pentru perioada 2009-2011, în cadrul programului eContentplus, pentru Europeana nu s-au alocat decât 6,2 milioane de euro;

| 53. | solicită ca în următorul cadru financiar multianual, pentru Europeana să fie prevăzută o finanțare de câteva ori mai mare decât până în prezent; |
| --- | --- |

53.

solicită ca în următorul cadru financiar multianual, pentru Europeana să fie prevăzută o finanțare de câteva ori mai mare decât până în prezent;

| 54. | subliniază necesitatea de a elimina obstacolele juridice la nivelul UE, pentru a permite bibliotecilor să solicite finanțare europeană pentru operațiunile de digitizare; |
| --- | --- |

54.

subliniază necesitatea de a elimina obstacolele juridice la nivelul UE, pentru a permite bibliotecilor să solicite finanțare europeană pentru operațiunile de digitizare;

| 55. | solicită statelor membre și Comisiei să prezinte Parlamentului European un raport anual referitor la costurile aferente bibliotecii Europeana și la progresele înregistrate; |
| --- | --- |

55.

solicită statelor membre și Comisiei să prezinte Parlamentului European un raport anual referitor la costurile aferente bibliotecii Europeana și la progresele înregistrate;

| 56. | propune ca Parlamentul, împreună cu Comisia, să revizuiască aranjamentele de finanțare a bibliotecii Europeana încă în cursul anului 2011, cu scopul identificării unui model de finanțare sustenabilă a proiectului pentru 2013 și ulterior; sugerează că trecerea la o structură de finanțare public-privată ar maximaliza potențialul site-ului; |
| --- | --- |

56.

propune ca Parlamentul, împreună cu Comisia, să revizuiască aranjamentele de finanțare a bibliotecii Europeana încă în cursul anului 2011, cu scopul identificării unui model de finanțare sustenabilă a proiectului pentru 2013 și ulterior; sugerează că trecerea la o structură de finanțare public-privată ar maximaliza potențialul site-ului;

Informarea si programele de conștientizare

| 57. | propune organizarea unei campanii privind eforturile de finanțare și de publicitate, intitulată „Alăturați-vă bibliotecii Europeana”, pentru a sensibiliza opinia publică cu privire la această chestiune și la urgența ei și recomandă ca o parte dintre resursele alocate pentru această bibliotecă să fie destinate promovării în rândul unui public cât mai larg posibil a unei biblioteci cuprinzând un număr cât mai mare de opere, pe toate tipurile de suport (text, audio, video); |
| --- | --- |

57.

propune organizarea unei campanii privind eforturile de finanțare și de publicitate, intitulată „Alăturați-vă bibliotecii Europeana”, pentru a sensibiliza opinia publică cu privire la această chestiune și la urgența ei și recomandă ca o parte dintre resursele alocate pentru această bibliotecă să fie destinate promovării în rândul unui public cât mai larg posibil a unei biblioteci cuprinzând un număr cât mai mare de opere, pe toate tipurile de suport (text, audio, video);

| 58. | propune ca publicitatea pentru „Alăturați-vă bibliotecii Europeana” să aibă un caracter creator; realizat prin sponsorizare și parteneriate de tip public-privat, aceasta ar trebui să vizeze în primul rând tinerii, de exemplu cu ocazia evenimentelor sportive internaționale sau în contextul unor expoziții și concursuri culturale; |
| --- | --- |

58.

propune ca publicitatea pentru „Alăturați-vă bibliotecii Europeana” să aibă un caracter creator; realizat prin sponsorizare și parteneriate de tip public-privat, aceasta ar trebui să vizeze în primul rând tinerii, de exemplu cu ocazia evenimentelor sportive internaționale sau în contextul unor expoziții și concursuri culturale;

| 59. | solicită Comisiei demararea unei campanii media și online de popularizare a site-ului Europeana prin direcționarea traficului de pe serverele europene către sursele Europeana, ca principal punct de obținere a informațiilor digitale, și prin încurajarea statelor membre și instituțiilor culturale să furnizeze conținut pentru acest site; solicită, în același timp, lansarea unei campanii media speciale care să vizeze studenții și profesorii de la toate nivelurile de educație și care să se concentreze asupra utilizării resurselor digitale Europeana în scopuri educative; |
| --- | --- |

59.

solicită Comisiei demararea unei campanii media și online de popularizare a site-ului Europeana prin direcționarea traficului de pe serverele europene către sursele Europeana, ca principal punct de obținere a informațiilor digitale, și prin încurajarea statelor membre și instituțiilor culturale să furnizeze conținut pentru acest site; solicită, în același timp, lansarea unei campanii media speciale care să vizeze studenții și profesorii de la toate nivelurile de educație și care să se concentreze asupra utilizării resurselor digitale Europeana în scopuri educative;

| 60. | consideră că o astfel de campanie este similară măsurilor identificate deja ca fiind necesare pentru a reduce decalajul digital care persistă încă la nivel european, asigurând astfel accesul universal la Europeana și la alte conținuturi și informații online, precum și la eventualele beneficii ale acestora, indiferent de locație; recomandă ca această campanie și, în special, eventuala utilizare a Europeana în școli, să aibă loc fără a pierde din vedere faptul că accesul la mai multe conținuturi și informații online nu reprezintă un scop în sine, ci trebuie, prin urmare, să fie completat cu inițiative care stimulează analiza critică a conținuturilor și a informațiilor online; |
| --- | --- |

60.

consideră că o astfel de campanie este similară măsurilor identificate deja ca fiind necesare pentru a reduce decalajul digital care persistă încă la nivel european, asigurând astfel accesul universal la Europeana și la alte conținuturi și informații online, precum și la eventualele beneficii ale acestora, indiferent de locație; recomandă ca această campanie și, în special, eventuala utilizare a Europeana în școli, să aibă loc fără a pierde din vedere faptul că accesul la mai multe conținuturi și informații online nu reprezintă un scop în sine, ci trebuie, prin urmare, să fie completat cu inițiative care stimulează analiza critică a conținuturilor și a informațiilor online;

| 61. | invită Comisia să se asigure că toate campaniile de informare și activitățile similare care vizează creșterea gradului de conștientizare în legătură cu Europeana sunt canalizate prin intermediul organizațiilor partenere relevante din statele membre; |
| --- | --- |

61.

invită Comisia să se asigure că toate campaniile de informare și activitățile similare care vizează creșterea gradului de conștientizare în legătură cu Europeana sunt canalizate prin intermediul organizațiilor partenere relevante din statele membre;

Administrarea

| 62. | salută contribuția actuală a Fundației pentru biblioteca digitală europeană în scopul facilitării încheierii unor acorduri oficiale de cooperare între muzee, arhive, arhive audiovizuale și biblioteci cu privire la funcționarea și durabilitatea portalului comun Europeana; |
| --- | --- |

62.

salută contribuția actuală a Fundației pentru biblioteca digitală europeană în scopul facilitării încheierii unor acorduri oficiale de cooperare între muzee, arhive, arhive audiovizuale și biblioteci cu privire la funcționarea și durabilitatea portalului comun Europeana;

| 63. | consideră că instituțiile culturale trebuie să aibă în continuare un rol important în administrarea proiectului Europeana, care ar trebui să fie cât se poate de democratică; de asemenea, le invită să colaboreze, pentru a evita dublarea operelor digitalizate și pentru a utiliza resursele în mod rațional; |
| --- | --- |

63.

consideră că instituțiile culturale trebuie să aibă în continuare un rol important în administrarea proiectului Europeana, care ar trebui să fie cât se poate de democratică; de asemenea, le invită să colaboreze, pentru a evita dublarea operelor digitalizate și pentru a utiliza resursele în mod rațional;

| 64. | invită Comisia și statele membre să îmbunătățească managementul proiectului și să se asigure că este desemnată o autoritate competentă la nivel național ca să gestioneze și să monitorizeze procesul de digitizare, să informeze bibliotecile și furnizorii de material cultural cu privire la proiectul Europeana și să colecteze direct de la furnizori materialul digital deja existent, făcând conversia la un singur format digital standard, pentru a urgenta adăugarea de conținut nou la baza de date Europeana; consideră că, pe termen lung, colectarea materialului digital existent, produs în cadrul proiectelor co-finanțate de Uniunea Europeană, și adăugarea acestuia la biblioteca digitală Europeana trebuie să devină o prioritate; |
| --- | --- |

64.

invită Comisia și statele membre să îmbunătățească managementul proiectului și să se asigure că este desemnată o autoritate competentă la nivel național ca să gestioneze și să monitorizeze procesul de digitizare, să informeze bibliotecile și furnizorii de material cultural cu privire la proiectul Europeana și să colecteze direct de la furnizori materialul digital deja existent, făcând conversia la un singur format digital standard, pentru a urgenta adăugarea de conținut nou la baza de date Europeana; consideră că, pe termen lung, colectarea materialului digital existent, produs în cadrul proiectelor co-finanțate de Uniunea Europeană, și adăugarea acestuia la biblioteca digitală Europeana trebuie să devină o prioritate;

| 65. | sugerează să fie organizată o licitație publică cu scopul de a coordona administrarea proiectului Europeana în cel mai eficient mod posibil, definind obiective clare, realiste și reevaluând operațiunea, dacă este cazul; |
| --- | --- |

65.

sugerează să fie organizată o licitație publică cu scopul de a coordona administrarea proiectului Europeana în cel mai eficient mod posibil, definind obiective clare, realiste și reevaluând operațiunea, dacă este cazul;

| 66. | recomandă Comisiei să cerceteze posibilitatea de a înființa un organism european care să coordoneze implicarea autorităților naționale în monitorizarea procesului de digitizare, plata drepturilor de autor și alte aspecte relevante pentru proiectul Europeana; |
| --- | --- |

66.

recomandă Comisiei să cerceteze posibilitatea de a înființa un organism european care să coordoneze implicarea autorităților naționale în monitorizarea procesului de digitizare, plata drepturilor de autor și alte aspecte relevante pentru proiectul Europeana;

*

* *

| 67. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

67.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO C 319, 13.12.2008, p. 18.

(2)  JO C 219 E, 28.8.2008, p. 296.

(3)  JO L 236, 31.8.2006, p. 28.

(4)  JO L 167, 22.6.2001, p. 10.

(5)  Accessible Registries of Rights Information and Orphan Works (Registre accesibile de informații privind drepturile și de lucrări orfane).

---

| 15.3.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 81/25 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 81/25

---

Miercuri, 5 mai 2010Evaluarea și analizarea planului de acțiune pentru bunăstarea animalelor 2006-2010

P7_TA(2010)0130

Rezoluția Parlamentului European din 5 mai 2010 referitoare la evaluarea și analizarea planului de acțiune pentru bunăstarea animalelor 2006-2010 (2009/2202(INI))

2011/C 81 E/05

Parlamentul European,

având în vedere comunicarea Comisiei din 23 ianuarie 2006 referitoare la planul de acțiune comunitar pentru bunăstarea animalelor 2006-2010 (COM(2006)0013),

având în vedere Rezoluția sa din 12 octombrie 2006 referitoare la planul de acțiune comunitar pentru protecția și bunăstarea animalelor 2006-2010 (1),

având în vedere Rezoluția sa din 22 mai 2008 privind o nouă strategie în materie de sănătate animală pentru Uniunea Europeană (2007-2013) (2),

având în vedere rezoluția sa din 6 mai 2009 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului privind protecția animalelor în momentul uciderii (3),

având în vedere articolul 13 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, care prevede că, la elaborarea și punerea în aplicare a politicii Uniunii în domeniul agriculturii, pescuitului, transporturilor, pieței interne, cercetării și dezvoltării tehnologice și al spațiului, Uniunea și statele membre țin seama de toate cerințele bunăstării animalelor ca ființe sensibile și respectă, totodată, actele cu putere de lege și normele administrative, precum și obiceiurile statelor membre în privința riturilor religioase, a tradițiilor culturale și a patrimoniilor regionale,

având în vedere Comunicarea Comisiei din 28 octombrie 2009 privind opțiunile de etichetare în domeniul bunăstării animalelor și stabilirea unei rețele europene de centre de referință pentru protecția și bunăstarea animalelor (COM(2009)0584),

având în vedere Comunicarea Comisiei din 28 octombrie 2009 intitulată „Îmbunătățirea funcționării lanțului de aprovizionare cu alimente în Europa” (COM(2009)0591),

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A7-0053/2010),

| A. | întrucât standardele de sănătate animală sunt de o importanță vitală pentru gestionarea creșterii animalelor în Europa, acestea având un impact din ce în ce mai mare asupra nivelului de competitivitate a exploatațiilor agricole; |
| --- | --- |

A.

întrucât standardele de sănătate animală sunt de o importanță vitală pentru gestionarea creșterii animalelor în Europa, acestea având un impact din ce în ce mai mare asupra nivelului de competitivitate a exploatațiilor agricole;

| B. | întrucât orice armonizare a protecției animalelor de producție în Uniunea Europeană trebuie însoțită de o reglementare a importurilor în lumina aceluiași obiectiv, pentru a evita punerea producătorilor europeni într-o situație dezavantajoasă pe piața europeană; |
| --- | --- |

B.

întrucât orice armonizare a protecției animalelor de producție în Uniunea Europeană trebuie însoțită de o reglementare a importurilor în lumina aceluiași obiectiv, pentru a evita punerea producătorilor europeni într-o situație dezavantajoasă pe piața europeană;

| C. | întrucât orice activitate în beneficiul protecției și asigurării bunăstării animalelor trebuie să pornească de la principiul că animalele sunt ființe sensibile, cu nevoi specifice de care trebuie ținut seama și întrucât în secolul 21 bunăstarea animalelor este o expresie a umanității și o provocare pentru civilizația și cultura europeană; |
| --- | --- |

C.

întrucât orice activitate în beneficiul protecției și asigurării bunăstării animalelor trebuie să pornească de la principiul că animalele sunt ființe sensibile, cu nevoi specifice de care trebuie ținut seama și întrucât în secolul 21 bunăstarea animalelor este o expresie a umanității și o provocare pentru civilizația și cultura europeană;

| D. | întrucât obiectivul unei strategii vizând bunăstarea animalelor trebuie să fie acela de a se ține seama în mod corespunzător de costurile suplimentare aferente bunăstării animalelor și întrucât o politică ambițioasă în domeniul bunăstării animalelor nu poate avea decât un succes limitat dacă este promovată în mod unilateral de către Uniunea Europeană și dacă nu este însoțită de un dialog la nivel european și internațional și de o campanie activă de educare și informare în UE și în afara acesteia privind avantajele unor standarde mai înalte în materie de bunăstare a animalelor; |
| --- | --- |

D.

întrucât obiectivul unei strategii vizând bunăstarea animalelor trebuie să fie acela de a se ține seama în mod corespunzător de costurile suplimentare aferente bunăstării animalelor și întrucât o politică ambițioasă în domeniul bunăstării animalelor nu poate avea decât un succes limitat dacă este promovată în mod unilateral de către Uniunea Europeană și dacă nu este însoțită de un dialog la nivel european și internațional și de o campanie activă de educare și informare în UE și în afara acesteia privind avantajele unor standarde mai înalte în materie de bunăstare a animalelor;

| E. | întrucât pentru dezvoltarea protecției animalelor în Uniunea Europeană este necesară intensificarea eforturilor de cercetare și integrarea protecției animalelor în toate evaluările de impact relevante, precum și antrenarea tuturor grupurilor interesate în procesul decizional; întrucât transparența, acceptarea și aplicarea uniformă a dispozițiilor existente, precum și monitorizarea respectării acestora la toate nivelurile constituie o condiție preliminară pentru succesul strategiei privind protecția animalelor în Europa; |
| --- | --- |

E.

întrucât pentru dezvoltarea protecției animalelor în Uniunea Europeană este necesară intensificarea eforturilor de cercetare și integrarea protecției animalelor în toate evaluările de impact relevante, precum și antrenarea tuturor grupurilor interesate în procesul decizional; întrucât transparența, acceptarea și aplicarea uniformă a dispozițiilor existente, precum și monitorizarea respectării acestora la toate nivelurile constituie o condiție preliminară pentru succesul strategiei privind protecția animalelor în Europa;

| F. | întrucât, în ultimii ani, Europa a adoptat o legislație complexă în domeniul bunăstării animalelor, atingând unul dintre cele mai înalte niveluri de bunăstare a animalelor din lume; |
| --- | --- |

F.

întrucât, în ultimii ani, Europa a adoptat o legislație complexă în domeniul bunăstării animalelor, atingând unul dintre cele mai înalte niveluri de bunăstare a animalelor din lume;

| G. | întrucât, în rezoluția sa din 2006, Parlamentul a invitat Comisia să prezinte un raport cu privire la dezvoltarea politicii în materie de bunăstare animală înainte de prezentarea următorului plan de acțiune și să includă bunăstarea animalelor în toate domeniile cuprinse în programul său de negocieri internaționale; |
| --- | --- |

G.

întrucât, în rezoluția sa din 2006, Parlamentul a invitat Comisia să prezinte un raport cu privire la dezvoltarea politicii în materie de bunăstare animală înainte de prezentarea următorului plan de acțiune și să includă bunăstarea animalelor în toate domeniile cuprinse în programul său de negocieri internaționale;

| H. | întrucât Parlamentul a subliniat încă din 2006 necesitatea îmbunătățirii informării cetățenilor cu privire la bunăstarea animalelor, precum și cu privire la eforturile depuse de către producătorii europeni pentru respectarea acestor norme; |
| --- | --- |

H.

întrucât Parlamentul a subliniat încă din 2006 necesitatea îmbunătățirii informării cetățenilor cu privire la bunăstarea animalelor, precum și cu privire la eforturile depuse de către producătorii europeni pentru respectarea acestor norme;

| I. | întrucât bunăstarea animalelor nu trebuie neglijată, deoarece poate constitui un avantaj comparativ pentru Uniunea Europeană, cu condiția ca aceasta să se asigure totuși, în contextul unei piețe deschise, că toate animalele și tipurile de carne importate din țări terțe respectă aceleași cerințe în materie de bunăstare ca și cele în vigoare în interiorul Uniunii; |
| --- | --- |

I.

întrucât bunăstarea animalelor nu trebuie neglijată, deoarece poate constitui un avantaj comparativ pentru Uniunea Europeană, cu condiția ca aceasta să se asigure totuși, în contextul unei piețe deschise, că toate animalele și tipurile de carne importate din țări terțe respectă aceleași cerințe în materie de bunăstare ca și cele în vigoare în interiorul Uniunii;

| J. | întrucât, în momentul evaluării și bilanțului Planului de acțiune comunitar pentru protecția și bunăstarea animalelor 2006-2010, Uniunea Europeană trebuie să se angajeze să impună recunoașterea normelor în materie de bunăstare a animalelor în cadrul capitolului agricultură din viitorul acord al OMC înainte de finalizarea unui acord general; |
| --- | --- |

J.

întrucât, în momentul evaluării și bilanțului Planului de acțiune comunitar pentru protecția și bunăstarea animalelor 2006-2010, Uniunea Europeană trebuie să se angajeze să impună recunoașterea normelor în materie de bunăstare a animalelor în cadrul capitolului agricultură din viitorul acord al OMC înainte de finalizarea unui acord general;

| K. | întrucât există o corelație între bunăstarea animalelor, sănătatea animalelor și siguranța produselor și întrucât un înalt nivel de bunăstare a animalelor, din faza de creștere până la faza de sacrificare, poate avea o influență pozitivă asupra siguranței și calității produselor; |
| --- | --- |

K.

întrucât există o corelație între bunăstarea animalelor, sănătatea animalelor și siguranța produselor și întrucât un înalt nivel de bunăstare a animalelor, din faza de creștere până la faza de sacrificare, poate avea o influență pozitivă asupra siguranței și calității produselor;

| L. | întrucât un anumit grup de consumatori acceptă să plătească un preț mai ridicat pentru produse care respectă standardele de bunăstare a animalelor, în timp ce marea majoritate a consumatorilor aleg produse la un preț mai scăzut; |
| --- | --- |

L.

întrucât un anumit grup de consumatori acceptă să plătească un preț mai ridicat pentru produse care respectă standardele de bunăstare a animalelor, în timp ce marea majoritate a consumatorilor aleg produse la un preț mai scăzut;

| M. | întrucât în rezoluția sa din 2006, menționată mai sus, Parlamentul European a insistat ca la baza normelor, standardelor și indicatorilor adoptați să se afle cele mai recente descoperiri tehnologice și științifice și întrucât a subliniat că trebuie luate în considerare și aspectele economice, deoarece în special un standard ridicat în materie de bunăstare a animalelor presupune, de asemenea, sarcini de funcționare, financiare și administrative pentru agricultorii europeni; întrucât nerespectarea principiului reciprocității prezintă un risc în contextul concurenței loiale în ceea ce privește producătorii din țările terțe; |
| --- | --- |

M.

întrucât în rezoluția sa din 2006, menționată mai sus, Parlamentul European a insistat ca la baza normelor, standardelor și indicatorilor adoptați să se afle cele mai recente descoperiri tehnologice și științifice și întrucât a subliniat că trebuie luate în considerare și aspectele economice, deoarece în special un standard ridicat în materie de bunăstare a animalelor presupune, de asemenea, sarcini de funcționare, financiare și administrative pentru agricultorii europeni; întrucât nerespectarea principiului reciprocității prezintă un risc în contextul concurenței loiale în ceea ce privește producătorii din țările terțe;

| N. | întrucât, cu prilejul acestui bilanț al Planului de acțiune comunitar pentru protecția și bunăstarea animalelor 2006-2010 și în așteptarea primelor reflecții asupra PAC pentru perioada de după 2013, Uniunea Europeană trebuie să adopte o poziție echilibrată în legătură cu bunăstarea animalelor, ținând cont de consecințele economice ale costurilor suplimentare pentru crescătorii de animale și să acorde un sprijin suficient pentru veniturile acestora prin politica de prețuri și de piață și/sau prin ajutoare directe; |
| --- | --- |

N.

întrucât, cu prilejul acestui bilanț al Planului de acțiune comunitar pentru protecția și bunăstarea animalelor 2006-2010 și în așteptarea primelor reflecții asupra PAC pentru perioada de după 2013, Uniunea Europeană trebuie să adopte o poziție echilibrată în legătură cu bunăstarea animalelor, ținând cont de consecințele economice ale costurilor suplimentare pentru crescătorii de animale și să acorde un sprijin suficient pentru veniturile acestora prin politica de prețuri și de piață și/sau prin ajutoare directe;

| O. | întrucât este esențial ca politica europeană în materie de protecție a animalelor să fie însoțită de o politică comercială coerentă, care trebuie să pornească de la faptul că, în ciuda eforturilor depuse de UE, chestiunile legate de bunăstarea animalelor nu sunt abordate nici de acordul-cadru din iulie 2004, nici de alte documente-cheie ale Rundei de la Doha; întrucât, prin urmare, până nu are loc o schimbare fundamentală în atitudinea principalilor parteneri comerciali din cadrul OMC, nu este viabilă introducerea altor standarde de bunăstare a animalelor care au un efect negativ asupra competitivității producătorilor la nivel internațional; |
| --- | --- |

O.

întrucât este esențial ca politica europeană în materie de protecție a animalelor să fie însoțită de o politică comercială coerentă, care trebuie să pornească de la faptul că, în ciuda eforturilor depuse de UE, chestiunile legate de bunăstarea animalelor nu sunt abordate nici de acordul-cadru din iulie 2004, nici de alte documente-cheie ale Rundei de la Doha; întrucât, prin urmare, până nu are loc o schimbare fundamentală în atitudinea principalilor parteneri comerciali din cadrul OMC, nu este viabilă introducerea altor standarde de bunăstare a animalelor care au un efect negativ asupra competitivității producătorilor la nivel internațional;

| P. | întrucât prin bunăstarea animalelor se înțelege în mod curent rezultatul aplicării standardelor și normelor referitoare la bunăstarea și sănătatea animalelor, menite să îndeplinească nevoile inerente specifice speciilor și nevoile de bunăstare pe termen lung; întrucât printre cerințele esențiale pentru bunăstarea animalelor recunoscute de către Organizația Mondială pentru Sănătatea Animalelor (OIE) se numără hrana și apa, posibilitatea manifestării unui comportament natural și îngrijirile medicale; |
| --- | --- |

P.

întrucât prin bunăstarea animalelor se înțelege în mod curent rezultatul aplicării standardelor și normelor referitoare la bunăstarea și sănătatea animalelor, menite să îndeplinească nevoile inerente specifice speciilor și nevoile de bunăstare pe termen lung; întrucât printre cerințele esențiale pentru bunăstarea animalelor recunoscute de către Organizația Mondială pentru Sănătatea Animalelor (OIE) se numără hrana și apa, posibilitatea manifestării unui comportament natural și îngrijirile medicale;

| Q. | întrucât comunicarea Comisiei din octombrie 2009 intitulată „Îmbunătățirea funcționării lanțului de aprovizionare cu alimente în Europa” precizează că „apar mereu dezechilibre semnificative în cadrul raportului de forțe dintre contractanți” și că acestea „au efecte negative asupra competitivității lanțului de aprovizionare cu alimente, deoarece este posibil ca actori mici dar eficienți să fie obligați să opereze în condiții de rentabilitate redusă, ceea ce le limitează capacitatea și motivația de a investi în îmbunătățirea calității produselor și în inovarea proceselor de producție”; |
| --- | --- |

Q.

întrucât comunicarea Comisiei din octombrie 2009 intitulată „Îmbunătățirea funcționării lanțului de aprovizionare cu alimente în Europa” precizează că „apar mereu dezechilibre semnificative în cadrul raportului de forțe dintre contractanți” și că acestea „au efecte negative asupra competitivității lanțului de aprovizionare cu alimente, deoarece este posibil ca actori mici dar eficienți să fie obligați să opereze în condiții de rentabilitate redusă, ceea ce le limitează capacitatea și motivația de a investi în îmbunătățirea calității produselor și în inovarea proceselor de producție”;

| R. | întrucât creșterea costurilor menționată mai sus poate conduce la transferarea producției către regiuni cu niveluri mai scăzute ale protecției animalelor, |
| --- | --- |

R.

întrucât creșterea costurilor menționată mai sus poate conduce la transferarea producției către regiuni cu niveluri mai scăzute ale protecției animalelor,

Planul de acțiune 2006-2010

| 1. | salută inițiativa Comisiei de a se concentra, în cadrul unui plan de acțiune multianual referitor la bunăstarea animalelor, asupra unei serii de domenii de acțiune esențiale și de a adopta ulterior măsuri în aceste domenii; |
| --- | --- |

1.

salută inițiativa Comisiei de a se concentra, în cadrul unui plan de acțiune multianual referitor la bunăstarea animalelor, asupra unei serii de domenii de acțiune esențiale și de a adopta ulterior măsuri în aceste domenii;

| 2. | salută Planul de acțiune comunitar pentru protecția și bunăstarea animalelor 2006-2010, care a transpus, pentru prima dată, Protocolul privind protecția și bunăstarea animalelor anexat la Tratatul de la Amsterdam într-o abordare integrată a dezvoltării protecției animalelor în Europa; |
| --- | --- |

2.

salută Planul de acțiune comunitar pentru protecția și bunăstarea animalelor 2006-2010, care a transpus, pentru prima dată, Protocolul privind protecția și bunăstarea animalelor anexat la Tratatul de la Amsterdam într-o abordare integrată a dezvoltării protecției animalelor în Europa;

| 3. | constată că cele mai multe dintre măsurile incluse în planul actual de acțiune au fost puse în aplicare în mod satisfăcător; |
| --- | --- |

3.

constată că cele mai multe dintre măsurile incluse în planul actual de acțiune au fost puse în aplicare în mod satisfăcător;

| 4. | constată că s-au înregistrat progrese pozitive în ceea ce privește bunăstarea animalelor, datorită planului de acțiune 2006-2010, dar subliniază că agricultorii din UE nu au beneficiat de pe urma eforturilor depuse de ei pe piață și în cadrul comerțului internațional și insistă ca acest aspect să fie subliniat în viitorul plan de acțiune; |
| --- | --- |

4.

constată că s-au înregistrat progrese pozitive în ceea ce privește bunăstarea animalelor, datorită planului de acțiune 2006-2010, dar subliniază că agricultorii din UE nu au beneficiat de pe urma eforturilor depuse de ei pe piață și în cadrul comerțului internațional și insistă ca acest aspect să fie subliniat în viitorul plan de acțiune;

| 5. | apreciază efortul depus în vederea dezvoltării unor alternative la testările pe animale, dar își exprimă regretul cu privire la faptul că deocamdată nu s-au depus eforturi suficiente pentru a se asigura că, dacă sunt disponibile, se utilizează alternative la testele pe animale, în conformitate cu cerințele stabilite în legislația UE în domeniu; |
| --- | --- |

5.

apreciază efortul depus în vederea dezvoltării unor alternative la testările pe animale, dar își exprimă regretul cu privire la faptul că deocamdată nu s-au depus eforturi suficiente pentru a se asigura că, dacă sunt disponibile, se utilizează alternative la testele pe animale, în conformitate cu cerințele stabilite în legislația UE în domeniu;

| 6. | recunoaște eforturile depuse de Comisie pentru includerea aspectelor necomerciale, inclusiv bunăstarea animalelor, în acordurile comerciale bilaterale, însă subliniază că astfel de preocupări necomerciale trebuie promovate într-o manieră eficace prin intermediul OMC; |
| --- | --- |

6.

recunoaște eforturile depuse de Comisie pentru includerea aspectelor necomerciale, inclusiv bunăstarea animalelor, în acordurile comerciale bilaterale, însă subliniază că astfel de preocupări necomerciale trebuie promovate într-o manieră eficace prin intermediul OMC;

| 7. | solicită Comisiei să prezinte progresele înregistrate în cadrul negocierilor OMC în privința recunoașterii aspectelor necomerciale, printre care se află bunăstarea animalelor, precum și măsura în care aspectele și standardele referitoare la bunăstarea animalelor sunt luate în considerare în cadrul Rundei de la Doha a negocierilor OMC; |
| --- | --- |

7.

solicită Comisiei să prezinte progresele înregistrate în cadrul negocierilor OMC în privința recunoașterii aspectelor necomerciale, printre care se află bunăstarea animalelor, precum și măsura în care aspectele și standardele referitoare la bunăstarea animalelor sunt luate în considerare în cadrul Rundei de la Doha a negocierilor OMC;

| 8. | ia act cu mare satisfacție de progresele înregistrate în cadrul proiectului „Animal Welfare Quality” în ceea ce privește noile descoperiri științifice și noile cunoștințe legate de indicatorii referitori la sănătatea și bunăstarea animalelor; constată totuși că acest proiect nu a luat în considerare pe deplin promovarea în practică a utilizării acestor indicatori; |
| --- | --- |

8.

ia act cu mare satisfacție de progresele înregistrate în cadrul proiectului „Animal Welfare Quality” în ceea ce privește noile descoperiri științifice și noile cunoștințe legate de indicatorii referitori la sănătatea și bunăstarea animalelor; constată totuși că acest proiect nu a luat în considerare pe deplin promovarea în practică a utilizării acestor indicatori;

| 9. | recunoaște că se impun acțiuni suplimentare în vederea asigurării aplicării corespunzătoare a actualelor norme privind transportul animalelor în statele membre ale UE, în special în ceea ce privește instituirea unui sistem de urmărire prin satelit a transportului animalelor, și îndeamnă Comisia să își onoreze responsabilitățile care îi revin în acest domeniu, în perioada rămasă până la expirarea planului de acțiune, și să prezinte rezultatele studiului solicitat de Parlament și menționat la articolul 32 din Regulamentul (CE) nr. 1/2005; solicită să se efectueze o analiză a impactului economic asupra sectorului creșterii animalelor înainte de introducerea unor noi norme, care ar trebui să se bazeze pe indicatori obiectivi și fundamentați pe dovezi științifice; |
| --- | --- |

9.

recunoaște că se impun acțiuni suplimentare în vederea asigurării aplicării corespunzătoare a actualelor norme privind transportul animalelor în statele membre ale UE, în special în ceea ce privește instituirea unui sistem de urmărire prin satelit a transportului animalelor, și îndeamnă Comisia să își onoreze responsabilitățile care îi revin în acest domeniu, în perioada rămasă până la expirarea planului de acțiune, și să prezinte rezultatele studiului solicitat de Parlament și menționat la articolul 32 din Regulamentul (CE) nr. 1/2005; solicită să se efectueze o analiză a impactului economic asupra sectorului creșterii animalelor înainte de introducerea unor noi norme, care ar trebui să se bazeze pe indicatori obiectivi și fundamentați pe dovezi științifice;

| 10. | consideră că ar fi oportună crearea de stimulente pentru creșterea, comercializarea și sacrificarea la nivel regional a animalelor, pentru a evita transporturile lungi, atât pentru animalele de reproducere, cât și pentru cele destinate sacrificării; |
| --- | --- |

10.

consideră că ar fi oportună crearea de stimulente pentru creșterea, comercializarea și sacrificarea la nivel regional a animalelor, pentru a evita transporturile lungi, atât pentru animalele de reproducere, cât și pentru cele destinate sacrificării;

| 11. | consideră că grădinile zoologice joacă un rol important în informarea publicului cu privire la conservarea și bunăstarea animalelor sălbatice; este îngrijorat de lipsa unei monitorizări stricte care să asigure respectarea Directivei Consiliului 1999/22/CE (4) privind animalele sălbatice din grădini zoologice și solicită insistent Comisiei să demareze un studiu referitor la eficacitatea și punerea în aplicare a acestei directive în toate statele membre ale Uniunii Europene; |
| --- | --- |

11.

consideră că grădinile zoologice joacă un rol important în informarea publicului cu privire la conservarea și bunăstarea animalelor sălbatice; este îngrijorat de lipsa unei monitorizări stricte care să asigure respectarea Directivei Consiliului 1999/22/CE (4) privind animalele sălbatice din grădini zoologice și solicită insistent Comisiei să demareze un studiu referitor la eficacitatea și punerea în aplicare a acestei directive în toate statele membre ale Uniunii Europene;

| 12. | salută progresele obținute în ceea ce privește respectarea cerințelor referitoare la creșterea porcilor, deși mai există cazuri de nerespectare a acestor cerințe; își exprimă îngrijorarea, cu toate acestea, cu privire la faptul că, în ciuda recomandărilor emise în acest sens de Autoritatea Europeană pentru Siguranță Alimentară (EFSA), lipsesc încă planuri practice privind punerea în aplicare a unor dispoziții din Directiva 2008/120/CE a Consiliului din 18 decembrie 2008 de stabilire a normelor minime de protecție a porcilor și îndeamnă, prin urmare, Comisia, statele membre și sectoarele interesate să identifice cazurile de nerespectare și motivele care stau la baza acestor practici și să depună eforturile necesare pentru a asigura o mai bună respectare a acestei directive; |
| --- | --- |

12.

salută progresele obținute în ceea ce privește respectarea cerințelor referitoare la creșterea porcilor, deși mai există cazuri de nerespectare a acestor cerințe; își exprimă îngrijorarea, cu toate acestea, cu privire la faptul că, în ciuda recomandărilor emise în acest sens de Autoritatea Europeană pentru Siguranță Alimentară (EFSA), lipsesc încă planuri practice privind punerea în aplicare a unor dispoziții din Directiva 2008/120/CE a Consiliului din 18 decembrie 2008 de stabilire a normelor minime de protecție a porcilor și îndeamnă, prin urmare, Comisia, statele membre și sectoarele interesate să identifice cazurile de nerespectare și motivele care stau la baza acestor practici și să depună eforturile necesare pentru a asigura o mai bună respectare a acestei directive;

| 13. | îndeamnă Comisia să se asigure, de asemenea, că interzicerea sistemelor care nu au cotețe ce conțin cuiburi pentru găinile ouătoare, interdicție care intră în vigoare în anul 2012, va fi respectată pe deplin și invită Comisia și statele membre să adopte măsurile necesare pentru a garanta capacitatea sectorului de a îndeplini această obligație și să monitorizeze procesul de punere în aplicare în statele membre; insistă ca ouăle importate în UE trebuie, de asemenea, să respecte condițiile de producție impuse producătorilor europeni; |
| --- | --- |

13.

îndeamnă Comisia să se asigure, de asemenea, că interzicerea sistemelor care nu au cotețe ce conțin cuiburi pentru găinile ouătoare, interdicție care intră în vigoare în anul 2012, va fi respectată pe deplin și invită Comisia și statele membre să adopte măsurile necesare pentru a garanta capacitatea sectorului de a îndeplini această obligație și să monitorizeze procesul de punere în aplicare în statele membre; insistă ca ouăle importate în UE trebuie, de asemenea, să respecte condițiile de producție impuse producătorilor europeni;

| 14. | solicită impunerea unei interdicții la nivel european privind comercializarea ouălor care nu îndeplinesc dispozițiile legii; |
| --- | --- |

14.

solicită impunerea unei interdicții la nivel european privind comercializarea ouălor care nu îndeplinesc dispozițiile legii;

| 15. | constată că punerea în aplicare a actualului plan de acțiune este necorespunzătoare din mai multe puncte de vedere și subliniază necesitatea aplicării normelor existente înainte de elaborarea unora noi; atrage atenția, în acest context, asupra importanței aplicării unor sancțiuni eficace pentru nerespectare în toate statele membre; |
| --- | --- |

15.

constată că punerea în aplicare a actualului plan de acțiune este necorespunzătoare din mai multe puncte de vedere și subliniază necesitatea aplicării normelor existente înainte de elaborarea unora noi; atrage atenția, în acest context, asupra importanței aplicării unor sancțiuni eficace pentru nerespectare în toate statele membre;

| 16. | subliniază că este necesar ca evaluarea pe care Comisia urmează să o realizeze în 2010 să conțină o analiză aprofundată a realizărilor și a lecțiilor care pot fi învățate din eventualele greșeli; |
| --- | --- |

16.

subliniază că este necesar ca evaluarea pe care Comisia urmează să o realizeze în 2010 să conțină o analiză aprofundată a realizărilor și a lecțiilor care pot fi învățate din eventualele greșeli;

| 17. | regretă faptul că în această perioadă Comisia nu a elaborat o strategie clară de comunicare cu privire la valoarea produselor care respectă standardele de bunăstare a animalelor, limitându-se la raportul prezentat în octombrie 2009; |
| --- | --- |

17.

regretă faptul că în această perioadă Comisia nu a elaborat o strategie clară de comunicare cu privire la valoarea produselor care respectă standardele de bunăstare a animalelor, limitându-se la raportul prezentat în octombrie 2009;

| 18. | recunoaște faptul că în Comunitate animalele sunt considerate ființe sensibile (articolul 13 din tratat); recunoaște că până în prezent acțiunile s-au concentrat asupra animalelor producătoare de alimente și că este necesară includerea altor categorii de animale în planul de acțiune 2011-2015; |
| --- | --- |

18.

recunoaște faptul că în Comunitate animalele sunt considerate ființe sensibile (articolul 13 din tratat); recunoaște că până în prezent acțiunile s-au concentrat asupra animalelor producătoare de alimente și că este necesară includerea altor categorii de animale în planul de acțiune 2011-2015;

Planul de acțiune 2011-2015

| 19. | reamintește că în rezoluția din 2006 menționată mai sus se solicita ca planul actual de acțiune să fie urmat de unul nou și îndeamnă prin urmare Comisia să prezinte, pe baza noilor dovezi și experiențe științifice, un raport de evaluare a punerii în aplicare a actualului plan și a situației referitoare la politica privind bunăstarea animalelor în UE, iar apoi să elaboreze planul de acțiune privind bunăstarea animalelor pentru perioada 2011-2015 care ar trebui să beneficieze de o finanțare adecvată; |
| --- | --- |

19.

reamintește că în rezoluția din 2006 menționată mai sus se solicita ca planul actual de acțiune să fie urmat de unul nou și îndeamnă prin urmare Comisia să prezinte, pe baza noilor dovezi și experiențe științifice, un raport de evaluare a punerii în aplicare a actualului plan și a situației referitoare la politica privind bunăstarea animalelor în UE, iar apoi să elaboreze planul de acțiune privind bunăstarea animalelor pentru perioada 2011-2015 care ar trebui să beneficieze de o finanțare adecvată;

| 20. | solicită adoptarea de măsuri prin care să se asigure că legislația existentă este pusă în aplicare neîntârziat și să se garanteze armonizarea standardelor și existența unor condiții de egalitate în cadrul pieței interne; recomandă ca toate propunerile de adoptare a unor dispoziții legislative noi să fie evaluate punându-se în balanță opțiunea alternativă de punere integrală în aplicare a legislației existente, pentru a se evita duplicări inutile; |
| --- | --- |

20.

solicită adoptarea de măsuri prin care să se asigure că legislația existentă este pusă în aplicare neîntârziat și să se garanteze armonizarea standardelor și existența unor condiții de egalitate în cadrul pieței interne; recomandă ca toate propunerile de adoptare a unor dispoziții legislative noi să fie evaluate punându-se în balanță opțiunea alternativă de punere integrală în aplicare a legislației existente, pentru a se evita duplicări inutile;

| 21. | propune Comisiei ca în raportul său de evaluare să analizeze, printre altele, măsura în care actualul plan de acțiune a răspuns cerințelor societății europene în domeniul bunăstării animalelor, viabilitatea sistemului pentru producătorii europeni, precum și modul în care funcționarea pieței interne a fost afectată de punerea în aplicare a acestui plan; |
| --- | --- |

21.

propune Comisiei ca în raportul său de evaluare să analizeze, printre altele, măsura în care actualul plan de acțiune a răspuns cerințelor societății europene în domeniul bunăstării animalelor, viabilitatea sistemului pentru producătorii europeni, precum și modul în care funcționarea pieței interne a fost afectată de punerea în aplicare a acestui plan;

| 22. | solicită Comisiei să prezinte efectele produse de standardele de protecție a animalelor și să ia în calcul pe deplin modul în care interacționează diferiți factori, precum protecția animalelor, durabilitatea, sănătatea animalelor, mediul, calitatea produselor și rentabilitatea; |
| --- | --- |

22.

solicită Comisiei să prezinte efectele produse de standardele de protecție a animalelor și să ia în calcul pe deplin modul în care interacționează diferiți factori, precum protecția animalelor, durabilitatea, sănătatea animalelor, mediul, calitatea produselor și rentabilitatea;

O lege generală la nivel european privind bunăstarea animalelor

| 23. | constată că articolul 13 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene a creat un context juridic nou în conformitate cu care, la elaborarea și punerea în aplicare a politicii Uniunii în domeniul agriculturii, pescuitului, transporturilor, pieței interne, cercetării și dezvoltării tehnologice și al spațiului, Uniunea și statele membre țin seama de toate cerințele bunăstării animalelor ca ființe sensibile și respectă actele cu putere de lege și normele administrative, precum și obiceiurile statelor membre în privința riturilor religioase, a tradițiilor culturale și a patrimoniilor regionale; consideră că acest articol se aplică la toate animalele de producție și ținute în captivitate, precum la animalele destinate producției de alimente, de companie, de circ, la animalele din grădinile zoologice și la cele fără stăpân, ținând seama, în același timp, de faptul că existența unor caracteristici și condiții de viață diferite impune un tratament diferențiat; |
| --- | --- |

23.

constată că articolul 13 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene a creat un context juridic nou în conformitate cu care, la elaborarea și punerea în aplicare a politicii Uniunii în domeniul agriculturii, pescuitului, transporturilor, pieței interne, cercetării și dezvoltării tehnologice și al spațiului, Uniunea și statele membre țin seama de toate cerințele bunăstării animalelor ca ființe sensibile și respectă actele cu putere de lege și normele administrative, precum și obiceiurile statelor membre în privința riturilor religioase, a tradițiilor culturale și a patrimoniilor regionale; consideră că acest articol se aplică la toate animalele de producție și ținute în captivitate, precum la animalele destinate producției de alimente, de companie, de circ, la animalele din grădinile zoologice și la cele fără stăpân, ținând seama, în același timp, de faptul că existența unor caracteristici și condiții de viață diferite impune un tratament diferențiat;

| 24. | invită Comisia, în temeiul articolului 13 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, să prezinte, pe baza unui studiu de impact și după consultarea părților interesate, cel târziu în 2014, o propunere motivată privind un act legislativ general la nivelul UE în domeniul bunăstării animalelor, care să contribuie, pe baza cunoștințelor științifice disponibile și a experienței dovedite, la o înțelegere comună a conceptului de bunăstare a animalelor, a costurilor asociate și a condițiilor fundamentale aplicabile; |
| --- | --- |

24.

invită Comisia, în temeiul articolului 13 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, să prezinte, pe baza unui studiu de impact și după consultarea părților interesate, cel târziu în 2014, o propunere motivată privind un act legislativ general la nivelul UE în domeniul bunăstării animalelor, care să contribuie, pe baza cunoștințelor științifice disponibile și a experienței dovedite, la o înțelegere comună a conceptului de bunăstare a animalelor, a costurilor asociate și a condițiilor fundamentale aplicabile;

| 25. | consideră că acest act legislativ general în domeniul bunăstării animalelor trebuie să cuprindă, în conformitate cu legislația privind sănătatea animalelor, orientări adecvate pentru creșterea responsabilă a animalelor, un sistem uniform de monitorizare și de colectare a datelor comparabile, cerințe privind pregătirea persoanele care se ocupă de animale, precum și dispoziții privind responsabilitățile specifice ale proprietarilor, crescătorilor și îngrijitorilor de animale; consideră că toate aceste cerințe ar trebui să fie însoțite de furnizarea de resurse către producători pentru a se asigura că acestea sunt puse în aplicare în mod corespunzător; |
| --- | --- |

25.

consideră că acest act legislativ general în domeniul bunăstării animalelor trebuie să cuprindă, în conformitate cu legislația privind sănătatea animalelor, orientări adecvate pentru creșterea responsabilă a animalelor, un sistem uniform de monitorizare și de colectare a datelor comparabile, cerințe privind pregătirea persoanele care se ocupă de animale, precum și dispoziții privind responsabilitățile specifice ale proprietarilor, crescătorilor și îngrijitorilor de animale; consideră că toate aceste cerințe ar trebui să fie însoțite de furnizarea de resurse către producători pentru a se asigura că acestea sunt puse în aplicare în mod corespunzător;

| 26. | consideră că această legislație europeană în domeniul bunăstării animalelor ar trebui să stabilească un nivel de bază comun pentru bunăstarea animalelor în Uniunea Europeană, ca o condiție esențială pentru existența unei concurențe libere și echitabile pe piața internă atât pentru produsele interne, cât și pentru cele importate din țări terțe; consideră totuși că statele membre și regiunile trebuie să aibă posibilitatea de a permite producătorilor individuali sau grupurilor de producători să instituie sisteme facultative cu efecte mult mai profunde, evitând totodată denaturarea concurenței și protejând competitivitatea UE pe piețele internaționale; |
| --- | --- |

26.

consideră că această legislație europeană în domeniul bunăstării animalelor ar trebui să stabilească un nivel de bază comun pentru bunăstarea animalelor în Uniunea Europeană, ca o condiție esențială pentru existența unei concurențe libere și echitabile pe piața internă atât pentru produsele interne, cât și pentru cele importate din țări terțe; consideră totuși că statele membre și regiunile trebuie să aibă posibilitatea de a permite producătorilor individuali sau grupurilor de producători să instituie sisteme facultative cu efecte mult mai profunde, evitând totodată denaturarea concurenței și protejând competitivitatea UE pe piețele internaționale;

| 27. | consideră că produsele importate trebuie să îndeplinească aceleași cerințe de bunăstare a animalelor ca și cele impuse operatorilor din UE; |
| --- | --- |

27.

consideră că produsele importate trebuie să îndeplinească aceleași cerințe de bunăstare a animalelor ca și cele impuse operatorilor din UE;

| 28. | solicită compensarea agricultorilor europeni pentru creșterea costurilor de producție asociată standardelor mai ridicate în materie de bunăstare a animalelor; propune ca finanțarea măsurilor referitoare la protecția animalelor să fie încorporată în noile programe de sprijin prevăzute în cadrul politicii agricole comune cu începere din 2013; |
| --- | --- |

28.

solicită compensarea agricultorilor europeni pentru creșterea costurilor de producție asociată standardelor mai ridicate în materie de bunăstare a animalelor; propune ca finanțarea măsurilor referitoare la protecția animalelor să fie încorporată în noile programe de sprijin prevăzute în cadrul politicii agricole comune cu începere din 2013;

| 29. | consideră, de asemenea, că informarea cetățenilor cu privire la nivelul ridicat al bunăstării animalelor în UE la eforturile depuse de diferitele sectoare implicate ar trebui să constituie un element-cheie al acestei politici; |
| --- | --- |

29.

consideră, de asemenea, că informarea cetățenilor cu privire la nivelul ridicat al bunăstării animalelor în UE la eforturile depuse de diferitele sectoare implicate ar trebui să constituie un element-cheie al acestei politici;

| 30. | consideră că includerea cerințelor de bunăstare a animalelor în acordurile internaționale reprezintă o condiție esențială pentru a permite producătorilor europeni să concureze pe o piață globalizată și pentru a împiedica relocarea producției în regiuni în care se înregistrează niveluri mult mai scăzute de bunăstare a animalelor, prevenindu-se astfel concurența neloială cu modelul european; |
| --- | --- |

30.

consideră că includerea cerințelor de bunăstare a animalelor în acordurile internaționale reprezintă o condiție esențială pentru a permite producătorilor europeni să concureze pe o piață globalizată și pentru a împiedica relocarea producției în regiuni în care se înregistrează niveluri mult mai scăzute de bunăstare a animalelor, prevenindu-se astfel concurența neloială cu modelul european;

| 31. | salută discuția cu privire la diversele regimuri de etichetare aplicate bunăstării animalelor, prezentate în Comunicarea Comisiei din 28 octombrie 2009, menționată mai sus; reamintește, totodată, necesitatea de a lua în discuție aceste regimuri într-un cadru mai larg, ținând cont, îndeosebi, de diferitele regimuri de etichetare existente cu privire la protecția mediului, nutriție și climă; subliniază că informațiile oferite consumatorilor europeni în acest domeniu vor trebui să se bazeze în mod obligatoriu pe date științifice solide și consensuale și să fie pe înțelesul consumatorilor; |
| --- | --- |

31.

salută discuția cu privire la diversele regimuri de etichetare aplicate bunăstării animalelor, prezentate în Comunicarea Comisiei din 28 octombrie 2009, menționată mai sus; reamintește, totodată, necesitatea de a lua în discuție aceste regimuri într-un cadru mai larg, ținând cont, îndeosebi, de diferitele regimuri de etichetare existente cu privire la protecția mediului, nutriție și climă; subliniază că informațiile oferite consumatorilor europeni în acest domeniu vor trebui să se bazeze în mod obligatoriu pe date științifice solide și consensuale și să fie pe înțelesul consumatorilor;

| 32. | recomandă ca informațiile înscrise pe etichetă să fie precise și directe și să facă trimitere la conformitatea cu standardele ridicate de bunăstare a animalelor impuse de UE; consideră că ar trebui să-i revină Comisiei Europene sarcina de a oferi cetățenilor informațiile necesare privind sistemul european de bunăstare a animalelor pentru a se asigura că aceștia primesc informații obiective; |
| --- | --- |

32.

recomandă ca informațiile înscrise pe etichetă să fie precise și directe și să facă trimitere la conformitatea cu standardele ridicate de bunăstare a animalelor impuse de UE; consideră că ar trebui să-i revină Comisiei Europene sarcina de a oferi cetățenilor informațiile necesare privind sistemul european de bunăstare a animalelor pentru a se asigura că aceștia primesc informații obiective;

| 33. | recomandă o analiză a coerenței politicii de bunăstare a animalelor cu celelalte politici ale Uniunii; |
| --- | --- |

33.

recomandă o analiză a coerenței politicii de bunăstare a animalelor cu celelalte politici ale Uniunii;

| 34. | invită Comisia să evalueze în detaliu posibilele probleme pe care le-ar putea cauza standardele europene de bunăstare a animalelor pentru competitivitatea producătorilor noștri și să revizuiască sistemele de sprijin pentru producători în contextul aplicării acestor standarde; |
| --- | --- |

34.

invită Comisia să evalueze în detaliu posibilele probleme pe care le-ar putea cauza standardele europene de bunăstare a animalelor pentru competitivitatea producătorilor noștri și să revizuiască sistemele de sprijin pentru producători în contextul aplicării acestor standarde;

| 35. | consideră că înainte de adoptarea unor noi dispoziții legislative ar trebui să se asigure buna aplicare a normelor existente, fie acestea generale sau specifice; în calitate de exemplu indică interzicerea bateriilor pentru găini, normele privind porcii, normele privind transportul animalelor, precum și cele privind creșterea gâștelor și a rațelor; subliniază că noile măsuri privind bunăstarea animalelor ar trebui corelate cu alte obiective comunitare, cum ar fi dezvoltarea durabilă, în special producția și consumul durabil de animale, protecția mediului și a biodiversității, o strategie pentru o mai bună aplicare a legislației în vigoare și o strategie coerentă pentru accelerarea progresului către cercetarea care nu se bazează pe testări pe animale; |
| --- | --- |

35.

consideră că înainte de adoptarea unor noi dispoziții legislative ar trebui să se asigure buna aplicare a normelor existente, fie acestea generale sau specifice; în calitate de exemplu indică interzicerea bateriilor pentru găini, normele privind porcii, normele privind transportul animalelor, precum și cele privind creșterea gâștelor și a rațelor; subliniază că noile măsuri privind bunăstarea animalelor ar trebui corelate cu alte obiective comunitare, cum ar fi dezvoltarea durabilă, în special producția și consumul durabil de animale, protecția mediului și a biodiversității, o strategie pentru o mai bună aplicare a legislației în vigoare și o strategie coerentă pentru accelerarea progresului către cercetarea care nu se bazează pe testări pe animale;

O rețea europeană a centrelor de referință pentru bunăstarea animalelor

| 36. | consideră că ar trebui instituită, în cadrul instituțiilor comunitare sau naționale existente, o rețea europeană pentru bunăstarea animalelor, a cărei activitate să se bazeze pe legislația generală propusă mai sus privind bunăstarea animalelor; consideră că această rețea ar trebui să numească o instituție în calitate de organism coordonator, care să îndeplinească atribuțiile care îi revin „institutului de coordonare central” menționat în Comunicarea Comisiei din 28 octombrie 2009, menționată mai sus; consideră, în plus, că acest organism coordonator nu ar trebui în niciun caz să dubleze atribuțiile Comisiei sau ale altor agenții, ci ar trebui să devină un instrument de sprijin care să ofere asistență Comisiei, statelor membre, actorilor din lanțul alimentar și cetățenilor cu privire la formare, educare, bune practici, informare și comunicare cu consumatorii și care să evalueze și să își exprime punctul de vedere cu privire la viitoarele propuneri de legi și de politici și la efectele acestora asupra bunăstării animalelor, să evalueze standardele de bunăstare a animalelor pe baza celor mai recente cunoștințe din domeniu și să coordoneze un sistem UE pentru testarea noilor tehnici; |
| --- | --- |

36.

consideră că ar trebui instituită, în cadrul instituțiilor comunitare sau naționale existente, o rețea europeană pentru bunăstarea animalelor, a cărei activitate să se bazeze pe legislația generală propusă mai sus privind bunăstarea animalelor; consideră că această rețea ar trebui să numească o instituție în calitate de organism coordonator, care să îndeplinească atribuțiile care îi revin „institutului de coordonare central” menționat în Comunicarea Comisiei din 28 octombrie 2009, menționată mai sus; consideră, în plus, că acest organism coordonator nu ar trebui în niciun caz să dubleze atribuțiile Comisiei sau ale altor agenții, ci ar trebui să devină un instrument de sprijin care să ofere asistență Comisiei, statelor membre, actorilor din lanțul alimentar și cetățenilor cu privire la formare, educare, bune practici, informare și comunicare cu consumatorii și care să evalueze și să își exprime punctul de vedere cu privire la viitoarele propuneri de legi și de politici și la efectele acestora asupra bunăstării animalelor, să evalueze standardele de bunăstare a animalelor pe baza celor mai recente cunoștințe din domeniu și să coordoneze un sistem UE pentru testarea noilor tehnici;

| 37. | consideră că, pe baza rezultatelor cercetărilor științifice, publicului ar trebui să i se ofere informații cu privire la nevoile animalelor și la tratarea corectă a acestora, într-un mod adecvat și serios; consideră că o rețea europeană a centrelor de referință ar trebui să fie responsabilă de punerea în aplicare a măsurilor de educare și informare, întrucât difuzarea cunoștințelor pe baza unor criterii de calitate standardizate este esențială pentru a evita punctele de vedere extreme; |
| --- | --- |

37.

consideră că, pe baza rezultatelor cercetărilor științifice, publicului ar trebui să i se ofere informații cu privire la nevoile animalelor și la tratarea corectă a acestora, într-un mod adecvat și serios; consideră că o rețea europeană a centrelor de referință ar trebui să fie responsabilă de punerea în aplicare a măsurilor de educare și informare, întrucât difuzarea cunoștințelor pe baza unor criterii de calitate standardizate este esențială pentru a evita punctele de vedere extreme;

Îmbunătățirea aplicării legislației în vigoare

| 38. | invită Comisia să evalueze cât mai curând posibil costurile pe care trebuie să le suporte producătorii europeni în urma măsurilor de bunăstare a animalelor și să propună, până în 2012, recomandări, orientări și alte măsuri necesare pentru a rezolvarea problemei pe care o reprezintă pierderea competitivității crescătorilor de animale din Europa; |
| --- | --- |

38.

invită Comisia să evalueze cât mai curând posibil costurile pe care trebuie să le suporte producătorii europeni în urma măsurilor de bunăstare a animalelor și să propună, până în 2012, recomandări, orientări și alte măsuri necesare pentru a rezolvarea problemei pe care o reprezintă pierderea competitivității crescătorilor de animale din Europa;

| 39. | solicită statelor membre să ia măsurile necesare pentru a se asigura că noțiunea de protecție și bunăstare a animalelor este promovată prin educație; |
| --- | --- |

39.

solicită statelor membre să ia măsurile necesare pentru a se asigura că noțiunea de protecție și bunăstare a animalelor este promovată prin educație;

| 40. | consideră că obiectivul trebuie să fie un sistem de monitorizare focalizat, bazat pe evaluarea riscurilor și pe factori obiectivi, iar statele membre care înregistrează un număr de abateri superior mediei trebuie să se aștepte la o înăsprire a controalelor; |
| --- | --- |

40.

consideră că obiectivul trebuie să fie un sistem de monitorizare focalizat, bazat pe evaluarea riscurilor și pe factori obiectivi, iar statele membre care înregistrează un număr de abateri superior mediei trebuie să se aștepte la o înăsprire a controalelor;

| 41. | subliniază faptul că, din cauza dezechilibrelor din lanțul alimentar descrise în comunicarea Comisiei intitulată „Îmbunătățirea funcționării lanțului de aprovizionare cu alimente în Europa”, producătorii primari se găsesc deseori într-o poziție de dezavantaj; reamintește faptul că producătorii primari dispun de posibilități de investiții reduse din cauza costurilor suplimentare pe care le presupune această situație; |
| --- | --- |

41.

subliniază faptul că, din cauza dezechilibrelor din lanțul alimentar descrise în comunicarea Comisiei intitulată „Îmbunătățirea funcționării lanțului de aprovizionare cu alimente în Europa”, producătorii primari se găsesc deseori într-o poziție de dezavantaj; reamintește faptul că producătorii primari dispun de posibilități de investiții reduse din cauza costurilor suplimentare pe care le presupune această situație;

| 42. | subliniază că bugetul Uniunii Europene trebuie să conțină credite suficiente pentru a permite Comisiei să își îndeplinească atribuțiile de monitorizare, pentru a sprijini producătorii, dacă este cazul, și pentru a compensa pierderea competitivității cu care se confruntă producătorii ca urmare a adoptării de noi standarde de bunăstare a animalelor și a modificării celor existente, costurile acestor standarde neregăsindu-se în prețul perceput de agricultori la vânzarea produselor lor; |
| --- | --- |

42.

subliniază că bugetul Uniunii Europene trebuie să conțină credite suficiente pentru a permite Comisiei să își îndeplinească atribuțiile de monitorizare, pentru a sprijini producătorii, dacă este cazul, și pentru a compensa pierderea competitivității cu care se confruntă producătorii ca urmare a adoptării de noi standarde de bunăstare a animalelor și a modificării celor existente, costurile acestor standarde neregăsindu-se în prețul perceput de agricultori la vânzarea produselor lor;

| 43. | subliniază că trebuie îmbunătățită și consolidată în continuare competitivitatea sectorului agricol prin promovarea și respectarea normelor în vigoare cu privire la bunăstarea animalelor, dar și în conformitate cu cerințele pentru protecția mediului; |
| --- | --- |

43.

subliniază că trebuie îmbunătățită și consolidată în continuare competitivitatea sectorului agricol prin promovarea și respectarea normelor în vigoare cu privire la bunăstarea animalelor, dar și în conformitate cu cerințele pentru protecția mediului;

| 44. | invită statele membre ale UE să se asigure că încălcările normelor UE referitoare la bunăstarea animalelor fac obiectul unor sancțiuni eficace și proporționale și că fiecare sancționare este însoțită de o amplă acțiune de informare și orientare din partea autorităților competente, precum și de măsuri corective corespunzătoare; |
| --- | --- |

44.

invită statele membre ale UE să se asigure că încălcările normelor UE referitoare la bunăstarea animalelor fac obiectul unor sancțiuni eficace și proporționale și că fiecare sancționare este însoțită de o amplă acțiune de informare și orientare din partea autorităților competente, precum și de măsuri corective corespunzătoare;

| 45. | solicită statelor membre să ia măsurile necesare pentru a preveni încălcarea în viitor a reglementărilor privind bunăstarea animalelor; |
| --- | --- |

45.

solicită statelor membre să ia măsurile necesare pentru a preveni încălcarea în viitor a reglementărilor privind bunăstarea animalelor;

| 46. | salută reducerea considerabilă a utilizării în statele membre a antibioticelor destinate animalelor, întrucât utilizarea acestora ca agent de creștere a fost interzisă în UE, deși această practică mai este încă permisă în SUA și în alte țări; invită totuși Comisia și statele membre să soluționeze într-o manieră responsabilă problema tot mai gravă a rezistenței la antibiotice la animale; invită Comisia să strângă și să analizeze date referitoare la utilizarea produselor de sănătate pentru animale, inclusiv a antibioticelor, pentru a se asigura utilizarea eficientă a acestor produse; |
| --- | --- |

46.

salută reducerea considerabilă a utilizării în statele membre a antibioticelor destinate animalelor, întrucât utilizarea acestora ca agent de creștere a fost interzisă în UE, deși această practică mai este încă permisă în SUA și în alte țări; invită totuși Comisia și statele membre să soluționeze într-o manieră responsabilă problema tot mai gravă a rezistenței la antibiotice la animale; invită Comisia să strângă și să analizeze date referitoare la utilizarea produselor de sănătate pentru animale, inclusiv a antibioticelor, pentru a se asigura utilizarea eficientă a acestor produse;

Indicatori și noi tehnici

| 47. | solicită evaluarea și dezvoltarea în continuare a proiectului „Animal Welfare Quality”, în special în ceea ce privește simplificarea instrumentului și aplicarea practică a acestuia; |
| --- | --- |

47.

solicită evaluarea și dezvoltarea în continuare a proiectului „Animal Welfare Quality”, în special în ceea ce privește simplificarea instrumentului și aplicarea practică a acestuia;

| 48. | consideră că măsurarea indicatorilor de calitate a bunăstării animalelor în cazul produselor importate se va dovedi complicată; subliniază că aceste instrumente, fără a le contesta utilitatea sau validitatea, nu trebuie să aibă ca efect o denaturare a concurenței în detrimentul producătorilor europeni; |
| --- | --- |

48.

consideră că măsurarea indicatorilor de calitate a bunăstării animalelor în cazul produselor importate se va dovedi complicată; subliniază că aceste instrumente, fără a le contesta utilitatea sau validitatea, nu trebuie să aibă ca efect o denaturare a concurenței în detrimentul producătorilor europeni;

| 49. | îndeamnă Comisia, în temeiul raportului final al proiectului „Animal Welfare Quality”, să propună o perioadă de evaluare a bunăstării animalelor în Uniunea Europeană, utilizând metodele dezvoltate în cadrul proiectului „Animal Welfare Quality”; |
| --- | --- |

49.

îndeamnă Comisia, în temeiul raportului final al proiectului „Animal Welfare Quality”, să propună o perioadă de evaluare a bunăstării animalelor în Uniunea Europeană, utilizând metodele dezvoltate în cadrul proiectului „Animal Welfare Quality”;

| 50. | invită statele membre, în acest context, să utilizeze mai eficient oportunitățile de sprijin oferite de fondurile UE de dezvoltare rurală și de Al șaptelea program cadru (2007-2013) al DG Cercetare pentru a promova cercetarea aplicată și a investi în soluții inovatoare și moderne destinate bunăstării animalelor; solicită, de asemenea, statelor membre și Comisiei să realizeze mai multe investiții financiare în cercetări și în dezvoltarea de noi tehnici și tehnologii în domeniul bunăstării animalelor; |
| --- | --- |

50.

invită statele membre, în acest context, să utilizeze mai eficient oportunitățile de sprijin oferite de fondurile UE de dezvoltare rurală și de Al șaptelea program cadru (2007-2013) al DG Cercetare pentru a promova cercetarea aplicată și a investi în soluții inovatoare și moderne destinate bunăstării animalelor; solicită, de asemenea, statelor membre și Comisiei să realizeze mai multe investiții financiare în cercetări și în dezvoltarea de noi tehnici și tehnologii în domeniul bunăstării animalelor;

| 51. | invită Comisia și statele membre să depună toate eforturile pentru a se asigura că orientările OIE privind bunăstarea animalelor încurajează bune standarde de bunăstare care reflectă în mod corespunzător dovezile științifice din acest domeniu; |
| --- | --- |

51.

invită Comisia și statele membre să depună toate eforturile pentru a se asigura că orientările OIE privind bunăstarea animalelor încurajează bune standarde de bunăstare care reflectă în mod corespunzător dovezile științifice din acest domeniu;

*

* *

| 52. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

52.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 308 E, 16.12.2006, p. 170.

(2)  JO C 279 E, 19.11.2009, p. 89.

(3)  JO L 303, 18.11.2009, p. 1.

(4)  JO L 94, 9.4.1999, p. 24.

---

| 15.3.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 81/33 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 81/33

---

Miercuri, 5 mai 2010Agricultura UE și schimbările climatice

P7_TA(2010)0131

Rezoluția Parlamentului European din 5 mai 2010 referitoare la agricultura în UE și schimbările climatice (2009/2157(INI))

2011/C 81 E/06

Parlamentul European,

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei, intitulat „Adaptarea la schimbările climatice: o provocare pentru agricultura și zonele rurale europene” (SEC(2009)0417),

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei, intitulat „Rolul agriculturii europene în atenuarea schimbărilor climatice” (SEC(2009)1093),

având în vedere Rezoluția sa legislativă din 14 noiembrie 2007 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a unui cadru privind protecția solului și de modificare a Directivei 2004/35/CE (1),

având în vedere Rezoluția sa din 12 martie 2008 referitoare la „agricultura durabilă și biogazul: necesitatea revizuirii legislației europene” (2),

având în vedere Rezoluția sa din 4 februarie 2009 referitoare la „2050: Viitorul începe azi - recomandări privind viitoarea politică integrată a UE în domeniul schimbărilor climatice” (3),

având în vedere Rezoluția sa din 12 martie 2009 referitoare la „problema deteriorării terenurilor agricole în UE, în special în Europa de sud: soluția oferită de instrumentele politicii agricole a UE” (4),

având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2009 referitoare la „strategia UE pentru Conferința de la Copenhaga privind schimbările climatice (COP 15)” (5),

având în vedere raportul privind evaluarea internațională a științei și tehnologiei agricole pentru dezvoltare (EISTAD) elaborat de Organizația Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură și de Banca Mondială și semnat de 58 de țări,

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală și avizul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A7-0060/2010),

| A. | întrucât schimbările climatice, care rezultă din acumularea de-a lungul timpului a gazelor cu efect de seră (GES) în atmosferă, reprezintă o constatare științifică ce poate avea consecințe grave asupra ecosistemelor; |
| --- | --- |

A.

întrucât schimbările climatice, care rezultă din acumularea de-a lungul timpului a gazelor cu efect de seră (GES) în atmosferă, reprezintă o constatare științifică ce poate avea consecințe grave asupra ecosistemelor;

| B. | întrucât acest lucru privește în mod direct agricultura, care reprezintă una dintre activitățile economice care gestionează resursele naturale în beneficiul umanității; |
| --- | --- |

B.

întrucât acest lucru privește în mod direct agricultura, care reprezintă una dintre activitățile economice care gestionează resursele naturale în beneficiul umanității;

| C. | întrucât schimbările climatice reprezintă una dintre cele mai grave amenințări pentru mediu, dar și pentru ordinea socială și economică, productivitatea culturilor agricole prezentând fluctuații de la un an la altul, fiind influențată semnificativ de variațiile extreme ale condițiilor climatice, acestea având o influență indirectă asupra tuturor sectoarelor economiei, deși cel mai vulnerabil dintre acestea rămâne agricultura; |
| --- | --- |

C.

întrucât schimbările climatice reprezintă una dintre cele mai grave amenințări pentru mediu, dar și pentru ordinea socială și economică, productivitatea culturilor agricole prezentând fluctuații de la un an la altul, fiind influențată semnificativ de variațiile extreme ale condițiilor climatice, acestea având o influență indirectă asupra tuturor sectoarelor economiei, deși cel mai vulnerabil dintre acestea rămâne agricultura;

| D. | întrucât agricultura contribuie la schimbările climatice, fiind una dintre principalele surse a două GES importante (protoxidul de azot și metanul), care rezultă în urma unor procese biologice diferite, asociate producției agricole dar, în același timp, este foarte expusă efectelor nefaste ale acestei dereglări; |
| --- | --- |

D.

întrucât agricultura contribuie la schimbările climatice, fiind una dintre principalele surse a două GES importante (protoxidul de azot și metanul), care rezultă în urma unor procese biologice diferite, asociate producției agricole dar, în același timp, este foarte expusă efectelor nefaste ale acestei dereglări;

| E. | întrucât emisiile de gaze cu efect de seră provenite din agricultură (inclusiv creșterea animalelor) au scăzut cu 20 % în UE-27 între 1999 și 2007, iar procentul de emisii de GES produse de agricultură în cadrul Uniunii a scăzut de la 11 % în 1990 la 9,3 % în 2007, printre altele ca urmare a eficienței sporite a agriculturii UE, a inovărilor constante și a utilizării unor tehnici noi, a utilizării mai eficiente a îngrășămintelor și a reformelor recente ale PAC; |
| --- | --- |

E.

întrucât emisiile de gaze cu efect de seră provenite din agricultură (inclusiv creșterea animalelor) au scăzut cu 20 % în UE-27 între 1999 și 2007, iar procentul de emisii de GES produse de agricultură în cadrul Uniunii a scăzut de la 11 % în 1990 la 9,3 % în 2007, printre altele ca urmare a eficienței sporite a agriculturii UE, a inovărilor constante și a utilizării unor tehnici noi, a utilizării mai eficiente a îngrășămintelor și a reformelor recente ale PAC;

| F. | întrucât agricultura și pădurile sunt principalele sectoare economice în măsură să capteze CO2 care rezultă din activitățile umane, să îl conserve și să îl stocheze în sol datorită capacității lor de rezervor și să îl fixeze în organismele vegetale prin intermediul fotosintezei; întrucât, prin urmare, aceste sectoare dispun de un potențial important, care le permite să participe în mod pozitiv la eforturile de atenuare a încălzirii globale; |
| --- | --- |

F.

întrucât agricultura și pădurile sunt principalele sectoare economice în măsură să capteze CO2 care rezultă din activitățile umane, să îl conserve și să îl stocheze în sol datorită capacității lor de rezervor și să îl fixeze în organismele vegetale prin intermediul fotosintezei; întrucât, prin urmare, aceste sectoare dispun de un potențial important, care le permite să participe în mod pozitiv la eforturile de atenuare a încălzirii globale;

| G. | întrucât schimbările climatice au deja consecințe negative asupra agriculturii în Uniunea Europeană (inclusiv o scădere a resurselor de apă, salinizarea și secete mai frecvente, deșertificarea, o puternică intensificare a precipitațiilor hibernale și a inundațiilor în nord, pericolul pe care îl reprezintă creșterea nivelului mării pentru zonele costiere joase și pericolul salinizării, furtunile și alte evenimente climaterice extreme, eroziunea și alunecările de teren, precum și proliferarea unor insecte dăunătoare și a unor boli animale și vegetale) și întrucât accelerarea preconizată a acestor fenomene va avea repercusiuni economice, sociale și ecologice grave asupra sectoarelor agricol, forestier și turistic; |
| --- | --- |

G.

întrucât schimbările climatice au deja consecințe negative asupra agriculturii în Uniunea Europeană (inclusiv o scădere a resurselor de apă, salinizarea și secete mai frecvente, deșertificarea, o puternică intensificare a precipitațiilor hibernale și a inundațiilor în nord, pericolul pe care îl reprezintă creșterea nivelului mării pentru zonele costiere joase și pericolul salinizării, furtunile și alte evenimente climaterice extreme, eroziunea și alunecările de teren, precum și proliferarea unor insecte dăunătoare și a unor boli animale și vegetale) și întrucât accelerarea preconizată a acestor fenomene va avea repercusiuni economice, sociale și ecologice grave asupra sectoarelor agricol, forestier și turistic;

| H. | întrucât sectorul agricol are capacitatea nu numai de a se adapta la schimbările climatice, ci și de a atenua efectul acestora, bazându-se pe competența agricultorilor, pe o PAC puternică și pe dezvoltarea cercetării și a inovării, însă, fiind vorba de procese naturale greu de stăpânit, eforturile necesare sunt considerabile; |
| --- | --- |

H.

întrucât sectorul agricol are capacitatea nu numai de a se adapta la schimbările climatice, ci și de a atenua efectul acestora, bazându-se pe competența agricultorilor, pe o PAC puternică și pe dezvoltarea cercetării și a inovării, însă, fiind vorba de procese naturale greu de stăpânit, eforturile necesare sunt considerabile;

| I. | întrucât sectorul forței de muncă din agricultură trebuie protejat și consolidat; |
| --- | --- |

I.

întrucât sectorul forței de muncă din agricultură trebuie protejat și consolidat;

| J. | întrucât agricultura continuă să aibă o importanță vitală în menținerea activității umane în teritoriile rurale europene, în special prin gama largă de servicii pe care agricultorii o pot oferi restului societății; |
| --- | --- |

J.

întrucât agricultura continuă să aibă o importanță vitală în menținerea activității umane în teritoriile rurale europene, în special prin gama largă de servicii pe care agricultorii o pot oferi restului societății;

| K. | întrucât agricultura este vizată în mod direct de obiectivele Uniunii în materie de dezvoltare a energiilor regenerabile și întrucât această dezvoltare poate contribui în mod substanțial la reducerea GES; |
| --- | --- |

K.

întrucât agricultura este vizată în mod direct de obiectivele Uniunii în materie de dezvoltare a energiilor regenerabile și întrucât această dezvoltare poate contribui în mod substanțial la reducerea GES;

| L. | întrucât una din principalele funcții ale agriculturii europene este garantarea furnizării de alimente populației sale; |
| --- | --- |

L.

întrucât una din principalele funcții ale agriculturii europene este garantarea furnizării de alimente populației sale;

| M. | întrucât Uniunea Europeană trebuie să joace un rol de frunte în lupta împotriva încălzirii globale, |
| --- | --- |

M.

întrucât Uniunea Europeană trebuie să joace un rol de frunte în lupta împotriva încălzirii globale,

Contribuția agriculturii Uniunii la eforturile de atenuare a încălzirii globale

| 1. | afirmă că agricultura și silvicultura europene pot contribui la atingerea obiectivelor Uniunii în materie de atenuare a efectelor schimbărilor climatice prin identificarea unor modalități și a sprijinului necesar pentru a contribui la reducerea emisiilor de GES, favorizând stocarea CO2 în sol, dezvoltând producția de energii regenerabile durabile și optimizând funcția de fotosinteză; subliniază că, în acest scop, este esențial să se sprijine dezvoltarea unei agriculturi care să producă bunuri comercializabile și necomercializabile care să exploateze cât mai eficient potențialul și resursele naturale ale fiecărui ecosistem și care să reconcilieze performanțele economice, de mediu și sociale, precum și imperativele legate de bunăstarea animalelor, pentru a îmbunătăți durabilitatea acestuia; |
| --- | --- |

1.

afirmă că agricultura și silvicultura europene pot contribui la atingerea obiectivelor Uniunii în materie de atenuare a efectelor schimbărilor climatice prin identificarea unor modalități și a sprijinului necesar pentru a contribui la reducerea emisiilor de GES, favorizând stocarea CO2 în sol, dezvoltând producția de energii regenerabile durabile și optimizând funcția de fotosinteză; subliniază că, în acest scop, este esențial să se sprijine dezvoltarea unei agriculturi care să producă bunuri comercializabile și necomercializabile care să exploateze cât mai eficient potențialul și resursele naturale ale fiecărui ecosistem și care să reconcilieze performanțele economice, de mediu și sociale, precum și imperativele legate de bunăstarea animalelor, pentru a îmbunătăți durabilitatea acestuia;

| 2. | consideră că este necesar, în eventualitatea unei participări mai active a agriculturii la procesul mondial de limitare a schimbărilor climatice, să nu se fragilizeze poziția concurențială a industriei agroalimentare a Uniunii Europene pe piața mondială; |
| --- | --- |

2.

consideră că este necesar, în eventualitatea unei participări mai active a agriculturii la procesul mondial de limitare a schimbărilor climatice, să nu se fragilizeze poziția concurențială a industriei agroalimentare a Uniunii Europene pe piața mondială;

| 3. | consideră că agricultura ecologică, pășunatul extensiv și practicile de producție integrată constituie unele dintre alternativele la obținerea unei producții agricole mai ecologice; subliniază totuși că trebuie găsite soluții care să permită agriculturii tradiționale, care ocupă majoritatea suprafețelor agricole europene, să contribuie în mod semnificativ la o gestionare durabilă a mediului; |
| --- | --- |

3.

consideră că agricultura ecologică, pășunatul extensiv și practicile de producție integrată constituie unele dintre alternativele la obținerea unei producții agricole mai ecologice; subliniază totuși că trebuie găsite soluții care să permită agriculturii tradiționale, care ocupă majoritatea suprafețelor agricole europene, să contribuie în mod semnificativ la o gestionare durabilă a mediului;

| 4. | recunoaște faptul că inovării îi revine un rol major în reducerea efectelor pe care agricultura le are asupra schimbărilor climatice și a mediului; |
| --- | --- |

4.

recunoaște faptul că inovării îi revine un rol major în reducerea efectelor pe care agricultura le are asupra schimbărilor climatice și a mediului;

| 5. | solicită, în special, ca viitoarea PAC să încurajeze, prin acțiuni de informare și de formare și prin măsuri incitative, practicile care contribuie la îmbunătățirea eficienței agriculturii și a potențialului acesteia de atenuare a emisiilor de GES, precum și la îmbunătățirea captării și stocării carbonului, precum:






  — | tehnicile care includ o exploatare adecvată și simplificată a solului și care asigură o acoperire vegetală a acestuia (ca, de exemplu, reducerea sau eliminarea lucrărilor de arătură, păstrarea reziduurilor recoltei pe câmp) și care permit realizarea de culturi intercalate și o rotație a culturilor, ceea ce optimizează fotosinteza și favorizează îmbogățirea solului cu materii organice, astfel cum a demonstrat proiectul SoCo, lansat la inițiativa Parlamentului European; |
| --- | --- | --- |

5.

solicită, în special, ca viitoarea PAC să încurajeze, prin acțiuni de informare și de formare și prin măsuri incitative, practicile care contribuie la îmbunătățirea eficienței agriculturii și a potențialului acesteia de atenuare a emisiilor de GES, precum și la îmbunătățirea captării și stocării carbonului, precum:

—

tehnicile care includ o exploatare adecvată și simplificată a solului și care asigură o acoperire vegetală a acestuia (ca, de exemplu, reducerea sau eliminarea lucrărilor de arătură, păstrarea reziduurilor recoltei pe câmp) și care permit realizarea de culturi intercalate și o rotație a culturilor, ceea ce optimizează fotosinteza și favorizează îmbogățirea solului cu materii organice, astfel cum a demonstrat proiectul SoCo, lansat la inițiativa Parlamentului European;

| — | conservarea și dezvoltarea împăduririi și a reîmpăduririi, dezvoltarea agrosilviculturii, a gardurilor vii, a zonelor împădurite pe parcele, a sistemelor de pășuni permanente sau temporare; |
| --- | --- |

—

conservarea și dezvoltarea împăduririi și a reîmpăduririi, dezvoltarea agrosilviculturii, a gardurilor vii, a zonelor împădurite pe parcele, a sistemelor de pășuni permanente sau temporare;

| — | introducerea unor metode de gestionare care să permită prelungirea perioadei de stocare a carbonului captat în pădurile existente; |
| --- | --- |

—

introducerea unor metode de gestionare care să permită prelungirea perioadei de stocare a carbonului captat în pădurile existente;

| — | o mai bună gestionare a solului și a minereurilor și protecția adecvată a terenurilor bogate în carbon, precum turbăriile și a zonelor umede (culturi adaptate, precum cele de stuf, mai degrabă decât drenaje); |
| --- | --- |

—

o mai bună gestionare a solului și a minereurilor și protecția adecvată a terenurilor bogate în carbon, precum turbăriile și a zonelor umede (culturi adaptate, precum cele de stuf, mai degrabă decât drenaje);

| — | modernizarea exploatațiilor agricole (izolarea clădirilor, folosirea echipamentelor cu consum redus de energie, utilizarea energiilor regenerabile) și lanțuri de producție mai eficiente; |
| --- | --- |

—

modernizarea exploatațiilor agricole (izolarea clădirilor, folosirea echipamentelor cu consum redus de energie, utilizarea energiilor regenerabile) și lanțuri de producție mai eficiente;

| — | tehnicile moderne de împrăștiere/valorificare a gunoiului de grajd, de creștere și hrănire a animalelor, care reduc considerabil emisiile de metan; |
| --- | --- |

—

tehnicile moderne de împrăștiere/valorificare a gunoiului de grajd, de creștere și hrănire a animalelor, care reduc considerabil emisiile de metan;

| — | valorizarea energetică a biomasei integrate producției alimentare, care, pe lângă faptul că asigură valorizarea subproduselor și deșeurilor, contribuie la reducerea emisiilor de CO2; |
| --- | --- |

—

valorizarea energetică a biomasei integrate producției alimentare, care, pe lângă faptul că asigură valorizarea subproduselor și deșeurilor, contribuie la reducerea emisiilor de CO2;

| — | plantarea de plante lemnoase și erbacee energetice pe terenuri inundabile, în zone umede, pe terenuri nisipoase și în zone mai puțin favorabile agriculturii, cu scopul de a spori absorbția de CO2 și captarea carbonului; |
| --- | --- |

—

plantarea de plante lemnoase și erbacee energetice pe terenuri inundabile, în zone umede, pe terenuri nisipoase și în zone mai puțin favorabile agriculturii, cu scopul de a spori absorbția de CO2 și captarea carbonului;

| 6. | subliniază că aceste practici agricole, care respectă într-o mai mare măsură mediile naturale, au și efecte pozitive la nivelul îmbogățirii biodiversității și a calității solului, al reținerii apei și al luptei împotriva eroziunii și a poluării, și că atenuarea efectelor produse de activitățile agricole asupra schimbărilor climatice constituie chiar unul dintre „bunurile publice” oferite de agricultură; |
| --- | --- |

6.

subliniază că aceste practici agricole, care respectă într-o mai mare măsură mediile naturale, au și efecte pozitive la nivelul îmbogățirii biodiversității și a calității solului, al reținerii apei și al luptei împotriva eroziunii și a poluării, și că atenuarea efectelor produse de activitățile agricole asupra schimbărilor climatice constituie chiar unul dintre „bunurile publice” oferite de agricultură;

| 7. | preconizează instituirea unei politici forestiere europene comune, capabilă să promoveze o gestionare și o producție durabile a pădurilor și să valorifice mai bine aportul și dezvoltarea economică a sectorului pădurilor, acesta fiind cel care contribuie în cea mai mare măsură la captarea carbonului; această politică va trebui să țină cel mai mult seama de diferitele circumstanțe regionale din silvicultură deoarece mediile forestiere din nordul și sudul Europei prezintă posibilități și riscuri distincte; |
| --- | --- |

7.

preconizează instituirea unei politici forestiere europene comune, capabilă să promoveze o gestionare și o producție durabile a pădurilor și să valorifice mai bine aportul și dezvoltarea economică a sectorului pădurilor, acesta fiind cel care contribuie în cea mai mare măsură la captarea carbonului; această politică va trebui să țină cel mai mult seama de diferitele circumstanțe regionale din silvicultură deoarece mediile forestiere din nordul și sudul Europei prezintă posibilități și riscuri distincte;

| 8. | subliniază că pădurile au o contribuție semnificativă și în ceea ce privește gestionarea eficientă a apelor; subliniază, prin urmare, că statele membre trebuie să fie încurajate să aplice o metodă de gestionare a pădurilor prin care să se reducă diferențele din cadrul regimului hidrologic dintre perioadele de secetă și cele de inundații, diminuând astfel efectele negative ale secetelor și ale inundațiilor asupra agriculturii, producției de energie și populației; |
| --- | --- |

8.

subliniază că pădurile au o contribuție semnificativă și în ceea ce privește gestionarea eficientă a apelor; subliniază, prin urmare, că statele membre trebuie să fie încurajate să aplice o metodă de gestionare a pădurilor prin care să se reducă diferențele din cadrul regimului hidrologic dintre perioadele de secetă și cele de inundații, diminuând astfel efectele negative ale secetelor și ale inundațiilor asupra agriculturii, producției de energie și populației;

| 9. | recomandă consolidarea politicilor privind regiunile de munte, deoarece sectorul agropastoral și creșterea animalelor joacă un rol extrem de important în atenuarea schimbărilor climatice și în sprijinirea în vederea adaptării și reducerii vulnerabilității, în special printr-o bună gestionare a pășunilor; |
| --- | --- |

9.

recomandă consolidarea politicilor privind regiunile de munte, deoarece sectorul agropastoral și creșterea animalelor joacă un rol extrem de important în atenuarea schimbărilor climatice și în sprijinirea în vederea adaptării și reducerii vulnerabilității, în special printr-o bună gestionare a pășunilor;

| 10. | solicită elaborarea unor strategii care să prevină și să atenueze consecințele negative la nivelul agriculturii în Uniunea Europeană prin următoarele măsuri:






  — | un plan de acțiune în zonele cele mai afectate: folosirea unor soiuri de plante rezistente la noii parametri climatici, adaptarea calendarului activităților agricole la noile condiții, împăduririle, construcția de sere, gestionarea resurselor de apă din agricultură, ecologizarea terenurilor poluate; |
| --- | --- | --- |

10.

solicită elaborarea unor strategii care să prevină și să atenueze consecințele negative la nivelul agriculturii în Uniunea Europeană prin următoarele măsuri:

—

un plan de acțiune în zonele cele mai afectate: folosirea unor soiuri de plante rezistente la noii parametri climatici, adaptarea calendarului activităților agricole la noile condiții, împăduririle, construcția de sere, gestionarea resurselor de apă din agricultură, ecologizarea terenurilor poluate;

| — | celălalt aspect trebuie să fie un plan de viitor pentru eliminarea cauzelor care conduc la schimbările climatice prin promovarea unei economii globale bazate pe emisii reduse de CO2, corelată cu o promovare a securității energiei; |
| --- | --- |

—

celălalt aspect trebuie să fie un plan de viitor pentru eliminarea cauzelor care conduc la schimbările climatice prin promovarea unei economii globale bazate pe emisii reduse de CO2, corelată cu o promovare a securității energiei;

| 11. | subliniază că emisiile de protoxid de azot pot fi reduse printr-o utilizare mai eficientă a îngrășămintelor azotate (agricultură de precizie); subliniază, de asemenea, că fertilizarea cu ajutorul reziduurilor provenite din producția de biogaz oferă posibilitatea de a utiliza îngrășăminte organice de precizie și de a reduce, astfel, emisiile; |
| --- | --- |

11.

subliniază că emisiile de protoxid de azot pot fi reduse printr-o utilizare mai eficientă a îngrășămintelor azotate (agricultură de precizie); subliniază, de asemenea, că fertilizarea cu ajutorul reziduurilor provenite din producția de biogaz oferă posibilitatea de a utiliza îngrășăminte organice de precizie și de a reduce, astfel, emisiile;

| 12. | solicită consolidarea cercetărilor privind alimentația animalelor și selecția genetică a animalelor de fermă în vederea reducerii emisiilor de metan, cu condiția ca astfel de măsuri de atenuare să fie adoptate doar dacă nu pun în pericol sănătatea animalelor sau bunăstarea acestora; solicită, în paralel, crearea unui program care să permită reducerea dependenței Uniunii Europene de proteinele vegetale importate pentru alimentația animală, precum și crearea unui program de informare a consumatorilor cu privire la consecințele comportamentului lor de cumpărare și ale obiceiurilor lor alimentare asupra climei; |
| --- | --- |

12.

solicită consolidarea cercetărilor privind alimentația animalelor și selecția genetică a animalelor de fermă în vederea reducerii emisiilor de metan, cu condiția ca astfel de măsuri de atenuare să fie adoptate doar dacă nu pun în pericol sănătatea animalelor sau bunăstarea acestora; solicită, în paralel, crearea unui program care să permită reducerea dependenței Uniunii Europene de proteinele vegetale importate pentru alimentația animală, precum și crearea unui program de informare a consumatorilor cu privire la consecințele comportamentului lor de cumpărare și ale obiceiurilor lor alimentare asupra climei;

| 13. | solicită cu tărie, în același timp, să se adopte măsuri în vederea accelerării și intensificării cercetărilor privind selecția vegetală, pentru a adapta mai bine culturile și plantele la noile condiții climatice și pentru a putea răspunde provocărilor pe care aceste schimbări le implică, în special în ceea ce privește exigențele în materie de securitate a aprovizionării cu alimente, prin materii prime de o calitate și într-o cantitate suficiente; consideră că aceste cercetări ar trebui să vizeze varietățile de plante rezistente la stresul hidric și la temperaturile foarte ridicate și tehnicile de cultivare aferente; subliniază, de asemenea, că aceste varietăți și tehnici se pot dovedi a fi o alternativă viabilă la sistemele de irigații foarte costisitoare și ineficiente existente în anumite zone și că acestea prezintă și avantajul unei receptivități sporite din partea comunităților locale; |
| --- | --- |

13.

solicită cu tărie, în același timp, să se adopte măsuri în vederea accelerării și intensificării cercetărilor privind selecția vegetală, pentru a adapta mai bine culturile și plantele la noile condiții climatice și pentru a putea răspunde provocărilor pe care aceste schimbări le implică, în special în ceea ce privește exigențele în materie de securitate a aprovizionării cu alimente, prin materii prime de o calitate și într-o cantitate suficiente; consideră că aceste cercetări ar trebui să vizeze varietățile de plante rezistente la stresul hidric și la temperaturile foarte ridicate și tehnicile de cultivare aferente; subliniază, de asemenea, că aceste varietăți și tehnici se pot dovedi a fi o alternativă viabilă la sistemele de irigații foarte costisitoare și ineficiente existente în anumite zone și că acestea prezintă și avantajul unei receptivități sporite din partea comunităților locale;

| 14. | subliniază că stocarea optimizată și împrăștierea îngrășămintelor organice, precum și tratarea acestora în fermenți anaerobi se numără, în prezent, printre tehnicile cele mai promițătoare de reducere a emisiilor de metan (oferind, în același timp, o sursă de energie regenerabilă) și de limitare a dependenței de îngrășămintele chimice azotate, în special în regiunile cu o mare densitate de animale de fermă; consideră că biogazul contribuie la crearea unei agriculturi autonome din punct de vedere energetic; |
| --- | --- |

14.

subliniază că stocarea optimizată și împrăștierea îngrășămintelor organice, precum și tratarea acestora în fermenți anaerobi se numără, în prezent, printre tehnicile cele mai promițătoare de reducere a emisiilor de metan (oferind, în același timp, o sursă de energie regenerabilă) și de limitare a dependenței de îngrășămintele chimice azotate, în special în regiunile cu o mare densitate de animale de fermă; consideră că biogazul contribuie la crearea unei agriculturi autonome din punct de vedere energetic;

| 15. | atrage atenția, în acest sens, asupra necesității de a utiliza digestatul provenit din fermentarea îngrășămintelor pentru producția de biogaz, în locul îngrășămintelor chimice, fără a se încadra în categoria „gunoi de grajd”, ceea ce ar permite o reducere și mai importantă a utilizării de îngrășăminte artificiale; |
| --- | --- |

15.

atrage atenția, în acest sens, asupra necesității de a utiliza digestatul provenit din fermentarea îngrășămintelor pentru producția de biogaz, în locul îngrășămintelor chimice, fără a se încadra în categoria „gunoi de grajd”, ceea ce ar permite o reducere și mai importantă a utilizării de îngrășăminte artificiale;

| 16. | solicită accelerarea simplificării administrative, precum și a eforturilor de cercetare și dezvoltare pentru exploatarea și valorificarea biomasei care se găsește în exploatațiile agricole (deșeuri agricole sau forestiere), a biogazului ce rezultă din creșterea animalelor și a altor biocarburanți durabili, cu condiția ca aceștia să nu afecteze siguranța alimentară; |
| --- | --- |

16.

solicită accelerarea simplificării administrative, precum și a eforturilor de cercetare și dezvoltare pentru exploatarea și valorificarea biomasei care se găsește în exploatațiile agricole (deșeuri agricole sau forestiere), a biogazului ce rezultă din creșterea animalelor și a altor biocarburanți durabili, cu condiția ca aceștia să nu afecteze siguranța alimentară;

| 17. | subliniază că trebuie aplicat principiul durabilității atunci când se utilizează biomasa; consideră, prin urmare, că ar trebui încurajată utilizarea sa cât mai aproape posibil de locurile de producție a materiilor prime agricole, ceea ce va permite limitarea pierderilor de energie cauzate de transport; |
| --- | --- |

17.

subliniază că trebuie aplicat principiul durabilității atunci când se utilizează biomasa; consideră, prin urmare, că ar trebui încurajată utilizarea sa cât mai aproape posibil de locurile de producție a materiilor prime agricole, ceea ce va permite limitarea pierderilor de energie cauzate de transport;

| 18. | atrage atenția asupra faptului că utilizarea biomasei pentru încălzire permite reducerea considerabilă a consecințelor negative ale schimbărilor climatice; invită, prin urmare, Comisia și statele membre să acorde ajutoare pentru dezvoltare rurală instituțiilor publice rurale care trec la sisteme de încălzire bazate pe bioenergie; |
| --- | --- |

18.

atrage atenția asupra faptului că utilizarea biomasei pentru încălzire permite reducerea considerabilă a consecințelor negative ale schimbărilor climatice; invită, prin urmare, Comisia și statele membre să acorde ajutoare pentru dezvoltare rurală instituțiilor publice rurale care trec la sisteme de încălzire bazate pe bioenergie;

| 19. | atrage atenția asupra faptului că utilizarea mai intensă a tehnologiilor informației și comunicațiilor (TIC) ar putea contribui la îmbunătățirea monitorizării mai multor etape ale producției și la optimizarea gestionării, cu scopul de a spori producția în raport cu utilizarea mijloacelor de producție, reducând, în același timp, emisiile de gaze cu efect de seră și consumul de energie; subliniază, de asemenea, că utilizarea mai intensivă a TIC, integrarea politicilor de promovare a formării agricultorilor cu privire la noile tehnologii și susținerea inovației și a spiritului întreprinzător în rândul tinerilor agricultori reprezintă elemente esențiale pentru ca agricultura să devină mai durabilă din punct de vedere al mediului, iar acest sector mai competitiv; |
| --- | --- |

19.

atrage atenția asupra faptului că utilizarea mai intensă a tehnologiilor informației și comunicațiilor (TIC) ar putea contribui la îmbunătățirea monitorizării mai multor etape ale producției și la optimizarea gestionării, cu scopul de a spori producția în raport cu utilizarea mijloacelor de producție, reducând, în același timp, emisiile de gaze cu efect de seră și consumul de energie; subliniază, de asemenea, că utilizarea mai intensivă a TIC, integrarea politicilor de promovare a formării agricultorilor cu privire la noile tehnologii și susținerea inovației și a spiritului întreprinzător în rândul tinerilor agricultori reprezintă elemente esențiale pentru ca agricultura să devină mai durabilă din punct de vedere al mediului, iar acest sector mai competitiv;

| 20. | subliniază că Uniunea Europeană este primul importator de produse agricole, ceea ce implică un cost în termeni de carbon superior celui corespunzător producțiilor europene, datorită nivelului adeseori mai scăzut al criteriilor ecologice din țările terțe și datorită emisiilor care provin din transporturile pe distanțe lungi și despăduriri; consideră că este necesară informarea consumatorilor, printr-o strategie de comunicare bine orientată, cu privire la beneficiile unei diete sănătoase și echilibrate, alcătuite din alimente regionale și de sezon de înaltă calitate, produse de o agricultură durabilă și eficientă, a cărei amprentă de carbon ar putea fi diferențiată de cea a produselor importate; consideră, de asemenea, că este necesară compensarea echitabilă a eforturilor realizate de agricultorii europeni pentru reducerea emisiilor, precum și încurajarea diversificării producțiilor locale (inter alia prin dezvoltarea proteinelor vegetale în Uniunea Europeană); |
| --- | --- |

20.

subliniază că Uniunea Europeană este primul importator de produse agricole, ceea ce implică un cost în termeni de carbon superior celui corespunzător producțiilor europene, datorită nivelului adeseori mai scăzut al criteriilor ecologice din țările terțe și datorită emisiilor care provin din transporturile pe distanțe lungi și despăduriri; consideră că este necesară informarea consumatorilor, printr-o strategie de comunicare bine orientată, cu privire la beneficiile unei diete sănătoase și echilibrate, alcătuite din alimente regionale și de sezon de înaltă calitate, produse de o agricultură durabilă și eficientă, a cărei amprentă de carbon ar putea fi diferențiată de cea a produselor importate; consideră, de asemenea, că este necesară compensarea echitabilă a eforturilor realizate de agricultorii europeni pentru reducerea emisiilor, precum și încurajarea diversificării producțiilor locale (inter alia prin dezvoltarea proteinelor vegetale în Uniunea Europeană);

| 21. | preconizează, în acest context, etichetarea facultativă „originar din UE” pentru produsele provenind în totalitate din Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

21.

preconizează, în acest context, etichetarea facultativă „originar din UE” pentru produsele provenind în totalitate din Uniunea Europeană;

| 22. | solicită punerea în aplicare a unor mecanisme eficace de control al importurilor din țări terțe și sprijină o reciprocitate totală între cerințele pe care trebuie să le respecte producătorii europeni pentru combaterea schimbărilor climatice și cerințele aplicabile importurilor din țări terțe, cu scopul de a evita o scădere a competitivității producțiilor comunitare; |
| --- | --- |

22.

solicită punerea în aplicare a unor mecanisme eficace de control al importurilor din țări terțe și sprijină o reciprocitate totală între cerințele pe care trebuie să le respecte producătorii europeni pentru combaterea schimbărilor climatice și cerințele aplicabile importurilor din țări terțe, cu scopul de a evita o scădere a competitivității producțiilor comunitare;

| 23. | subliniază că Uniunea Europeană trebuie să investească din nou în politica de dezvoltare a agriculturii și silviculturii pentru a promova difuzarea de noi practici și a favoriza dezvoltarea altor agriculturi durabile în lume; |
| --- | --- |

23.

subliniază că Uniunea Europeană trebuie să investească din nou în politica de dezvoltare a agriculturii și silviculturii pentru a promova difuzarea de noi practici și a favoriza dezvoltarea altor agriculturi durabile în lume;

Măsuri de adaptare a agriculturii europene la consecințele încălzirii globale

| 24. | subliniază că agricultura europeană se adaptează și trebuie să continue să se adapteze la consecințele schimbărilor climatice care au loc și să se pregătească în vederea impactului pe care aceste schimbări îl vor avea la nivelul a numeroase regiuni din Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

24.

subliniază că agricultura europeană se adaptează și trebuie să continue să se adapteze la consecințele schimbărilor climatice care au loc și să se pregătească în vederea impactului pe care aceste schimbări îl vor avea la nivelul a numeroase regiuni din Uniunea Europeană;

| 25. | consideră, în acest context, că Uniunea ar trebui să dezvolte o strategie coerentă de adaptare a agriculturii la cele două forme diferite de perturbări climatice viitoare:






  — | pe de o parte, încălzirea globală medie; |
| --- | --- | --- |

25.

consideră, în acest context, că Uniunea ar trebui să dezvolte o strategie coerentă de adaptare a agriculturii la cele două forme diferite de perturbări climatice viitoare:

—

pe de o parte, încălzirea globală medie;

| — | pe de altă parte, variabilitatea mai puternică a condițiilor climatice, manifestată prin multiplicarea evenimentelor meteorologice extreme; |
| --- | --- |

—

pe de altă parte, variabilitatea mai puternică a condițiilor climatice, manifestată prin multiplicarea evenimentelor meteorologice extreme;

| 26. | consideră că PAC trebuie să acorde atenție gestionării resurselor într-un mod mai durabil și mai eficient și că acest aspect trebuie luat în considerare în cadrul reformei viitoare a PAC, în special în ceea ce privește următoarele aspecte:






  — | gestionarea optimă a resurselor de apă (sisteme de irigații mai eficace, utilizarea apei reciclate, practici vizând economisirea apei pe câmpuri, rezervoare colinare etc.), responsabilizarea utilizatorilor; |
| --- | --- | --- |

26.

consideră că PAC trebuie să acorde atenție gestionării resurselor într-un mod mai durabil și mai eficient și că acest aspect trebuie luat în considerare în cadrul reformei viitoare a PAC, în special în ceea ce privește următoarele aspecte:

—

gestionarea optimă a resurselor de apă (sisteme de irigații mai eficace, utilizarea apei reciclate, practici vizând economisirea apei pe câmpuri, rezervoare colinare etc.), responsabilizarea utilizatorilor;

| — | alegerea varietăților, selecționate mai ales pentru rezistența lor în condiții extreme, și rotația culturilor adaptate în funcție de secetă, de boli etc.; |
| --- | --- |

—

alegerea varietăților, selecționate mai ales pentru rezistența lor în condiții extreme, și rotația culturilor adaptate în funcție de secetă, de boli etc.;

| — | protecția solului (garantând componența organică a acestuia) împotriva eroziunii hidraulice și aeriene; |
| --- | --- |

—

protecția solului (garantând componența organică a acestuia) împotriva eroziunii hidraulice și aeriene;

| — | plantarea de rânduri de copaci, de garduri vii sau suprafețe împădurite la marginea parcelelor pentru a reține apa, a limita scurgerile și a servi drept protecție împotriva vântului și adăpost pentru factorii auxiliari de cultură, precum insectele polenizatoare; |
| --- | --- |

—

plantarea de rânduri de copaci, de garduri vii sau suprafețe împădurite la marginea parcelelor pentru a reține apa, a limita scurgerile și a servi drept protecție împotriva vântului și adăpost pentru factorii auxiliari de cultură, precum insectele polenizatoare;

| — | întreținerea pășunilor și promovarea producției zootehnice în zonele de pășuni; |
| --- | --- |

—

întreținerea pășunilor și promovarea producției zootehnice în zonele de pășuni;

| — | măsurile de supraveghere și control al bolilor; crearea, în acest cadru, a unor dispozitive naționale și europene de monitorizare a apariției și reapariției, pare necesară; |
| --- | --- |

—

măsurile de supraveghere și control al bolilor; crearea, în acest cadru, a unor dispozitive naționale și europene de monitorizare a apariției și reapariției, pare necesară;

| — | măsurile de supraveghere și control al insectelor; în acest cadru, examinarea continuă a potențialului de invadare și măsurile de condiționare (controale consolidate la frontiere și în locuri sensibile, cum ar fi pepinierele și aeroporturile, măsurile de biosecuritate) trebuie dezvoltate; |
| --- | --- |

—

măsurile de supraveghere și control al insectelor; în acest cadru, examinarea continuă a potențialului de invadare și măsurile de condiționare (controale consolidate la frontiere și în locuri sensibile, cum ar fi pepinierele și aeroporturile, măsurile de biosecuritate) trebuie dezvoltate;

| — | reabilitarea suprafețelor degradate; |
| --- | --- |

—

reabilitarea suprafețelor degradate;

| — | menținerea pădurilor care se pot adapta la schimbările climatice și gestionarea pădurilor pentru limitarea riscurilor de incendii; |
| --- | --- |

—

menținerea pădurilor care se pot adapta la schimbările climatice și gestionarea pădurilor pentru limitarea riscurilor de incendii;

| 27. | subliniază că ar putea fi necesar nu numai să se reintroducă gestionarea apei pe terenurile care erau inundabile din cauza condițiilor locale defavorabile dar care au fost drenate, ci și să se reexamineze regularizarea cursurilor de apă curgătoare, revitalizarea terenurilor inundabile care permit acest lucru și reîmpădurirea acestora; |
| --- | --- |

27.

subliniază că ar putea fi necesar nu numai să se reintroducă gestionarea apei pe terenurile care erau inundabile din cauza condițiilor locale defavorabile dar care au fost drenate, ci și să se reexamineze regularizarea cursurilor de apă curgătoare, revitalizarea terenurilor inundabile care permit acest lucru și reîmpădurirea acestora;

Implicații pentru modelul agricol european

| 28. | subliniază că PAC va trebui să contribuie la o politică agricolă mai durabilă, mărind randamentul și ținând seama, în același timp, de faptul că încălzirea globală poate afecta capacitatea de producție și de alimentare a populației în lume, inclusiv în Europa; |
| --- | --- |

28.

subliniază că PAC va trebui să contribuie la o politică agricolă mai durabilă, mărind randamentul și ținând seama, în același timp, de faptul că încălzirea globală poate afecta capacitatea de producție și de alimentare a populației în lume, inclusiv în Europa;

| 29. | consideră, de asemenea, că PAC trebuie să încurajeze financiar autoritățile locale din statele membre pentru a lua măsuri în vederea:






  — | refacerii capacității de producție și protecție a ecosistemelor naturale, culturilor agricole și altor resurse afectate de secetă și deșertificare sau inundații; |
| --- | --- | --- |

29.

consideră, de asemenea, că PAC trebuie să încurajeze financiar autoritățile locale din statele membre pentru a lua măsuri în vederea:

—

refacerii capacității de producție și protecție a ecosistemelor naturale, culturilor agricole și altor resurse afectate de secetă și deșertificare sau inundații;

| — | îmbunătățirii modalităților de utilizare a resurselor de apă, sol și vegetație, care s-au dovedit, în timp, nedurabile; |
| --- | --- |

—

îmbunătățirii modalităților de utilizare a resurselor de apă, sol și vegetație, care s-au dovedit, în timp, nedurabile;

| — | luării unor masuri de identificare, îmbunătățire și promovare a speciilor de plante și a raselor de animale în zonele secetoase și/sau expuse unui risc de aridizare; |
| --- | --- |

—

luării unor masuri de identificare, îmbunătățire și promovare a speciilor de plante și a raselor de animale în zonele secetoase și/sau expuse unui risc de aridizare;

| — | îmbunătățirea masurilor preventive; |
| --- | --- |

—

îmbunătățirea masurilor preventive;

| 30. | ia act de faptul că schimbările climatice au un impact direct și foarte negativ și că, prin urmare, trebuie să se acorde prioritate agriculturii la elaborarea de măsuri destinate să atenueze efectele schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

30.

ia act de faptul că schimbările climatice au un impact direct și foarte negativ și că, prin urmare, trebuie să se acorde prioritate agriculturii la elaborarea de măsuri destinate să atenueze efectele schimbărilor climatice;

| 31. | consideră că „noile provocări” menționate în bilanțul de sănătate al reformei PAC, și anume schimbările climatice, gestionarea apei, energiile regenerabile și biodiversitatea, ar trebui reiterate iar respectarea calității solului și a funcțiilor sale și îmbunătățirea acesteia (captarea carbonului, capacitatea de reținere a apei și elementele minerale, viața biologică etc.) ar trebui incluse, de asemenea, printre aceste provocări, deoarece acestea sunt chestiuni majore, cu impact asupra intereselor generațiilor viitoare, și ar trebui luate în considerare în cadrul viitoarei PAC; |
| --- | --- |

31.

consideră că „noile provocări” menționate în bilanțul de sănătate al reformei PAC, și anume schimbările climatice, gestionarea apei, energiile regenerabile și biodiversitatea, ar trebui reiterate iar respectarea calității solului și a funcțiilor sale și îmbunătățirea acesteia (captarea carbonului, capacitatea de reținere a apei și elementele minerale, viața biologică etc.) ar trebui incluse, de asemenea, printre aceste provocări, deoarece acestea sunt chestiuni majore, cu impact asupra intereselor generațiilor viitoare, și ar trebui luate în considerare în cadrul viitoarei PAC;

| 32. | ia act de faptul că actualul sistem de ecocondiționalitate, conceput pentru a garanta că producătorii agricoli respectă standarde foarte înalte în materie de bunăstare a animalelor, sănătate animală și protecție a mediului, a fost problematic pentru fermieri și poate, în forma sa actuală, acesta nu a fost modul cel mai adecvat de realizare a obiectivelor vizate; solicită, în contextul viitoarei reforme a PAC, să se pună mai mult accentul pe modele de producție mai durabile și mai eficiente, ținând seama de faptul că acestea necesită finanțare publică pentru a le permite fermierilor să acopere costurile suplimentare ocazionate de furnizarea de „bunuri publice” în beneficiul întregii societăți (precum prezervarea zonelor rurale, conservarea biodiversității, captarea carbonului și securitatea alimentară); |
| --- | --- |

32.

ia act de faptul că actualul sistem de ecocondiționalitate, conceput pentru a garanta că producătorii agricoli respectă standarde foarte înalte în materie de bunăstare a animalelor, sănătate animală și protecție a mediului, a fost problematic pentru fermieri și poate, în forma sa actuală, acesta nu a fost modul cel mai adecvat de realizare a obiectivelor vizate; solicită, în contextul viitoarei reforme a PAC, să se pună mai mult accentul pe modele de producție mai durabile și mai eficiente, ținând seama de faptul că acestea necesită finanțare publică pentru a le permite fermierilor să acopere costurile suplimentare ocazionate de furnizarea de „bunuri publice” în beneficiul întregii societăți (precum prezervarea zonelor rurale, conservarea biodiversității, captarea carbonului și securitatea alimentară);

| 33. | recunoaște că PAC trebuie să stabilească norme de prim rang la nivel mondial în materie de protecție a mediului; subliniază că acest fapt va reprezenta sursa unor costuri care nu pot fi recuperate de pe piață, cu toate că aceasta poate fi considerată în parte drept furnizare de bunuri publice, și că producătorii europeni trebuie să fie protejați de concurența din țările terțe în care normele ecologice ale UE nu sunt respectate; |
| --- | --- |

33.

recunoaște că PAC trebuie să stabilească norme de prim rang la nivel mondial în materie de protecție a mediului; subliniază că acest fapt va reprezenta sursa unor costuri care nu pot fi recuperate de pe piață, cu toate că aceasta poate fi considerată în parte drept furnizare de bunuri publice, și că producătorii europeni trebuie să fie protejați de concurența din țările terțe în care normele ecologice ale UE nu sunt respectate;

| 34. | consideră că schimbările climatice obligă Uniunea Europeană să adapteze modelul politicii agricole; invită, prin urmare, Comisia să promoveze, în viitoarea sa comunicare privind reforma PAC după 2013, un model agricol mai durabil și mai eficient, care să corespundă tuturor obiectivelor PAC, bazat pe o producție alimentară suficientă și sigură și care să respecte mai mult echilibrul ecologic; un astfel de model trebuie să se bazeze pe un sistem echitabil și legitim de sprijinire a fermierilor și să consolideze rolul meseriei de agricultor; |
| --- | --- |

34.

consideră că schimbările climatice obligă Uniunea Europeană să adapteze modelul politicii agricole; invită, prin urmare, Comisia să promoveze, în viitoarea sa comunicare privind reforma PAC după 2013, un model agricol mai durabil și mai eficient, care să corespundă tuturor obiectivelor PAC, bazat pe o producție alimentară suficientă și sigură și care să respecte mai mult echilibrul ecologic; un astfel de model trebuie să se bazeze pe un sistem echitabil și legitim de sprijinire a fermierilor și să consolideze rolul meseriei de agricultor;

| 35. | consideră că este necesar, pentru a permite agriculturii europene să contribuie la viitorul securității alimentare și la protecția climei, să se mențină o PAC ambițioasă care să cuprindă, în special, sistemul de plăți directe finanțate din bugetul comunitar, precum și o simplificare și o mai mare echitate a plăților în întreaga Uniune; |
| --- | --- |

35.

consideră că este necesar, pentru a permite agriculturii europene să contribuie la viitorul securității alimentare și la protecția climei, să se mențină o PAC ambițioasă care să cuprindă, în special, sistemul de plăți directe finanțate din bugetul comunitar, precum și o simplificare și o mai mare echitate a plăților în întreaga Uniune;

| 36. | subliniază importanța creării și asigurării permanente a unei baze pentru dezvoltarea unor activități economice alternative, care să reducă gradul de dependență al comunităților locale de producția agricolă afectată de secetă sau de resursele naturale; accesul la finanțare din fondurile europene este determinant pentru asigurarea condițiilor de desfășurare a activităților economice alternative; |
| --- | --- |

36.

subliniază importanța creării și asigurării permanente a unei baze pentru dezvoltarea unor activități economice alternative, care să reducă gradul de dependență al comunităților locale de producția agricolă afectată de secetă sau de resursele naturale; accesul la finanțare din fondurile europene este determinant pentru asigurarea condițiilor de desfășurare a activităților economice alternative;

| 37. | subliniază importanța promovării practicilor de planificare integrată a dezvoltării în zonele rurale în funcție de nevoile locale, prin introducerea principiilor de optimizare a utilizării terenurilor, pentru adaptarea la noile condiții de mediu (secetă prelungită, alunecări de teren, inundații etc.), la piața produselor și serviciilor generabile la nivel local; |
| --- | --- |

37.

subliniază importanța promovării practicilor de planificare integrată a dezvoltării în zonele rurale în funcție de nevoile locale, prin introducerea principiilor de optimizare a utilizării terenurilor, pentru adaptarea la noile condiții de mediu (secetă prelungită, alunecări de teren, inundații etc.), la piața produselor și serviciilor generabile la nivel local;

| 38. | solicită, de asemenea, Comisiei să reflecteze la noi sisteme de ajutor care să vizeze sprijinirea contribuției agriculturii la reducerea emisiilor de CO2, cum ar fi fixarea carbonului în solurile și biomasa agricole, și care să promoveze acele forme de exploatare agricolă a terenurilor ce aduc o contribuție pozitivă la contracararea schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

38.

solicită, de asemenea, Comisiei să reflecteze la noi sisteme de ajutor care să vizeze sprijinirea contribuției agriculturii la reducerea emisiilor de CO2, cum ar fi fixarea carbonului în solurile și biomasa agricole, și care să promoveze acele forme de exploatare agricolă a terenurilor ce aduc o contribuție pozitivă la contracararea schimbărilor climatice;

| 39. | subliniază necesitatea unei estimări corecte din partea Comisiei Europene a costurilor adaptării agriculturii la schimbările climatice; |
| --- | --- |

39.

subliniază necesitatea unei estimări corecte din partea Comisiei Europene a costurilor adaptării agriculturii la schimbările climatice;

| 40. | consideră că este necesară consolidarea instrumentelor de gestiune a riscurilor și a crizelor și adaptarea acestora la volatilitatea din ce în ce mai mare a piețelor și la intensificarea riscurilor climatice; |
| --- | --- |

40.

consideră că este necesară consolidarea instrumentelor de gestiune a riscurilor și a crizelor și adaptarea acestora la volatilitatea din ce în ce mai mare a piețelor și la intensificarea riscurilor climatice;

| 41. | subliniază, având în vedere amploarea provocării climatice și a investițiilor, că mediul agricol și cel forestier trebuie să se consacre unor modele de producție mai durabile și că este necesară menținerea unei PAC puternice, care să beneficieze de un buget adecvat după 2013; adaugă că este necesar să se prevadă noi resurse financiare pentru a încuraja difuzarea de tehnologii și sisteme moderne și inovatoare, susceptibile de a da rezultate concrete în ceea ce privește atenuarea și adaptarea în diferitele sectoare agricole; |
| --- | --- |

41.

subliniază, având în vedere amploarea provocării climatice și a investițiilor, că mediul agricol și cel forestier trebuie să se consacre unor modele de producție mai durabile și că este necesară menținerea unei PAC puternice, care să beneficieze de un buget adecvat după 2013; adaugă că este necesar să se prevadă noi resurse financiare pentru a încuraja difuzarea de tehnologii și sisteme moderne și inovatoare, susceptibile de a da rezultate concrete în ceea ce privește atenuarea și adaptarea în diferitele sectoare agricole;

| 42. | subliniază că, deși PAC nu este o politică europeană axată pe climă, aceasta trebuie totuși să ofere o bază pentru introducerea de instrumente și stimulente eficace în vederea combaterii schimbărilor climatice și că acest lucru ar trebui avut în vedere în dezbaterile privind viitorul buget al Uniunii; |
| --- | --- |

42.

subliniază că, deși PAC nu este o politică europeană axată pe climă, aceasta trebuie totuși să ofere o bază pentru introducerea de instrumente și stimulente eficace în vederea combaterii schimbărilor climatice și că acest lucru ar trebui avut în vedere în dezbaterile privind viitorul buget al Uniunii;

| 43. | consideră că Uniunea Europeană trebuie să își mențină poziția de lider în lupta împotriva schimbărilor climatice, care nu trebuie plasată pe locul doi din cauza dificultăților economice actuale; |
| --- | --- |

43.

consideră că Uniunea Europeană trebuie să își mențină poziția de lider în lupta împotriva schimbărilor climatice, care nu trebuie plasată pe locul doi din cauza dificultăților economice actuale;

| 44. | subliniază că Uniunea Europeană are nevoie de politici de dezvoltare și de finanțare pentru o agricultură care să garanteze alimente sigure și de calitate; |
| --- | --- |

44.

subliniază că Uniunea Europeană are nevoie de politici de dezvoltare și de finanțare pentru o agricultură care să garanteze alimente sigure și de calitate;

*

* *

| 45. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

45.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO C 282 E, 6.11.2008, p. 281.

(2)  JO C 66 E, 20.3.2009, p. 29.

(3)  JO C 67 E, 18.3.2010, p. 44.

(4)  Texte adoptate, P6_TA(2009)0130.

(5)  Texte adoptate, P7_TA(2009)0089.

---

| 15.3.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 81/40 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 81/40

---

Miercuri, 5 mai 2010Agricultura din zonele cu handicapuri naturale: un bilanț de sănătate special

P7_TA(2010)0132

Rezoluția Parlamentului European din 5 mai 2010 referitoare la agricultura în zonele afectate de handicapuri naturale: un bilanț de sănătate special (2009/2156(INI))

2011/C 81 E/07

Parlamentul European,

având în vedere articolul 39 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „Către o mai bună direcționare a ajutoarelor pentru fermierii din zonele cu handicapuri naturale” (COM(2009)0161),

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European privind comunicarea Comisiei, transmis la data de 17 decembrie 2009,

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală și avizul Comisiei pentru dezvoltare regională (A7-0056/2010),

| A. | întrucât, peste jumătate (54 %) din terenurile agricole din UE sunt clasificate drept zone defavorizate; |
| --- | --- |

A.

întrucât, peste jumătate (54 %) din terenurile agricole din UE sunt clasificate drept zone defavorizate;

| B. | întrucât fiecare stat membru a declarat zone defavorizate, chiar dacă în proporții diferite; |
| --- | --- |

B.

întrucât fiecare stat membru a declarat zone defavorizate, chiar dacă în proporții diferite;

| C. | întrucât regiunile montane (inclusiv regiunile arctice situate la nord de paralela 62, asimilate cu regiunile montane) reprezintă aproximativ 16 % din terenurile agricole, însă peste 35 % din terenurile agricole sunt clasificate drept „zone defavorizate intermediare”; |
| --- | --- |

C.

întrucât regiunile montane (inclusiv regiunile arctice situate la nord de paralela 62, asimilate cu regiunile montane) reprezintă aproximativ 16 % din terenurile agricole, însă peste 35 % din terenurile agricole sunt clasificate drept „zone defavorizate intermediare”;

| D. | întrucât aceste „zone defavorizate intermediare” au fost clasificate de statele membre pe baza mai multor criterii diferite, fapt care, în opinia Curții de Conturi Europene (1), poate duce la un tratament neechitabil; |
| --- | --- |

D.

întrucât aceste „zone defavorizate intermediare” au fost clasificate de statele membre pe baza mai multor criterii diferite, fapt care, în opinia Curții de Conturi Europene (1), poate duce la un tratament neechitabil;

| E. | întrucât doar o mică parte a exploatațiilor din aceste regiuni beneficiază de plăți compensatorii, iar sumele acordate variază considerabil de la un stat membru la altul (2); |
| --- | --- |

E.

întrucât doar o mică parte a exploatațiilor din aceste regiuni beneficiază de plăți compensatorii, iar sumele acordate variază considerabil de la un stat membru la altul (2);

| F. | întrucât pentru zonele montane și zonele afectate de handicapuri specifice, definite în conformitate cu articolul 50 alineatul (2) (zone montane), respectiv articolul 50 alineatul (3) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului din 20 septembrie 2005 privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul European Agricol pentru Dezvoltare Rurală (FEADR) există criterii clare și incontestabile, astfel încât clasificarea acestor zone nu a fost criticată de Curtea de Conturi Europeană și nici nu este vizată de actuala comunicare a Comisiei; |
| --- | --- |

F.

întrucât pentru zonele montane și zonele afectate de handicapuri specifice, definite în conformitate cu articolul 50 alineatul (2) (zone montane), respectiv articolul 50 alineatul (3) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului din 20 septembrie 2005 privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul European Agricol pentru Dezvoltare Rurală (FEADR) există criterii clare și incontestabile, astfel încât clasificarea acestor zone nu a fost criticată de Curtea de Conturi Europeană și nici nu este vizată de actuala comunicare a Comisiei;

| G. | întrucât situația specifică din regiunile ultraperiferice necesită proceduri speciale; |
| --- | --- |

G.

întrucât situația specifică din regiunile ultraperiferice necesită proceduri speciale;

| H. | întrucât sprijinirea zonelor defavorizate este o componentă importantă a celui de-al doilea pilon al politicii agricole comune, și anume al politicii de dezvoltare rurală, fapt pentru care obiectivele politicii regionale și redistribuirea resurselor FEADR nu ar trebui să se afle în centrul dezbaterilor; |
| --- | --- |

H.

întrucât sprijinirea zonelor defavorizate este o componentă importantă a celui de-al doilea pilon al politicii agricole comune, și anume al politicii de dezvoltare rurală, fapt pentru care obiectivele politicii regionale și redistribuirea resurselor FEADR nu ar trebui să se afle în centrul dezbaterilor;

| I. | întrucât în urma reformei legislației privind zonele defavorizate și a adoptării Regulamentului (CE) nr. 1698/2005 a fost desființată categoria „zonelor defavorizate intermediare”, iar zonele eligibile pentru sprijin au fost definite ca fiind zone „afectate de handicapuri naturale importante”; |
| --- | --- |

I.

întrucât în urma reformei legislației privind zonele defavorizate și a adoptării Regulamentului (CE) nr. 1698/2005 a fost desființată categoria „zonelor defavorizate intermediare”, iar zonele eligibile pentru sprijin au fost definite ca fiind zone „afectate de handicapuri naturale importante”;

| J. | întrucât criteriile socio-economice aplicate de unele state membre înaintea reformei din 2005 nu mai pot fi folosite ca și criterii principale pentru delimitarea zonelor „afectate de handicapuri naturale”, însă aceste criterii se mai pot utiliza în definiția zonelor „afectate de handicapuri specifice”, eligibile pentru sprijin în conformitate cu articolul 50 alineatul (3) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 1698/2005; |
| --- | --- |

J.

întrucât criteriile socio-economice aplicate de unele state membre înaintea reformei din 2005 nu mai pot fi folosite ca și criterii principale pentru delimitarea zonelor „afectate de handicapuri naturale”, însă aceste criterii se mai pot utiliza în definiția zonelor „afectate de handicapuri specifice”, eligibile pentru sprijin în conformitate cu articolul 50 alineatul (3) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 1698/2005;

| K. | întrucât statele membre dispun de o mare libertate în structurarea programelor lor naționale și regionale de dezvoltare rurală, ceea ce le permite să elaboreze un set de măsuri echilibrate și adaptate situației lor regionale specifice și întrucât statelor membre le revine sarcina de a include în programele lor o ofertă adecvată pentru regiunile lor defavorizate; |
| --- | --- |

K.

întrucât statele membre dispun de o mare libertate în structurarea programelor lor naționale și regionale de dezvoltare rurală, ceea ce le permite să elaboreze un set de măsuri echilibrate și adaptate situației lor regionale specifice și întrucât statelor membre le revine sarcina de a include în programele lor o ofertă adecvată pentru regiunile lor defavorizate;

| L. | întrucât cele opt criterii biofizice s-ar putea dovedi insuficiente și pragul de 66 % din terenuri care a fost propus ar putea să nu fie considerat adecvat în toate cazurile pentru a determina handicapul real de o manieră care să respecte marea diversitate a zonelor rurale ale UE; întrucât plantele cultivate, combinația de tipuri de soluri, umiditatea solului și climatul sunt, printre altele, alți factori relevanți în vederea determinării handicapului real dintr-o zonă dată, |
| --- | --- |

L.

întrucât cele opt criterii biofizice s-ar putea dovedi insuficiente și pragul de 66 % din terenuri care a fost propus ar putea să nu fie considerat adecvat în toate cazurile pentru a determina handicapul real de o manieră care să respecte marea diversitate a zonelor rurale ale UE; întrucât plantele cultivate, combinația de tipuri de soluri, umiditatea solului și climatul sunt, printre altele, alți factori relevanți în vederea determinării handicapului real dintr-o zonă dată,

| 1. | subliniază importanța acordării unor plăți compensatorii corespunzătoare în zonele defavorizate, aceasta fiind un instrument indispensabil pentru a garanta furnizarea unor bunuri publice de mare valoare, cum ar fi menținerea gestionării terenurilor și a peisajului cultivat; subliniază că în special zonele defavorizate au deseori o valoare ridicată în ceea ce privește peisajul cultivat, conservarea biodiversității și avantajele pentru mediu, precum și ocuparea forței de muncă în mediul rural și vitalitatea comunităților rurale; |
| --- | --- |

1.

subliniază importanța acordării unor plăți compensatorii corespunzătoare în zonele defavorizate, aceasta fiind un instrument indispensabil pentru a garanta furnizarea unor bunuri publice de mare valoare, cum ar fi menținerea gestionării terenurilor și a peisajului cultivat; subliniază că în special zonele defavorizate au deseori o valoare ridicată în ceea ce privește peisajul cultivat, conservarea biodiversității și avantajele pentru mediu, precum și ocuparea forței de muncă în mediul rural și vitalitatea comunităților rurale;

| 2. | recunoaște că, datorită poziției lor unice, zonele mai puțin favorizate au un rol important de jucat în ceea ce privește furnizarea de avantaje pentru mediu și menținerea peisajului și subliniază că plățile acordate în temeiul acestei măsuri ar trebui să caute să atingă aceste obiective; |
| --- | --- |

2.

recunoaște că, datorită poziției lor unice, zonele mai puțin favorizate au un rol important de jucat în ceea ce privește furnizarea de avantaje pentru mediu și menținerea peisajului și subliniază că plățile acordate în temeiul acestei măsuri ar trebui să caute să atingă aceste obiective;

| 3. | subliniază că articolul 158 din TCE referitor la politica de coeziune, conform modificărilor aduse de Tratatul de la Lisabona, acordă o atenție specială regiunilor cu handicapuri naturale; îndeamnă Comisia să conceapă o strategie cuprinzătoare pentru a elimina discrepanțele existente între statele membre în ceea ce privește tratarea acestor zone și să promoveze o strategie integrată care să țină seama de caracteristicile naționale și regionale specifice; |
| --- | --- |

3.

subliniază că articolul 158 din TCE referitor la politica de coeziune, conform modificărilor aduse de Tratatul de la Lisabona, acordă o atenție specială regiunilor cu handicapuri naturale; îndeamnă Comisia să conceapă o strategie cuprinzătoare pentru a elimina discrepanțele existente între statele membre în ceea ce privește tratarea acestor zone și să promoveze o strategie integrată care să țină seama de caracteristicile naționale și regionale specifice;

| 4. | subliniază că sprijinirea zonelor afectate de handicapuri naturale urmărește mai ales menținerea pe scară largă și în permanență a unei forme eficiente și multifuncționale de agricultură, menținând astfel spațiul rural ca o zonă economică vitală și un spațiu de trai; |
| --- | --- |

4.

subliniază că sprijinirea zonelor afectate de handicapuri naturale urmărește mai ales menținerea pe scară largă și în permanență a unei forme eficiente și multifuncționale de agricultură, menținând astfel spațiul rural ca o zonă economică vitală și un spațiu de trai;

| 5. | subliniază necesitatea gestionării acestor zone defavorizate nu doar din perspectiva producției de alimente de calitate, ci și pentru a contribui la dezvoltarea economică generală, la creșterea calității vieții, precum și la stabilitatea demografică și socială în aceste zone; |
| --- | --- |

5.

subliniază necesitatea gestionării acestor zone defavorizate nu doar din perspectiva producției de alimente de calitate, ci și pentru a contribui la dezvoltarea economică generală, la creșterea calității vieții, precum și la stabilitatea demografică și socială în aceste zone;

| 6. | în acest sens, solicită Comisiei să țină seama, de asemenea, de implicațiile sociale ale noii clasificări pentru zonele cu handicapuri naturale; |
| --- | --- |

6.

în acest sens, solicită Comisiei să țină seama, de asemenea, de implicațiile sociale ale noii clasificări pentru zonele cu handicapuri naturale;

| 7. | subliniază că plățile compensatorii pentru zonele defavorizate, spre deosebire de măsurile agroecologice, nu trebuie să facă obiectul unor condiții specifice suplimentare în ceea ce privește metoda de gestionare a terenurilor, condiții care să depășească cerințele în materie de ecocondiționalitate; reamintește că regimul zonelor defavorizate trebuie, în principiu, să ofere compensații fermierilor care sunt și administratori de terenuri și care lucrează în prezența unor handicapuri naturale semnificative, pentru care piața nu acordă compensații ca atare; |
| --- | --- |

7.

subliniază că plățile compensatorii pentru zonele defavorizate, spre deosebire de măsurile agroecologice, nu trebuie să facă obiectul unor condiții specifice suplimentare în ceea ce privește metoda de gestionare a terenurilor, condiții care să depășească cerințele în materie de ecocondiționalitate; reamintește că regimul zonelor defavorizate trebuie, în principiu, să ofere compensații fermierilor care sunt și administratori de terenuri și care lucrează în prezența unor handicapuri naturale semnificative, pentru care piața nu acordă compensații ca atare;

| 8. | subliniază totuși că plățile acordate în cazul zonelor defavorizate trebuie să fie legate de practicarea unei agriculturi active, adică pentru producția de alimente sau activități strâns legate de producția de alimente; |
| --- | --- |

8.

subliniază totuși că plățile acordate în cazul zonelor defavorizate trebuie să fie legate de practicarea unei agriculturi active, adică pentru producția de alimente sau activități strâns legate de producția de alimente;

| 9. | este de opinie că cele opt criterii biofizice propuse de Comisie ar putea fi în principiu adecvate pentru delimitarea într-o oarecare măsură a zonelor afectate de handicapuri naturale; subliniază totuși că aceste criterii nu pot fi folosite în toate cazurile pentru a delimita în mod obiectiv zonele cu handicapuri naturale; |
| --- | --- |

9.

este de opinie că cele opt criterii biofizice propuse de Comisie ar putea fi în principiu adecvate pentru delimitarea într-o oarecare măsură a zonelor afectate de handicapuri naturale; subliniază totuși că aceste criterii nu pot fi folosite în toate cazurile pentru a delimita în mod obiectiv zonele cu handicapuri naturale;

| 10. | recunoaște totuși că s-ar putea ca folosirea unor criterii stricte și pur biofizice să nu fie potrivită pentru toate zonele din Europa și ar putea avea consecințe neintenționate în ceea ce privește delimitarea zonelor care le respectă; din acest motiv, recomandă reexaminarea dintr-o perspectivă pur obiectivă a folosirii criteriilor socio-economice, cum ar fi depărtarea de piețe, lipsa serviciilor și depopularea; |
| --- | --- |

10.

recunoaște totuși că s-ar putea ca folosirea unor criterii stricte și pur biofizice să nu fie potrivită pentru toate zonele din Europa și ar putea avea consecințe neintenționate în ceea ce privește delimitarea zonelor care le respectă; din acest motiv, recomandă reexaminarea dintr-o perspectivă pur obiectivă a folosirii criteriilor socio-economice, cum ar fi depărtarea de piețe, lipsa serviciilor și depopularea;

| 11. | îndeamnă Comisia să țină seama de toate pozițiile exprimate în timpul consultării cu statele membre, autoritățile locale și regionale și organizațiile fermierilor în ceea ce privește definirea zonelor cu handicapuri naturale; |
| --- | --- |

11.

îndeamnă Comisia să țină seama de toate pozițiile exprimate în timpul consultării cu statele membre, autoritățile locale și regionale și organizațiile fermierilor în ceea ce privește definirea zonelor cu handicapuri naturale;

| 12. | în special, includerea unui criteriu geografic cunoscut sub numele de „izolare” ar putea constitui o soluție pentru handicapul natural specific caracterizat prin distanță de piață, îndepărtare și acces limitat la servicii; |
| --- | --- |

12.

în special, includerea unui criteriu geografic cunoscut sub numele de „izolare” ar putea constitui o soluție pentru handicapul natural specific caracterizat prin distanță de piață, îndepărtare și acces limitat la servicii;

| 13. | consideră că este necesar să se revizuiască definiția criteriului „regimului de umiditate a solului” pentru a ține seama de diversele condiții agricole și climatice care există în diversele state membre ale Uniunii; |
| --- | --- |

13.

consideră că este necesar să se revizuiască definiția criteriului „regimului de umiditate a solului” pentru a ține seama de diversele condiții agricole și climatice care există în diversele state membre ale Uniunii;

| 14. | pentru a recunoaște limitările solurilor umede neexploatabile, includerea unui criteriu de tipul „numărului de zile în care umiditatea atinge 100 % din capacitatea de absorbție a solului” ar permite să se țină seama de interacțiunea dintre tipurile de soluri și climat (de exemplu pentru a reflecta în mod corect dificultățile climatului marin); |
| --- | --- |

14.

pentru a recunoaște limitările solurilor umede neexploatabile, includerea unui criteriu de tipul „numărului de zile în care umiditatea atinge 100 % din capacitatea de absorbție a solului” ar permite să se țină seama de interacțiunea dintre tipurile de soluri și climat (de exemplu pentru a reflecta în mod corect dificultățile climatului marin);

| 15. | solicită, prin urmare, Comisiei să continue eforturile sale în materie de cercetare și analiză în vederea includerii unor criterii suplimentare potențiale în noul regim referitor la zonele defavorizate pentru a-și adapta într-o măsură mai mare propunerile în funcție de dificultățile practice cu care se confruntă fermierii și să construiască un set robust de criterii, care să rămână adecvate pe termen lung; |
| --- | --- |

15.

solicită, prin urmare, Comisiei să continue eforturile sale în materie de cercetare și analiză în vederea includerii unor criterii suplimentare potențiale în noul regim referitor la zonele defavorizate pentru a-și adapta într-o măsură mai mare propunerile în funcție de dificultățile practice cu care se confruntă fermierii și să construiască un set robust de criterii, care să rămână adecvate pe termen lung;

| 16. | subliniază însă că pentru aplicarea acestor criterii și stabilirea unor valori de prag realiste în practică este indispensabil ca statele membre și regiunile să dispună de datele biofizice necesare, iar acestea să corespundă cu un grad de precizie suficient tipului de teren în cauză; prin urmare, sprijină procesul inițiat de Comisie pentru evaluarea practică a criteriilor propuse; solicită ca hărțile detaliate care urmează să fie prezentate de statele membre să fie folosite eventual pentru adaptarea valorilor-limită ale criteriilor care definesc zonele cu handicapuri naturale și a pragului de 66 % propus, la nivel național sau regional, în funcție de caracteristicile mediului natural; |
| --- | --- |

16.

subliniază însă că pentru aplicarea acestor criterii și stabilirea unor valori de prag realiste în practică este indispensabil ca statele membre și regiunile să dispună de datele biofizice necesare, iar acestea să corespundă cu un grad de precizie suficient tipului de teren în cauză; prin urmare, sprijină procesul inițiat de Comisie pentru evaluarea practică a criteriilor propuse; solicită ca hărțile detaliate care urmează să fie prezentate de statele membre să fie folosite eventual pentru adaptarea valorilor-limită ale criteriilor care definesc zonele cu handicapuri naturale și a pragului de 66 % propus, la nivel național sau regional, în funcție de caracteristicile mediului natural;

| 17. | subliniază, în special, că, pentru a ține seama de o manieră practică de interacțiunile dintre numărul ridicat de factori de influență, s-ar putea să fie necesară utilizarea cumulată a criteriilor adoptate; aceasta ar putea permite zonelor defavorizate care numără două sau mai multe handicapuri naturale mici sau medii să fie clasificate ca zone defavorizate chiar și în cazul în care criteriile individuale nu ar permite această clasificare; |
| --- | --- |

17.

subliniază, în special, că, pentru a ține seama de o manieră practică de interacțiunile dintre numărul ridicat de factori de influență, s-ar putea să fie necesară utilizarea cumulată a criteriilor adoptate; aceasta ar putea permite zonelor defavorizate care numără două sau mai multe handicapuri naturale mici sau medii să fie clasificate ca zone defavorizate chiar și în cazul în care criteriile individuale nu ar permite această clasificare;

| 18. | subliniază că avizul definitiv referitor la unitatea teritorială de bază aleasă, la criteriile și valorile de prag propuse de Comisie poate fi emis doar atunci când sunt disponibile hărțile detaliate elaborate de statele membre; subliniază că, în absența unor astfel de rezultate ale simulării, pragul propus de 66 %, precum și pragurile care definesc criteriile însele, trebuie privite cu mare circumspecție și pot fi ajustate obiectiv și în mod corespunzător doar după ce hărțile naționale sunt disponibile; solicită, prin urmare, Comisiei să examineze prompt rezultatele exercițiului de cartografiere și să prezinte cât mai curând posibil, pe baza acestora, Parlamentului European și Consiliului o comunicare detaliată referitoare la delimitarea zonelor cu handicapuri naturale; |
| --- | --- |

18.

subliniază că avizul definitiv referitor la unitatea teritorială de bază aleasă, la criteriile și valorile de prag propuse de Comisie poate fi emis doar atunci când sunt disponibile hărțile detaliate elaborate de statele membre; subliniază că, în absența unor astfel de rezultate ale simulării, pragul propus de 66 %, precum și pragurile care definesc criteriile însele, trebuie privite cu mare circumspecție și pot fi ajustate obiectiv și în mod corespunzător doar după ce hărțile naționale sunt disponibile; solicită, prin urmare, Comisiei să examineze prompt rezultatele exercițiului de cartografiere și să prezinte cât mai curând posibil, pe baza acestora, Parlamentului European și Consiliului o comunicare detaliată referitoare la delimitarea zonelor cu handicapuri naturale;

| 19. | subliniază că, atunci când se stabilește harta definitivă a zonelor defavorizate intermediare, trebuie să se țină seama și de criterii naționale obiective, care să permită adaptarea definiției zonelor la diversele condiții specifice din fiecare țară; consideră că această adaptare ar trebui efectuată de o manieră transparentă; |
| --- | --- |

19.

subliniază că, atunci când se stabilește harta definitivă a zonelor defavorizate intermediare, trebuie să se țină seama și de criterii naționale obiective, care să permită adaptarea definiției zonelor la diversele condiții specifice din fiecare țară; consideră că această adaptare ar trebui efectuată de o manieră transparentă;

| 20. | consideră că este necesară o anumită ajustare voluntară la nivel național a criteriilor pentru sprijinirea zonelor afectate de handicapuri naturale pentru a putea reacționa în mod corespunzător în cazul situațiilor geografice speciale în care handicapurile naturale au fost compensate prin intervenții umane; subliniază totuși că în cazul creșterii calității terenului, trebuie să se țină seama de povara reprezentată de costurile permanente aferente întreținerii, cum ar fi cele legate de drenare și irigare; propune ca, în acest context, să se recurgă și la date economice (cum ar fi veniturile exploatațiilor și productivitatea terenurilor); subliniază însă că decizia privind criteriile utilizate pentru această ajustare trebuie să fie luată de statele membre, dat fiind că multe state membre au dezvoltat deja un sistem adecvat și potrivit de diferențiere, care ar trebui menținut; |
| --- | --- |

20.

consideră că este necesară o anumită ajustare voluntară la nivel național a criteriilor pentru sprijinirea zonelor afectate de handicapuri naturale pentru a putea reacționa în mod corespunzător în cazul situațiilor geografice speciale în care handicapurile naturale au fost compensate prin intervenții umane; subliniază totuși că în cazul creșterii calității terenului, trebuie să se țină seama de povara reprezentată de costurile permanente aferente întreținerii, cum ar fi cele legate de drenare și irigare; propune ca, în acest context, să se recurgă și la date economice (cum ar fi veniturile exploatațiilor și productivitatea terenurilor); subliniază însă că decizia privind criteriile utilizate pentru această ajustare trebuie să fie luată de statele membre, dat fiind că multe state membre au dezvoltat deja un sistem adecvat și potrivit de diferențiere, care ar trebui menținut;

| 21. | consideră că noile criterii ar putea exclude anumite zone afectate de handicapuri naturale care în momentul de față sunt eligibile; subliniază că ar trebui definită o perioadă de tranziție adecvată pentru a permite regiunilor în cauză să se adapteze la noua situație; |
| --- | --- |

21.

consideră că noile criterii ar putea exclude anumite zone afectate de handicapuri naturale care în momentul de față sunt eligibile; subliniază că ar trebui definită o perioadă de tranziție adecvată pentru a permite regiunilor în cauză să se adapteze la noua situație;

| 22. | subliniază că zonele care au depășit, prin intermediul tehnicilor agronomice, dezavantajele naturale ale terenului ar trebui să nu fie eliminate definitiv, în special dacă beneficiază de venituri agricole scăzute sau beneficiază de un număr redus de alternative de producție și solicită Comisiei să garanteze o tranziție lină în cazul zonelor respective; |
| --- | --- |

22.

subliniază că zonele care au depășit, prin intermediul tehnicilor agronomice, dezavantajele naturale ale terenului ar trebui să nu fie eliminate definitiv, în special dacă beneficiază de venituri agricole scăzute sau beneficiază de un număr redus de alternative de producție și solicită Comisiei să garanteze o tranziție lină în cazul zonelor respective;

| 23. | solicită ca, în cazul procedurilor tehnice care urmăresc compensarea handicapurilor naturale, să nu se țină seama doar de avantajele pe termen scurt, ci ca procedurile să fie supuse, de asemenea, unei evaluări a impactului asupra dezvoltării durabile; |
| --- | --- |

23.

solicită ca, în cazul procedurilor tehnice care urmăresc compensarea handicapurilor naturale, să nu se țină seama doar de avantajele pe termen scurt, ci ca procedurile să fie supuse, de asemenea, unei evaluări a impactului asupra dezvoltării durabile;

| 24. | subliniază responsabilitatea care le revine statelor membre la desemnarea zonelor afectate de handicapuri naturale, precum și la elaborarea unor programe echilibrate pentru dezvoltarea rurală; subliniază necesitatea unui parteneriat cu autoritățile locale și regionale în cadrul acestui proces; subliniază, în același timp, necesitatea unei notificări, respectiv aprobări a acestor decizii naționale sau regionale de către Comisia Europeană; |
| --- | --- |

24.

subliniază responsabilitatea care le revine statelor membre la desemnarea zonelor afectate de handicapuri naturale, precum și la elaborarea unor programe echilibrate pentru dezvoltarea rurală; subliniază necesitatea unui parteneriat cu autoritățile locale și regionale în cadrul acestui proces; subliniază, în același timp, necesitatea unei notificări, respectiv aprobări a acestor decizii naționale sau regionale de către Comisia Europeană;

| 25. | subliniază că reforma referitoare la zonele cu handicapuri naturale formează o parte esențială a dezvoltării viitoare a politicii agricole comune a Uniunii Europene; |
| --- | --- |

25.

subliniază că reforma referitoare la zonele cu handicapuri naturale formează o parte esențială a dezvoltării viitoare a politicii agricole comune a Uniunii Europene;

| 26. | solicită Comisiei să elaboreze în termen de un an un text legislativ separat referitor la agricultura în zonele cu handicapuri naturale; |
| --- | --- |

26.

solicită Comisiei să elaboreze în termen de un an un text legislativ separat referitor la agricultura în zonele cu handicapuri naturale;

| 27. | solicită ca revizuirea regimului referitor la zonele defavorizate să aibă loc în concertare cu discuțiile reformei globale a PAC pentru a asigura coerența conceperii noilor sisteme de sprijin pentru fermieri, în special în conexiune cu noua plată unică pe exploatație; |
| --- | --- |

27.

solicită ca revizuirea regimului referitor la zonele defavorizate să aibă loc în concertare cu discuțiile reformei globale a PAC pentru a asigura coerența conceperii noilor sisteme de sprijin pentru fermieri, în special în conexiune cu noua plată unică pe exploatație;

| 28. | este conștient de implicațiile pe care le-ar putea avea exercițiul de redefinire a zonelor defavorizate intermediare asupra viitoarei definiri a ajutorului acordat în cadrul PAC, deci solicită Comisiei să țină seama de toate pozițiile exprimate în cadrul consultărilor publice de către statele membre, de autoritățile regionale și locale și de colectivele agricole interesate; |
| --- | --- |

28.

este conștient de implicațiile pe care le-ar putea avea exercițiul de redefinire a zonelor defavorizate intermediare asupra viitoarei definiri a ajutorului acordat în cadrul PAC, deci solicită Comisiei să țină seama de toate pozițiile exprimate în cadrul consultărilor publice de către statele membre, de autoritățile regionale și locale și de colectivele agricole interesate;

| 29. | solicită protejarea bugetului european pentru dezvoltare rurală și îndeamnă statele membre să folosească din plin posibilitățile de cofinanțare pentru zonele defavorizate, care constituie unul dintre cele mai importante și eficiente regimuri de dezvoltare rurală; |
| --- | --- |

29.

solicită protejarea bugetului european pentru dezvoltare rurală și îndeamnă statele membre să folosească din plin posibilitățile de cofinanțare pentru zonele defavorizate, care constituie unul dintre cele mai importante și eficiente regimuri de dezvoltare rurală;

| 30. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și Comitetului Economic și Social European și Comitetului Regiunilor. |
| --- | --- |

30.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și Comitetului Economic și Social European și Comitetului Regiunilor.

---

(1)  Curtea de Conturi Europeană: Raportul special nr. 4/2003, JO C 151, 27.6.2003.

(2)  De la 16 EUR/ha în Spania până la 250 EUR/ha în Malta.

---

| 15.3.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 81/45 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 81/45

---

Miercuri, 5 mai 2010O nouă agendă digitală pentru Europa: 2015.eu

P7_TA(2010)0133

Rezoluția Parlamentului European din 5 mai 2010 referitoare la o nouă agendă digitală pentru Europa: 2015.eu (2009/2225(INI))

2011/C 81 E/08

Parlamentul European,

având în vedere Comunicarea Comisiei către Consiliu, Parlamentul European, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „Raport privind competitivitatea digitală a Europei. Principalele realizări ale strategiei i2010 în perioada 2005-2009” (COM(2009)0390),

având în vedere Comunicarea Comisiei către Consiliu, Parlamentul European, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „Comerțul electronic transfrontalier dintre întreprinderi și consumatori în Uniunea Europeană” (COM(2009)0557),

având în vedere Rezoluția sa din 14 martie 2006 privind o societate informațională europeană pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă (1),

având în vedere Rezoluția sa din 14 februarie 2007 privind o politică europeană în domeniul spectrului de frecvențe radio (2),

având în vedere Rezoluția sa din 19 iunie 2007 privind elaborarea unei politici europene în materie de bandă largă (3),

având în vedere Rezoluția sa din 21 iunie 2007 privind încrederea consumatorilor în mediul digital (4),

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, avizul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și avizul Comisiei pentru cultură și educație (A7-0066/2010),

| A. | întrucât tehnologiile informației și comunicațiilor (TIC) pătrund în practic aproape toate aspectele vieții noastre și sunt legate în mod inextricabil de dorința noastră de a avea o economie prosperă și competitivă, de a ne proteja mediul și de a trăi într-o societate mai democratică, mai deschisă și mai incluzivă; |
| --- | --- |

A.

întrucât tehnologiile informației și comunicațiilor (TIC) pătrund în practic aproape toate aspectele vieții noastre și sunt legate în mod inextricabil de dorința noastră de a avea o economie prosperă și competitivă, de a ne proteja mediul și de a trăi într-o societate mai democratică, mai deschisă și mai incluzivă;

| B. | întrucât Europa ar trebui să joace un rol principal în crearea și aplicarea de TIC, creând mai multă valoare pentru cetățenii și întreprinderile sale; întrucât utilizarea TIC contribuie la depășirea provocărilor structurale actuale, și la realizarea unei creșteri economice viabile; |
| --- | --- |

B.

întrucât Europa ar trebui să joace un rol principal în crearea și aplicarea de TIC, creând mai multă valoare pentru cetățenii și întreprinderile sale; întrucât utilizarea TIC contribuie la depășirea provocărilor structurale actuale, și la realizarea unei creșteri economice viabile;

| C. | întrucât Europa va culege roadele acestei revoluții digitale doar dacă toți cetățenii sunt mobilizați și au șansa de a participa pe deplin la noua societate digitală, iar omul este plasat în centrul aceste acțiuni politice; întrucât această revoluție digitală nu mai poate fi concepută ca o evoluție plecând de la trecutul industrial, ci mai degrabă ca un proces de transformare radicală; |
| --- | --- |

C.

întrucât Europa va culege roadele acestei revoluții digitale doar dacă toți cetățenii sunt mobilizați și au șansa de a participa pe deplin la noua societate digitală, iar omul este plasat în centrul aceste acțiuni politice; întrucât această revoluție digitală nu mai poate fi concepută ca o evoluție plecând de la trecutul industrial, ci mai degrabă ca un proces de transformare radicală;

| D. | întrucât dezvoltarea societății digitale ar trebui să fie incluzivă și accesibilă tuturor cetățenilor UE și ar trebui susținută prin politici eficace destinate reducerii decalajelor digitale din cadrul UE, ajutând tot mai mulți cetățeni să își dezvolte competențele informatice pentru a folosi la maximum oportunitățile oferite de aplicațiile TIC; |
| --- | --- |

D.

întrucât dezvoltarea societății digitale ar trebui să fie incluzivă și accesibilă tuturor cetățenilor UE și ar trebui susținută prin politici eficace destinate reducerii decalajelor digitale din cadrul UE, ajutând tot mai mulți cetățeni să își dezvolte competențele informatice pentru a folosi la maximum oportunitățile oferite de aplicațiile TIC;

| E. | întrucât, deși comunicațiile în bandă largă sunt disponibile pentru peste 90 % din populația UE, introducerea acestora are loc în doar 50 % dintre gospodării; |
| --- | --- |

E.

întrucât, deși comunicațiile în bandă largă sunt disponibile pentru peste 90 % din populația UE, introducerea acestora are loc în doar 50 % dintre gospodării;

| F. | întrucât piețele de comunicație competitive joacă un rol important în garantarea faptului că utilizatorii se bucură de maximum de beneficii în ceea ce privește alegerea, calitatea și prețurile accesibile; |
| --- | --- |

F.

întrucât piețele de comunicație competitive joacă un rol important în garantarea faptului că utilizatorii se bucură de maximum de beneficii în ceea ce privește alegerea, calitatea și prețurile accesibile;

| G. | întrucât potențialul Europei este indisolubil legat de abilitățile populației, ale forței de muncă și ale organizațiilor europene; întrucât, în absența acestor abilități, tehnologiile și infrastructurile de informații și comunicare pot genera doar o valoare adăugată economică și socială limitată; |
| --- | --- |

G.

întrucât potențialul Europei este indisolubil legat de abilitățile populației, ale forței de muncă și ale organizațiilor europene; întrucât, în absența acestor abilități, tehnologiile și infrastructurile de informații și comunicare pot genera doar o valoare adăugată economică și socială limitată;

| H. | întrucât TIC poate constitui un motor deosebit de puternic în eforturile de a susține dezvoltarea pozitivă și durabilă în țările de pe glob și de a combate sărăcia și inegalitățile sociale și economice; |
| --- | --- |

H.

întrucât TIC poate constitui un motor deosebit de puternic în eforturile de a susține dezvoltarea pozitivă și durabilă în țările de pe glob și de a combate sărăcia și inegalitățile sociale și economice;

| I. | întrucât cetățenii nu vor interacționa, nu își vor exprima opiniile în deplină libertate și nu vor încheia tranzacții dacă nu au suficientă încredere în cadrul legal al noului spațiu digital; întrucât garantarea și asigurarea respectării drepturilor fundamentale în acest context este o condiție esențială pentru câștigarea încrederii cetățenilor; întrucât garantarea protecției drepturilor de proprietate intelectuală (IPR) și a altor drepturi este o condiție esențială pentru câștigarea încrederii întreprinderilor; |
| --- | --- |

I.

întrucât cetățenii nu vor interacționa, nu își vor exprima opiniile în deplină libertate și nu vor încheia tranzacții dacă nu au suficientă încredere în cadrul legal al noului spațiu digital; întrucât garantarea și asigurarea respectării drepturilor fundamentale în acest context este o condiție esențială pentru câștigarea încrederii cetățenilor; întrucât garantarea protecției drepturilor de proprietate intelectuală (IPR) și a altor drepturi este o condiție esențială pentru câștigarea încrederii întreprinderilor;

| J. | întrucât criminalitatea informatică, cum ar fi instigarea la comiterea de acte teroriste și acte criminale determinate de ură și pornografia infantilă, s-a intensificat și amenință indivizii, inclusiv copiii, |
| --- | --- |

J.

întrucât criminalitatea informatică, cum ar fi instigarea la comiterea de acte teroriste și acte criminale determinate de ură și pornografia infantilă, s-a intensificat și amenință indivizii, inclusiv copiii,

| K. | întrucât industriile culturale și creative europene joacă un rol esențial nu doar pentru promovarea diversității culturale, a pluralismului media și a democrației participative în Europa, ci reprezintă în același timp și un motor al creșterii durabile și al relansării economice a Uniunii Europene; întrucât trebuie acordată o atenție deosebită specificităților culturale și de limbaj în dezbaterea privind instituirea unei piețe unice în sectorul materialului creativ; |
| --- | --- |

K.

întrucât industriile culturale și creative europene joacă un rol esențial nu doar pentru promovarea diversității culturale, a pluralismului media și a democrației participative în Europa, ci reprezintă în același timp și un motor al creșterii durabile și al relansării economice a Uniunii Europene; întrucât trebuie acordată o atenție deosebită specificităților culturale și de limbaj în dezbaterea privind instituirea unei piețe unice în sectorul materialului creativ;

| L. | întrucât societatea democratică europeană, participarea cetățenilor la dezbaterile publice și accesul la informație în lumea digitală depinde de un sector al presei competitiv și puternic constituind al patrulea pilon al democrației; |
| --- | --- |

L.

întrucât societatea democratică europeană, participarea cetățenilor la dezbaterile publice și accesul la informație în lumea digitală depinde de un sector al presei competitiv și puternic constituind al patrulea pilon al democrației;

| M. | întrucât întârzierea creșterii și a productivității este cauzată de progresele insuficiente în materie de creație, difuzare și utilizare a TIC, iar noile întreprinderi cu un potențial mare de creștere, active în sectorul inovațiilor din domeniul TIC întâmpină dificultăți în a se instala durabil pe piețe; |
| --- | --- |

M.

întrucât întârzierea creșterii și a productivității este cauzată de progresele insuficiente în materie de creație, difuzare și utilizare a TIC, iar noile întreprinderi cu un potențial mare de creștere, active în sectorul inovațiilor din domeniul TIC întâmpină dificultăți în a se instala durabil pe piețe;

| N. | întrucât sectoarele public și privat trebuie să investească în noi platforme și servicii inovatoare, cum ar fi, de pildă, identificarea prin radiofrecvență (RFID), cloud computing, eSănătate, contoare inteligente, mobilitate inteligentă etc.; întrucât consolidarea pieței unice europene va amplifica interesul pentru investițiile în economia și piețele europene și va conduce la noi economii de scară; |
| --- | --- |

N.

întrucât sectoarele public și privat trebuie să investească în noi platforme și servicii inovatoare, cum ar fi, de pildă, identificarea prin radiofrecvență (RFID), cloud computing, eSănătate, contoare inteligente, mobilitate inteligentă etc.; întrucât consolidarea pieței unice europene va amplifica interesul pentru investițiile în economia și piețele europene și va conduce la noi economii de scară;

| O. | întrucât în domeniul serviciilor on-line piața unică europeană nu este încă pe deplin funcțională; întrucât diversitatea normelor la nivel național ridică obstacole în calea liberei circulații a serviciilor digitale și a comerțului electronic transfrontalier; întrucât întreprinderile și serviciile publice europene vor beneficia de avantaje economice și sociale prin utilizarea serviciilor și aplicațiilor TIC performante; |
| --- | --- |

O.

întrucât în domeniul serviciilor on-line piața unică europeană nu este încă pe deplin funcțională; întrucât diversitatea normelor la nivel național ridică obstacole în calea liberei circulații a serviciilor digitale și a comerțului electronic transfrontalier; întrucât întreprinderile și serviciile publice europene vor beneficia de avantaje economice și sociale prin utilizarea serviciilor și aplicațiilor TIC performante;

| P. | întrucât decalajul dintre comerțul electronic intern și transfrontalier în UE se accentuează, deși internetul este canalul de distribuție cu amănuntul cu cea mai rapidă dezvoltare; întrucât Comunicarea Comisiei privind comerțul electronic transfrontalier dintre întreprinderi și consumatori în Uniunea Europeană (COM(2009)0557) arată că există un potențial imens pentru cetățenii UE de a face economii considerabile prin comerțul electronic transfrontalier, |
| --- | --- |

P.

întrucât decalajul dintre comerțul electronic intern și transfrontalier în UE se accentuează, deși internetul este canalul de distribuție cu amănuntul cu cea mai rapidă dezvoltare; întrucât Comunicarea Comisiei privind comerțul electronic transfrontalier dintre întreprinderi și consumatori în Uniunea Europeană (COM(2009)0557) arată că există un potențial imens pentru cetățenii UE de a face economii considerabile prin comerțul electronic transfrontalier,

| 1. | invită Comisia să propună o agendă digitală și un plan de acțiune ambițioase care să permită Europei să realizeze progrese pe calea spre o societate digitală deschisă și prosperă, care să ofere tuturor cetățenilor alternative economice, sociale și culturale; propune ca această nouă agendă digitală să fie numită „agenda 2015.eu” și să se bazeze pe modelul spiralei virtuoase 2015.eu; |
| --- | --- |

1.

invită Comisia să propună o agendă digitală și un plan de acțiune ambițioase care să permită Europei să realizeze progrese pe calea spre o societate digitală deschisă și prosperă, care să ofere tuturor cetățenilor alternative economice, sociale și culturale; propune ca această nouă agendă digitală să fie numită „agenda 2015.eu” și să se bazeze pe modelul spiralei virtuoase 2015.eu;

| 2. | subliniază că este important să se continue eforturile depuse pentru a asigura accesul universal al tuturor cetățenilor și consumatorilor la rețeaua fixă și mobilă de internet de mare viteză, inclusiv prin promovarea concurenței în beneficiul consumatorilor; subliniază că în acest sens sunt necesare politici cu obiective precise care să promoveze concurența și investițiile eficiente în infrastructuri de acces noi și mai performante, precum și gama de opțiuni a consumatorilor, furnizând acces, în condiții echitabile și la prețuri competitive pentru toți cetățenii, indiferent de locul unde se află aceștia, asigurându-se, astfel, că niciun cetățean european nu este exclus; |
| --- | --- |

2.

subliniază că este important să se continue eforturile depuse pentru a asigura accesul universal al tuturor cetățenilor și consumatorilor la rețeaua fixă și mobilă de internet de mare viteză, inclusiv prin promovarea concurenței în beneficiul consumatorilor; subliniază că în acest sens sunt necesare politici cu obiective precise care să promoveze concurența și investițiile eficiente în infrastructuri de acces noi și mai performante, precum și gama de opțiuni a consumatorilor, furnizând acces, în condiții echitabile și la prețuri competitive pentru toți cetățenii, indiferent de locul unde se află aceștia, asigurându-se, astfel, că niciun cetățean european nu este exclus;

| 3. | consideră că fiecare gospodărie din UE ar trebui să aibă acces la internet de bandă largă la un preț competitiv până în 2013; în plus, solicită Comisiei și statelor membre să promoveze toate instrumentele politice disponibile pentru a pune la dispoziția tuturor cetățenilor europeni comunicațiile în bandă largă, inclusiv fondurile structurale europene, și dividendul digital în scopul de a extinde gradul de acoperire și calitatea comunicațiilor mobile în bandă largă; în plus, invită statele membre să dea un nou avânt strategiei europene pentru internetul în bandă largă și de mare viteză, în special prin actualizarea obiectivelor naționale referitoare la acoperirea rețelelor în bandă largă și de mare viteză; |
| --- | --- |

3.

consideră că fiecare gospodărie din UE ar trebui să aibă acces la internet de bandă largă la un preț competitiv până în 2013; în plus, solicită Comisiei și statelor membre să promoveze toate instrumentele politice disponibile pentru a pune la dispoziția tuturor cetățenilor europeni comunicațiile în bandă largă, inclusiv fondurile structurale europene, și dividendul digital în scopul de a extinde gradul de acoperire și calitatea comunicațiilor mobile în bandă largă; în plus, invită statele membre să dea un nou avânt strategiei europene pentru internetul în bandă largă și de mare viteză, în special prin actualizarea obiectivelor naționale referitoare la acoperirea rețelelor în bandă largă și de mare viteză;

| 4. | constată existența unor ambiguități în cadrul normelor privind ajutoarele de stat care pot afecta serviciile în bandă largă sprijinite de Comunitate, în special abilitatea autorităților publice de a-și consolida propriile exigențe referitoare la rețele ca bază pentru realizarea de noi investiții; solicită Comisiei să abordeze de urgență aceste probleme; |
| --- | --- |

4.

constată existența unor ambiguități în cadrul normelor privind ajutoarele de stat care pot afecta serviciile în bandă largă sprijinite de Comunitate, în special abilitatea autorităților publice de a-și consolida propriile exigențe referitoare la rețele ca bază pentru realizarea de noi investiții; solicită Comisiei să abordeze de urgență aceste probleme;

| 5. | reamintește că ar trebui acordată o atenție deosebită zonelor rurale afectate de tranziția industrială și regiunilor care suferă de handicapuri naturale sau demografice grave și permanente, în special zonele ultraperiferice; consideră că o soluție adecvată pentru a asigura furnizarea și accesul efectiv la internetul în bandă largă pentru cetățenii din aceste regiuni într-un interval de timp acceptabil și cu un cost rezonabil este prin intermediul tehnologiilor wireless, inclusiv prin satelit, care permit pretutindeni o conectivitate imediată la internet; |
| --- | --- |

5.

reamintește că ar trebui acordată o atenție deosebită zonelor rurale afectate de tranziția industrială și regiunilor care suferă de handicapuri naturale sau demografice grave și permanente, în special zonele ultraperiferice; consideră că o soluție adecvată pentru a asigura furnizarea și accesul efectiv la internetul în bandă largă pentru cetățenii din aceste regiuni într-un interval de timp acceptabil și cu un cost rezonabil este prin intermediul tehnologiilor wireless, inclusiv prin satelit, care permit pretutindeni o conectivitate imediată la internet;

| 6. | reamintește că obligațiile de serviciu universal corespund unui set minimal de servicii de o calitate specificată la care ar trebui să aibă acces toți utilizatorii finali la un preț accesibil fără a denatura concurența și fără a impune o povară suplimentară asupra consumatorilor și operatorilor; îndeamnă Comisia să realizeze fără întârziere mult-așteptata revizuire a normelor privind serviciile universale; |
| --- | --- |

6.

reamintește că obligațiile de serviciu universal corespund unui set minimal de servicii de o calitate specificată la care ar trebui să aibă acces toți utilizatorii finali la un preț accesibil fără a denatura concurența și fără a impune o povară suplimentară asupra consumatorilor și operatorilor; îndeamnă Comisia să realizeze fără întârziere mult-așteptata revizuire a normelor privind serviciile universale;

| 7. | subliniază importanța garantării pentru utilizatorii cu handicap a unui acces echivalent cu cel de care beneficiază ceilalți utilizatori, astfel cum a solicitat Parlamentul European în revizuirea Directivei privind serviciile universale și drepturile utilizatorilor; solicită Comisiei să ia în considerare nevoile utilizatorilor cu handicap în modul cel mai serios în agenda „2015.eu”; |
| --- | --- |

7.

subliniază importanța garantării pentru utilizatorii cu handicap a unui acces echivalent cu cel de care beneficiază ceilalți utilizatori, astfel cum a solicitat Parlamentul European în revizuirea Directivei privind serviciile universale și drepturile utilizatorilor; solicită Comisiei să ia în considerare nevoile utilizatorilor cu handicap în modul cel mai serios în agenda „2015.eu”;

| 8. | solicită Comisiei să efectueze o evaluare de impact pentru a analiza modalitatea în care poate fi realizată portabilitatea numerelor la nivel european; |
| --- | --- |

8.

solicită Comisiei să efectueze o evaluare de impact pentru a analiza modalitatea în care poate fi realizată portabilitatea numerelor la nivel european;

| 9. | subliniază că este important ca Europa să rămână un continent mobil în lume și să se asigure că 75 % din abonații serviciilor mobile beneficiază de internet în bandă largă și au acces la servicii wireless de mare viteză până în 2015; |
| --- | --- |

9.

subliniază că este important ca Europa să rămână un continent mobil în lume și să se asigure că 75 % din abonații serviciilor mobile beneficiază de internet în bandă largă și au acces la servicii wireless de mare viteză până în 2015;

| 10. | reamintește necesitatea de a accelera distribuirea armonizată a spectrului creat prin dividendul digital într-un mod nediscriminatoriu și fără a compromite serviciile actuale și avansate de radiodifuziune; |
| --- | --- |

10.

reamintește necesitatea de a accelera distribuirea armonizată a spectrului creat prin dividendul digital într-un mod nediscriminatoriu și fără a compromite serviciile actuale și avansate de radiodifuziune;

| 11. | invită Comisia să abordeze prin intermediul Comitetului pentru spectrul de frecvențe radio cerințele tehnice menite să asigure disponibilitatea spectrului în timp util, cu suficientă flexibilitate, să permită implementarea de noi tehnologii și servicii, ca, de exemplu, servicii mobile de bandă largă; invită Comisia să întocmească rapoarte privind concurența și evoluțiile pieței spectrului de frecvențe; |
| --- | --- |

11.

invită Comisia să abordeze prin intermediul Comitetului pentru spectrul de frecvențe radio cerințele tehnice menite să asigure disponibilitatea spectrului în timp util, cu suficientă flexibilitate, să permită implementarea de noi tehnologii și servicii, ca, de exemplu, servicii mobile de bandă largă; invită Comisia să întocmească rapoarte privind concurența și evoluțiile pieței spectrului de frecvențe;

| 12. | subliniază necesitatea de a se continua evaluarea și cercetarea potențialei interferențe dintre actualii și viitorii utilizatori ai spectrului, astfel încât să se atenueze posibilele consecințe negative pentru consumatori; |
| --- | --- |

12.

subliniază necesitatea de a se continua evaluarea și cercetarea potențialei interferențe dintre actualii și viitorii utilizatori ai spectrului, astfel încât să se atenueze posibilele consecințe negative pentru consumatori;

| 13. | consideră că, întrucât ratele de acces la internet cresc, statele membre ar trebui să depună eforturi pentru ca 50 % din gospodăriile din UE să fie conectate la rețele de foarte mare viteză până în 2015 și 100 % până în 2020, asigurând utilizatorului final creșterea calității și fiabilității serviciilor, în conformitate cu nevoile și așteptările acestuia; reamintește că pentru atingerea acestor obiective elaborarea unui cadru de politici este vitală pentru a favoriza investițiile private, protejând, totodată, concurența și asigurând o paletă largă de opțiuni pentru consumatori; |
| --- | --- |

13.

consideră că, întrucât ratele de acces la internet cresc, statele membre ar trebui să depună eforturi pentru ca 50 % din gospodăriile din UE să fie conectate la rețele de foarte mare viteză până în 2015 și 100 % până în 2020, asigurând utilizatorului final creșterea calității și fiabilității serviciilor, în conformitate cu nevoile și așteptările acestuia; reamintește că pentru atingerea acestor obiective elaborarea unui cadru de politici este vitală pentru a favoriza investițiile private, protejând, totodată, concurența și asigurând o paletă largă de opțiuni pentru consumatori;

| 14. | invită statele membre transpună pe deplin noul cadru normativ privind telecomunicațiile înainte de expirarea termenului prevăzut, să asigure pe deplin aplicarea acestuia și să împuternicească autoritățile naționale de reglementare în consecință; subliniază că noul cadru prevede un mediu de reglementare previzibil și coerent care să stimuleze investițiile și să promoveze piețe competitive pentru rețelele, produsele și serviciile TIC, contribuind la o piață unică performantă pentru serviciile societății informatice; insistă că orice indicații referitoare la aplicarea pachetului privind telecomunicațiile la accesul generației următoare trebuie să exploateze pe deplin conceptele introduse în directive pentru a promova realizarea acestor rețele; |
| --- | --- |

14.

invită statele membre transpună pe deplin noul cadru normativ privind telecomunicațiile înainte de expirarea termenului prevăzut, să asigure pe deplin aplicarea acestuia și să împuternicească autoritățile naționale de reglementare în consecință; subliniază că noul cadru prevede un mediu de reglementare previzibil și coerent care să stimuleze investițiile și să promoveze piețe competitive pentru rețelele, produsele și serviciile TIC, contribuind la o piață unică performantă pentru serviciile societății informatice; insistă că orice indicații referitoare la aplicarea pachetului privind telecomunicațiile la accesul generației următoare trebuie să exploateze pe deplin conceptele introduse în directive pentru a promova realizarea acestor rețele;

| 15. | consideră că este necesar să se mărească eficiența coordonării activității de reglementare, asigurând funcționalitatea deplină a OAREC în cel mai scurt timp posibil; |
| --- | --- |

15.

consideră că este necesar să se mărească eficiența coordonării activității de reglementare, asigurând funcționalitatea deplină a OAREC în cel mai scurt timp posibil;

| 16. | invită părțile interesate să adopte modele deschise pentru implementarea rețelelor de comunicare pentru a contribui la stimularea inovației și a cererii; |
| --- | --- |

16.

invită părțile interesate să adopte modele deschise pentru implementarea rețelelor de comunicare pentru a contribui la stimularea inovației și a cererii;

| 17. | reafirmă nevoia de transparență și predictibilitate a reglementării și invită Comisia să continue să integreze principiile unei mai bune reglementări în pregătirea inițiativelor legislative și nelegislative, în special prin evaluări de impact focalizate și realizate în timp util; |
| --- | --- |

17.

reafirmă nevoia de transparență și predictibilitate a reglementării și invită Comisia să continue să integreze principiile unei mai bune reglementări în pregătirea inițiativelor legislative și nelegislative, în special prin evaluări de impact focalizate și realizate în timp util;

| 18. | reamintește că interoperabilitatea și accesibilitatea sunt interconectate și reprezintă temelia pe care se va clădi o societate informațională eficientă, pentru a permite interoperabilitatea produselor, a infrastructurilor și a serviciilor, astfel încât europenii să poată accesa serviciile și informațiile indiferent de programul informatic pe care îl folosesc; |
| --- | --- |

18.

reamintește că interoperabilitatea și accesibilitatea sunt interconectate și reprezintă temelia pe care se va clădi o societate informațională eficientă, pentru a permite interoperabilitatea produselor, a infrastructurilor și a serviciilor, astfel încât europenii să poată accesa serviciile și informațiile indiferent de programul informatic pe care îl folosesc;

| 19. | insistă asupra faptului că, pentru a clădi o societate digitală incluzivă, competențele digitale sunt cruciale și că toți cetățenii UE ar trebui să aibă posibilitatea și să fie stimulați pentru a dobândi competențe informatice adecvate; subliniază că aceste competențe digitale pot contribui la integrarea socială a persoanelor defavorizate (de exemplu, persoanele în vârstă și persoanele cu venituri mici); invită Comisia și statele membre să abordeze problema așa-numitului al doilea decalaj digital în curs de manifestare, și anume disparitățile între diferitele grupuri sociale în ceea ce privește competențele informatice și utilizarea internetului; subliniază angajamentul esențial de a reduce la jumătate decalajele înregistrate în ceea ce privește cunoștințele și competențele informatice până în 2015; |
| --- | --- |

19.

insistă asupra faptului că, pentru a clădi o societate digitală incluzivă, competențele digitale sunt cruciale și că toți cetățenii UE ar trebui să aibă posibilitatea și să fie stimulați pentru a dobândi competențe informatice adecvate; subliniază că aceste competențe digitale pot contribui la integrarea socială a persoanelor defavorizate (de exemplu, persoanele în vârstă și persoanele cu venituri mici); invită Comisia și statele membre să abordeze problema așa-numitului al doilea decalaj digital în curs de manifestare, și anume disparitățile între diferitele grupuri sociale în ceea ce privește competențele informatice și utilizarea internetului; subliniază angajamentul esențial de a reduce la jumătate decalajele înregistrate în ceea ce privește cunoștințele și competențele informatice până în 2015;

| 20. | solicită respectarea transparenței, accesibilității și a egalității de șanse în folosirea sistemelor TIC, pentru a le face mai ușor de utilizat pentru un număr cât mai mare de cetățeni europeni; |
| --- | --- |

20.

solicită respectarea transparenței, accesibilității și a egalității de șanse în folosirea sistemelor TIC, pentru a le face mai ușor de utilizat pentru un număr cât mai mare de cetățeni europeni;

| 21. | accentuează faptul că toate școlile primare și secundare trebuie să dispună de conexiuni la internet fiabile și de calitate până în 2013 și de conexiuni de foarte mare viteză până în 2015 cu ajutorul politicii regionale și de coeziune, acolo unde este posibil; subliniază faptul că formarea TIC și învățarea online ar trebui să devină o parte integrantă a activităților educative continue creând premisele pentru programe educative și de formare accesibile și mai bune; |
| --- | --- |

21.

accentuează faptul că toate școlile primare și secundare trebuie să dispună de conexiuni la internet fiabile și de calitate până în 2013 și de conexiuni de foarte mare viteză până în 2015 cu ajutorul politicii regionale și de coeziune, acolo unde este posibil; subliniază faptul că formarea TIC și învățarea online ar trebui să devină o parte integrantă a activităților educative continue creând premisele pentru programe educative și de formare accesibile și mai bune;

| 22. | recunoaște importanța învățământului online ca metodă educațională adaptată inovațiilor TIC, care poate satisface necesitățile persoanelor care nu au acces la metodele educaționale convenționale, însă subliniază că schimbul de informații dintre profesori, studenți și alte părți interesate reprezintă o condiție esențială; consideră că trebuie încurajate, de asemenea, schimburile internaționale, pentru ca instituțiile de învățământ să-și poată redobândi rolul important în promovarea înțelegerii dintre popoare; |
| --- | --- |

22.

recunoaște importanța învățământului online ca metodă educațională adaptată inovațiilor TIC, care poate satisface necesitățile persoanelor care nu au acces la metodele educaționale convenționale, însă subliniază că schimbul de informații dintre profesori, studenți și alte părți interesate reprezintă o condiție esențială; consideră că trebuie încurajate, de asemenea, schimburile internaționale, pentru ca instituțiile de învățământ să-și poată redobândi rolul important în promovarea înțelegerii dintre popoare;

| 23. | recomandă introducerea noțiunii de competență digitală în școală încă de la ciclul pre-primar, în paralel cu limbile străine, pentru a forma din timp utilizatori competenți; |
| --- | --- |

23.

recomandă introducerea noțiunii de competență digitală în școală încă de la ciclul pre-primar, în paralel cu limbile străine, pentru a forma din timp utilizatori competenți;

| 24. | remarcă importanța dobândirii competențelor digitale de către cetățenii UE pentru ca aceștia să poată exploata la maximum beneficiile participării la societatea digitală; reafirmă necesitatea de a garanta că aptitudinile, cunoașterea, competența și creativitatea forței de muncă europene se ridică la cel mai înalte standarde mondiale și că sunt în permanență actualizate; consideră că cunoștințele și competențele informatice ar trebui să constituie un aspect central al politicilor UE, deoarece reprezintă forța motrice a societății de inovație europene; |
| --- | --- |

24.

remarcă importanța dobândirii competențelor digitale de către cetățenii UE pentru ca aceștia să poată exploata la maximum beneficiile participării la societatea digitală; reafirmă necesitatea de a garanta că aptitudinile, cunoașterea, competența și creativitatea forței de muncă europene se ridică la cel mai înalte standarde mondiale și că sunt în permanență actualizate; consideră că cunoștințele și competențele informatice ar trebui să constituie un aspect central al politicilor UE, deoarece reprezintă forța motrice a societății de inovație europene;

| 25. | propune lansarea unui „plan de acțiune pentru alfabetizarea și participarea la mediul digital” la nivelul UE și al statelor membre care să conțină îndeosebi: oportunități specifice de formare în domeniul informatic pentru șomeri și grupurile care riscă să fie excluse; stimulente pentru inițiativele din sectorul privat care vizează să ofere tuturor angajaților formări în domeniul competențelor informatice; o inițiativă „Fii deștept online!”, la nivel european, prin care toți studenții, inclusiv cei angajați în învățarea continuă și în formarea profesională, să se familiarizeze cu utilizarea în siguranță a TIC și a serviciilor online; și un sistem comun la nivel european de certificare în domeniul TIC; |
| --- | --- |

25.

propune lansarea unui „plan de acțiune pentru alfabetizarea și participarea la mediul digital” la nivelul UE și al statelor membre care să conțină îndeosebi: oportunități specifice de formare în domeniul informatic pentru șomeri și grupurile care riscă să fie excluse; stimulente pentru inițiativele din sectorul privat care vizează să ofere tuturor angajaților formări în domeniul competențelor informatice; o inițiativă „Fii deștept online!”, la nivel european, prin care toți studenții, inclusiv cei angajați în învățarea continuă și în formarea profesională, să se familiarizeze cu utilizarea în siguranță a TIC și a serviciilor online; și un sistem comun la nivel european de certificare în domeniul TIC;

| 26. | invită statele membre să adopte toate măsurile necesare pentru a inspira tinerii informaticieni să aleagă o carieră în domeniul TIC; invită statele membre ca, între timp, în programele lor educaționale pentru elevii de școală primară, să pună un accent mai puternic pe tematica legată de științele naturale, precum matematica și fizica; consideră că, din moment ce există o nevoie reală și stringentă de acțiuni prin care să se satisfacă cererea de aptitudini TIC în Europa chiar pe termen scurt și mediu, va fi necesară o bază de date mai performantă pentru monitorizarea aptitudinilor electronice; invită instituțiile UE să adopte măsuri suplimentare pentru a crea această bază de date; |
| --- | --- |

26.

invită statele membre să adopte toate măsurile necesare pentru a inspira tinerii informaticieni să aleagă o carieră în domeniul TIC; invită statele membre ca, între timp, în programele lor educaționale pentru elevii de școală primară, să pună un accent mai puternic pe tematica legată de științele naturale, precum matematica și fizica; consideră că, din moment ce există o nevoie reală și stringentă de acțiuni prin care să se satisfacă cererea de aptitudini TIC în Europa chiar pe termen scurt și mediu, va fi necesară o bază de date mai performantă pentru monitorizarea aptitudinilor electronice; invită instituțiile UE să adopte măsuri suplimentare pentru a crea această bază de date;

| 27. | subliniază că toți cetățenii UE ar trebui să fie sensibilizați cu privire la drepturile și obligațiile lor informatice de bază printr-o cartă europeană a drepturilor cetățenilor și consumatorilor în mediul digital; consideră că această cartă ar consolida acquis-ul comunitar, inclusiv și mai ales drepturile utilizatorilor legate de protecția sferei private, utilizatorii vulnerabili și conținutul pe suport digital, garantând, de asemenea, interoperabilitatea la un nivel de performanță corespunzător; reiterează faptul că drepturile aferente mediului digital ar trebui privite în cadrul general al drepturilor fundamentale; |
| --- | --- |

27.

subliniază că toți cetățenii UE ar trebui să fie sensibilizați cu privire la drepturile și obligațiile lor informatice de bază printr-o cartă europeană a drepturilor cetățenilor și consumatorilor în mediul digital; consideră că această cartă ar consolida acquis-ul comunitar, inclusiv și mai ales drepturile utilizatorilor legate de protecția sferei private, utilizatorii vulnerabili și conținutul pe suport digital, garantând, de asemenea, interoperabilitatea la un nivel de performanță corespunzător; reiterează faptul că drepturile aferente mediului digital ar trebui privite în cadrul general al drepturilor fundamentale;

| 28. | are convingerea fermă că protecția vieții private este una dintre valorile de bază și că toți utilizatorii ar trebui să dețină controlului asupra datelor lor personale, inclusiv asupra „dreptului de a fi uitat”; îndeamnă Comisia să țină seama nu numai de protecția datelor și de chestiunile privind viața privată, dar în special de necesitățile specifice ale minorilor și adulților tineri în această privință; solicită Comisiei să înainteze o propunere privind adaptarea Directivei privind protecția datelor la actualul mediu digital; |
| --- | --- |

28.

are convingerea fermă că protecția vieții private este una dintre valorile de bază și că toți utilizatorii ar trebui să dețină controlului asupra datelor lor personale, inclusiv asupra „dreptului de a fi uitat”; îndeamnă Comisia să țină seama nu numai de protecția datelor și de chestiunile privind viața privată, dar în special de necesitățile specifice ale minorilor și adulților tineri în această privință; solicită Comisiei să înainteze o propunere privind adaptarea Directivei privind protecția datelor la actualul mediu digital;

| 29. | solicită Comisiei și statelor membre să adopte în continuare măsuri pentru a ameliora securitatea digitală, pentru a combate criminalitatea informatică și spam-ul pentru a întări încrederea utilizatorilor și a proteja spațiul virtual al Uniunii Europene împotriva tuturor tipurilor de infracțiuni și contravenții; solicită Comisiei și statelor membre să inițieze și să consolideze cooperarea internațională în acest domeniu; reamintește că aproape jumătate dintre statele membre nu au ratificat încă Convenția Consiliului Europei privind criminalitatea informatică și îndeamnă toate statele membre să ratifice și să implementeze convenția respectivă; |
| --- | --- |

29.

solicită Comisiei și statelor membre să adopte în continuare măsuri pentru a ameliora securitatea digitală, pentru a combate criminalitatea informatică și spam-ul pentru a întări încrederea utilizatorilor și a proteja spațiul virtual al Uniunii Europene împotriva tuturor tipurilor de infracțiuni și contravenții; solicită Comisiei și statelor membre să inițieze și să consolideze cooperarea internațională în acest domeniu; reamintește că aproape jumătate dintre statele membre nu au ratificat încă Convenția Consiliului Europei privind criminalitatea informatică și îndeamnă toate statele membre să ratifice și să implementeze convenția respectivă;

| 30. | invită statele membre să adopte măsurile necesare care să le permită tuturor cetățenilor din Europa să beneficieze de o identificare electronică sigură; |
| --- | --- |

30.

invită statele membre să adopte măsurile necesare care să le permită tuturor cetățenilor din Europa să beneficieze de o identificare electronică sigură;

| 31. | insistă asupra menținerii unui internet deschis, în care cetățenii și întreprinderile utilizatoare să poată accesa și distribui informații sau rula aplicațiile și serviciile pe care le doresc, astfel cum se prevede în cadrul de reglementare revizuit; invită Comisia, Organismul autorităților europene de reglementare în domeniul comunicațiilor electronice (OAREC) și autoritățile naționale de reglementare (ANR) să promoveze îndeaproape dispozițiile privind „neutralitatea rețelei”, să monitorizeze aplicarea acestora și să raporteze Parlamentului European înainte de sfârșitul anului 2010; consideră că legislația UE ar trebui să mențină dispoziția privind „simpla transmitere” prevăzută în Directiva privind comerțul electronic (2000/31/CE) întrucât reprezintă o modalitate esențială de promovare a concurenței libere și deschise pe piața produselor digitale; |
| --- | --- |

31.

insistă asupra menținerii unui internet deschis, în care cetățenii și întreprinderile utilizatoare să poată accesa și distribui informații sau rula aplicațiile și serviciile pe care le doresc, astfel cum se prevede în cadrul de reglementare revizuit; invită Comisia, Organismul autorităților europene de reglementare în domeniul comunicațiilor electronice (OAREC) și autoritățile naționale de reglementare (ANR) să promoveze îndeaproape dispozițiile privind „neutralitatea rețelei”, să monitorizeze aplicarea acestora și să raporteze Parlamentului European înainte de sfârșitul anului 2010; consideră că legislația UE ar trebui să mențină dispoziția privind „simpla transmitere” prevăzută în Directiva privind comerțul electronic (2000/31/CE) întrucât reprezintă o modalitate esențială de promovare a concurenței libere și deschise pe piața produselor digitale;

| 32. | subliniază faptul că pluralismul, libertatea presei și respectarea diversității culturale sunt valori fundamentale și obiective finale ale Uniunii Europene; invită, prin urmare, Comisia Europeană să asigure respectarea acestor valori și obiective de către toate politicile comunitare propuse; |
| --- | --- |

32.

subliniază faptul că pluralismul, libertatea presei și respectarea diversității culturale sunt valori fundamentale și obiective finale ale Uniunii Europene; invită, prin urmare, Comisia Europeană să asigure respectarea acestor valori și obiective de către toate politicile comunitare propuse;

| 33. | salută implementarea rapidă a legislației privind serviciile de roaming; subliniază necesitatea de a monitoriza în continuare în mod constant prețurile la comunicații mobile și servicii de date în roaming; solicită OAREC să efectueze o analiză independentă privind metodele care ar putea fi utilizate, în afara reglementării prețurilor, pentru a crea o piață internă competitivă pentru roaming; solicită Comisiei ca, pe baza analizei OAREC și a propriei sale analize, să propună înainte de 2013 o soluție pe termen lung la problema roaming-ului pentru a asigura o piață pentru roaming funcțională, orientată spre client și competitivă care să atragă după sine o scădere a prețurilor; |
| --- | --- |

33.

salută implementarea rapidă a legislației privind serviciile de roaming; subliniază necesitatea de a monitoriza în continuare în mod constant prețurile la comunicații mobile și servicii de date în roaming; solicită OAREC să efectueze o analiză independentă privind metodele care ar putea fi utilizate, în afara reglementării prețurilor, pentru a crea o piață internă competitivă pentru roaming; solicită Comisiei ca, pe baza analizei OAREC și a propriei sale analize, să propună înainte de 2013 o soluție pe termen lung la problema roaming-ului pentru a asigura o piață pentru roaming funcțională, orientată spre client și competitivă care să atragă după sine o scădere a prețurilor;

| 34. | subliniază că serviciile digitale pot contribui la utilizarea pe deplin, la nivel european, a pieței interne și a oportunităților sale; solicită dezvoltarea unei politici eficiente pentru o piață unică a produselor și serviciilor digitale pentru Europa care să facă serviciile online în Europa mai competitive, mai accesibile, transfrontaliere și transparente, să asigure cel mai înalt nivel de protecție a consumatorilor și să pună capăt discriminării teritoriale; invită instituțiile UE să elimine principalele obstacole administrative și de reglementare din calea tranzacțiilor online transfrontaliere până în 2013; invită Comisia să accelereze evaluarea în curs de desfășurare a acquis-ului comunitar care afectează piața unică digitală și să propună acțiuni legislative specifice care să soluționeze principalele impedimente; |
| --- | --- |

34.

subliniază că serviciile digitale pot contribui la utilizarea pe deplin, la nivel european, a pieței interne și a oportunităților sale; solicită dezvoltarea unei politici eficiente pentru o piață unică a produselor și serviciilor digitale pentru Europa care să facă serviciile online în Europa mai competitive, mai accesibile, transfrontaliere și transparente, să asigure cel mai înalt nivel de protecție a consumatorilor și să pună capăt discriminării teritoriale; invită instituțiile UE să elimine principalele obstacole administrative și de reglementare din calea tranzacțiilor online transfrontaliere până în 2013; invită Comisia să accelereze evaluarea în curs de desfășurare a acquis-ului comunitar care afectează piața unică digitală și să propună acțiuni legislative specifice care să soluționeze principalele impedimente;

| 35. | solicită realizarea unui studiu referitor la normele armonizate din cadrul UE în vederea promovării unei piețe comune în domeniul informaticii dematerializate („cloud computing”) și a e-comerțului; |
| --- | --- |

35.

solicită realizarea unui studiu referitor la normele armonizate din cadrul UE în vederea promovării unei piețe comune în domeniul informaticii dematerializate („cloud computing”) și a e-comerțului;

| 36. | invită Comisia să aibă în vedere măsuri pentru a mări și mai mult transparența termenilor și condițiilor tranzacțiilor comerciale transfrontaliere online, precum și eficacitatea controlului respectării legislației și a căilor de atac la nivel transfrontalier; subliniază faptul că dezvoltarea cu succes a comerțului online impune distribuția eficientă a produselor și mărfurilor și, drept urmare, subliniază necesitatea unei aplicări rapide a celei de a treia Directive poștale (2008/6/CE); |
| --- | --- |

36.

invită Comisia să aibă în vedere măsuri pentru a mări și mai mult transparența termenilor și condițiilor tranzacțiilor comerciale transfrontaliere online, precum și eficacitatea controlului respectării legislației și a căilor de atac la nivel transfrontalier; subliniază faptul că dezvoltarea cu succes a comerțului online impune distribuția eficientă a produselor și mărfurilor și, drept urmare, subliniază necesitatea unei aplicări rapide a celei de a treia Directive poștale (2008/6/CE);

| 37. | consideră că statele membre ar trebui să asigure mediul digital necesar pentru întreprinderi, în special pentru IMM-uri; solicită statelor membre să instituie puncte de contact unice pentru TVA pentru a facilita e-comerțul transfrontalier pentru IMM-uri și întreprinzători și solicită Comisiei să susțină utilizarea pe scară largă a facturilor electronice; |
| --- | --- |

37.

consideră că statele membre ar trebui să asigure mediul digital necesar pentru întreprinderi, în special pentru IMM-uri; solicită statelor membre să instituie puncte de contact unice pentru TVA pentru a facilita e-comerțul transfrontalier pentru IMM-uri și întreprinzători și solicită Comisiei să susțină utilizarea pe scară largă a facturilor electronice;

| 38. | invită Comisia și statele membre să se asigure că, până în 2015, cel puțin 50 % din achizițiile publice sunt efectuate prin mijloace electronice, astfel cum prevede planul de acțiune stabilit la Conferința ministerială privind e-guvernarea, care a avut loc la Manchester, în 2005; |
| --- | --- |

38.

invită Comisia și statele membre să se asigure că, până în 2015, cel puțin 50 % din achizițiile publice sunt efectuate prin mijloace electronice, astfel cum prevede planul de acțiune stabilit la Conferința ministerială privind e-guvernarea, care a avut loc la Manchester, în 2005;

| 39. | este de părere că, la aproape o decadă de la adoptare, directivele care alcătuiesc cadrul legal pentru societatea informațională par să fie depășite din cauza complexității sporite a mediului online, introducerii de noi tehnologii și faptului că datele referitoare la cetățenii UE sunt prelucrate tot mai mult în afara UE; consideră că, cu toate că anumite chestiuni juridice aferente anumitor directive pot fi soluționate printr-o actualizare progresivă, alte directive necesită o revizuire fundamentală și că este necesară adoptarea unui cadru internațional pentru protecția datelor; |
| --- | --- |

39.

este de părere că, la aproape o decadă de la adoptare, directivele care alcătuiesc cadrul legal pentru societatea informațională par să fie depășite din cauza complexității sporite a mediului online, introducerii de noi tehnologii și faptului că datele referitoare la cetățenii UE sunt prelucrate tot mai mult în afara UE; consideră că, cu toate că anumite chestiuni juridice aferente anumitor directive pot fi soluționate printr-o actualizare progresivă, alte directive necesită o revizuire fundamentală și că este necesară adoptarea unui cadru internațional pentru protecția datelor;

| 40. | subliniază beneficiile potențiale pentru cetățeni și întreprinderi ale adoptării tehnologiilor digitale de către serviciile publice, pentru a asigura cetățenilor servicii mai eficace și mai personalizate; solicită statelor membre să utilizeze instrumentele TIC pentru a crește transparența și responsabilitatea actului de guvernare și a contribui la o democrație mai participativă care să implice toate grupurile socio-economice, mărind gradul de sensibilizare al noilor utilizatori și consolidând fiabilitatea și încrederea; invită statele membre să elaboreze planuri naționale pentru trecerea serviciilor publice la tehnologii digitale care să includă obiective și măsuri prin care să se asigure că până în 2015 toate serviciile publice pot fi accesate online și pot fi accesate de persoanele cu handicap; |
| --- | --- |

40.

subliniază beneficiile potențiale pentru cetățeni și întreprinderi ale adoptării tehnologiilor digitale de către serviciile publice, pentru a asigura cetățenilor servicii mai eficace și mai personalizate; solicită statelor membre să utilizeze instrumentele TIC pentru a crește transparența și responsabilitatea actului de guvernare și a contribui la o democrație mai participativă care să implice toate grupurile socio-economice, mărind gradul de sensibilizare al noilor utilizatori și consolidând fiabilitatea și încrederea; invită statele membre să elaboreze planuri naționale pentru trecerea serviciilor publice la tehnologii digitale care să includă obiective și măsuri prin care să se asigure că până în 2015 toate serviciile publice pot fi accesate online și pot fi accesate de persoanele cu handicap;

| 41. | subliniază importanța comunicațiilor în bandă largă pentru sănătatea cetățenilor europeni întrucât acestea permit utilizarea tehnologiilor eficiente de informatică medicală, creșterea calității tratamentelor, extinderea ariei geografice de pătrundere a asistenței medicale către zonele rurale, insulare, montane și slab populate, facilitarea îngrijirii la domiciliu, în special pentru bătrâni și persoanele cu handicap, precum și reducerea tratamentelor inutile și a transferurilor costisitoare de pacienți; reamintește că comunicațiile în bandă largă pot contribui la protecția cetățenilor europeni prin facilitarea și difuzarea informațiilor privind siguranța publică, procedurile, reacția în caz de dezastre și redresarea ulterioară acestora; |
| --- | --- |

41.

subliniază importanța comunicațiilor în bandă largă pentru sănătatea cetățenilor europeni întrucât acestea permit utilizarea tehnologiilor eficiente de informatică medicală, creșterea calității tratamentelor, extinderea ariei geografice de pătrundere a asistenței medicale către zonele rurale, insulare, montane și slab populate, facilitarea îngrijirii la domiciliu, în special pentru bătrâni și persoanele cu handicap, precum și reducerea tratamentelor inutile și a transferurilor costisitoare de pacienți; reamintește că comunicațiile în bandă largă pot contribui la protecția cetățenilor europeni prin facilitarea și difuzarea informațiilor privind siguranța publică, procedurile, reacția în caz de dezastre și redresarea ulterioară acestora;

| 42. | subliniază că TIC sunt extrem de importante pentru persoanele cu dizabilități care, în comparație cu ceilalți, au o mai mare nevoie de asistență tehnologică în activitățile lor cotidiene; consideră că persoanele cu dizabilități au dreptul de a participa în aceeași măsură la dezvoltarea rapidă a produselor și a serviciilor rezultate din noile tehnologii, pentru a putea beneficia de pe urma unei societăți informaționale deschise și fără obstacole; |
| --- | --- |

42.

subliniază că TIC sunt extrem de importante pentru persoanele cu dizabilități care, în comparație cu ceilalți, au o mai mare nevoie de asistență tehnologică în activitățile lor cotidiene; consideră că persoanele cu dizabilități au dreptul de a participa în aceeași măsură la dezvoltarea rapidă a produselor și a serviciilor rezultate din noile tehnologii, pentru a putea beneficia de pe urma unei societăți informaționale deschise și fără obstacole;

| 43. | subliniază necesitatea de a dezvolta „cea de-a cincea libertate” pentru a permite libera circulație a conținutului și cunoștințelor și de a crea, până în 2015, un cadru legal convergent, favorabil consumatorului pentru accesarea conținutului digital în Europa, ceea ce ar conferi certitudine consumatorilor și ar asigura un echilibru echitabil între pretențiile deținătorilor drepturilor de difuzare și accesul publicului larg la materiale informative și cunoștințe; îndeamnă UE, având în vedere ritmul dezvoltării tehnologice, să accelereze dezbaterea privind drepturile de autor și să analizeze impactul unui titlu european de proprietate intelectuală în conformitate cu articolul 118 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene pentru a oferi o protecție uniformă a drepturilor de proprietate intelectuală pe tot cuprinsul Uniunii, atât online, cât și offline. |
| --- | --- |

43.

subliniază necesitatea de a dezvolta „cea de-a cincea libertate” pentru a permite libera circulație a conținutului și cunoștințelor și de a crea, până în 2015, un cadru legal convergent, favorabil consumatorului pentru accesarea conținutului digital în Europa, ceea ce ar conferi certitudine consumatorilor și ar asigura un echilibru echitabil între pretențiile deținătorilor drepturilor de difuzare și accesul publicului larg la materiale informative și cunoștințe; îndeamnă UE, având în vedere ritmul dezvoltării tehnologice, să accelereze dezbaterea privind drepturile de autor și să analizeze impactul unui titlu european de proprietate intelectuală în conformitate cu articolul 118 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene pentru a oferi o protecție uniformă a drepturilor de proprietate intelectuală pe tot cuprinsul Uniunii, atât online, cât și offline.

| 44. | recunoaște faptul că sectoarele culturale și de creație europene joacă un rol fundamental în promovarea diversității culturale, a pluralismului mijloacelor de informare în masă și a democrației participative la nivel european, fiind, totodată, un motor important al creșterii economice durabile în cadrul UE putând juca, prin urmare, un rol decisiv în redresarea economică a UE; recunoaște necesitatea promovării unui climat care să încurajeze în continuare sectorul de creație; invită, în acest sens, Comisia să pună în aplicare Convenția UNESCO privind protecția și promovarea diversității formelor de exprimare culturală în toate inițiativele privind politicile referitoare la Agenda digitală; |
| --- | --- |

44.

recunoaște faptul că sectoarele culturale și de creație europene joacă un rol fundamental în promovarea diversității culturale, a pluralismului mijloacelor de informare în masă și a democrației participative la nivel european, fiind, totodată, un motor important al creșterii economice durabile în cadrul UE putând juca, prin urmare, un rol decisiv în redresarea economică a UE; recunoaște necesitatea promovării unui climat care să încurajeze în continuare sectorul de creație; invită, în acest sens, Comisia să pună în aplicare Convenția UNESCO privind protecția și promovarea diversității formelor de exprimare culturală în toate inițiativele privind politicile referitoare la Agenda digitală;

| 45. | subliniază faptul că agenda digitală europeană trebuie să promoveze producerea și difuzarea, în cadrul UE, de materiale de înaltă calitate și diverse din punct de vedere cultural, în scopul stimulării tuturor cetățenilor europeni în direcția adoptării tehnologiilor digitale precum internetul și a maximizării beneficiilor culturale și sociale pe care cetățenii UE le pot avea, în domeniul cultural și cel social, de pe urma acestor tehnologii; recomandă inițierea unei campanii de informare la nivelul UE, pentru creșterea gradului de conștientizare, în special prin dezvoltarea și difuzarea de materiale culturale digital; invită Comisia să examineze, în cadrul programului său de muncă legislativ, posibilitatea de a permite statelor membre să aplice o rată scăzută a TVA pentru difuzarea online a bunurilor culturale; |
| --- | --- |

45.

subliniază faptul că agenda digitală europeană trebuie să promoveze producerea și difuzarea, în cadrul UE, de materiale de înaltă calitate și diverse din punct de vedere cultural, în scopul stimulării tuturor cetățenilor europeni în direcția adoptării tehnologiilor digitale precum internetul și a maximizării beneficiilor culturale și sociale pe care cetățenii UE le pot avea, în domeniul cultural și cel social, de pe urma acestor tehnologii; recomandă inițierea unei campanii de informare la nivelul UE, pentru creșterea gradului de conștientizare, în special prin dezvoltarea și difuzarea de materiale culturale digital; invită Comisia să examineze, în cadrul programului său de muncă legislativ, posibilitatea de a permite statelor membre să aplice o rată scăzută a TVA pentru difuzarea online a bunurilor culturale;

| 46. | subliniază faptul că internetul, care oferă multe noi oportunități pentru difuzarea și accesarea produselor activității de creație, lansează, de asemenea, noi provocări legate de protejarea spațiului virtual al Uniunii Europene împotriva noilor tipuri de infracțiuni și contravenții; constată că sancțiunile, unul dintre instrumentele posibile în domeniul asigurării respectării drepturilor de autor, ar trebui să se adreseze, în principiu, persoanelor care exploatează conținutul în scopuri comerciale, mai degrabă decât cetățenilor individuali; |
| --- | --- |

46.

subliniază faptul că internetul, care oferă multe noi oportunități pentru difuzarea și accesarea produselor activității de creație, lansează, de asemenea, noi provocări legate de protejarea spațiului virtual al Uniunii Europene împotriva noilor tipuri de infracțiuni și contravenții; constată că sancțiunile, unul dintre instrumentele posibile în domeniul asigurării respectării drepturilor de autor, ar trebui să se adreseze, în principiu, persoanelor care exploatează conținutul în scopuri comerciale, mai degrabă decât cetățenilor individuali;

| 47. | este de părere că UE trebuie să promoveze politici de influențare a ofertei și să examineze perfecționarea reglementărilor referitoare la acordarea de licențe privind drepturile de autor și achitarea acestora, în lumina noilor tehnologii, a noilor modalități de punere la dispoziție a conținuturilor digitale și a evoluției comportamentului consumatorilor; solicită un sistem de administrare și acordare a drepturilor mai eficient, mai coerent și mai transparent și pentru materialele audio, și pentru materialele audiovizuale, precum și mai multă transparență și concurență între organizațiile de gestionare și colectare a drepturilor; |
| --- | --- |

47.

este de părere că UE trebuie să promoveze politici de influențare a ofertei și să examineze perfecționarea reglementărilor referitoare la acordarea de licențe privind drepturile de autor și achitarea acestora, în lumina noilor tehnologii, a noilor modalități de punere la dispoziție a conținuturilor digitale și a evoluției comportamentului consumatorilor; solicită un sistem de administrare și acordare a drepturilor mai eficient, mai coerent și mai transparent și pentru materialele audio, și pentru materialele audiovizuale, precum și mai multă transparență și concurență între organizațiile de gestionare și colectare a drepturilor;

| 48. | subliniază faptul că trebuie să se acorde o mai mare atenție, în cadrul noii Agende digitale, digitalizării și îmbunătățirii accesului cetățenilor la patrimoniul cultural unic al Europei; îndeamnă statele membre să acorde un sprijin corespunzător din punct de vedere financiar politicii de digitalizare a UE, încurajând, totodată, atât Comisia, cât și statele membre să găsească soluții adecvate pentru depășirea actualelor obstacole juridice; |
| --- | --- |

48.

subliniază faptul că trebuie să se acorde o mai mare atenție, în cadrul noii Agende digitale, digitalizării și îmbunătățirii accesului cetățenilor la patrimoniul cultural unic al Europei; îndeamnă statele membre să acorde un sprijin corespunzător din punct de vedere financiar politicii de digitalizare a UE, încurajând, totodată, atât Comisia, cât și statele membre să găsească soluții adecvate pentru depășirea actualelor obstacole juridice;

| 49. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la viitorul bibliotecii digitale europene, dacă nu au loc schimbări radicale în ceea ce privește formatul digital al bibliotecii, gestionarea, eficiența, practicabilitatea, utilitatea și mediatizarea intensă a proiectului; |
| --- | --- |

49.

își exprimă profunda îngrijorare cu privire la viitorul bibliotecii digitale europene, dacă nu au loc schimbări radicale în ceea ce privește formatul digital al bibliotecii, gestionarea, eficiența, practicabilitatea, utilitatea și mediatizarea intensă a proiectului;

| 50. | consideră că, pe lângă aplicarea consecventă a TIC, este esențial să se promoveze excelența în cercetare în acest domeniu și să se stimuleze investițiile publice și private în proiecte de cercetare și inovare de mare risc, realizate în colaborare, în domeniul TIC; subliniază că Europa ar trebui să se afle în avangarda dezvoltării tehnologiilor internet, a informaticii dematerializate („cloud computing”), a mediilor inteligente și supercalculatoarelor și a aplicațiilor TIC cu emisii reduse de carbon; propune ca bugetul alocat de UE cercetării în domeniul TIC să fie dublat, iar bugetul pentru asimilarea TIC să fie mărit de patru ori în următoarele perspective financiare; |
| --- | --- |

50.

consideră că, pe lângă aplicarea consecventă a TIC, este esențial să se promoveze excelența în cercetare în acest domeniu și să se stimuleze investițiile publice și private în proiecte de cercetare și inovare de mare risc, realizate în colaborare, în domeniul TIC; subliniază că Europa ar trebui să se afle în avangarda dezvoltării tehnologiilor internet, a informaticii dematerializate („cloud computing”), a mediilor inteligente și supercalculatoarelor și a aplicațiilor TIC cu emisii reduse de carbon; propune ca bugetul alocat de UE cercetării în domeniul TIC să fie dublat, iar bugetul pentru asimilarea TIC să fie mărit de patru ori în următoarele perspective financiare;

| 51. | deploră faptul că, în ceea ce privește atragerea, formarea și păstrarea talentelor academice din domeniul TIC, Europa continuă să se afle cu mult în urma altor piețe care sunt lider în domeniu și că se confruntă cu un exod al creierelor datorită unor condiții de lucru mai bune în SUA pentru personalul academic și cercetători; subliniază că, pentru a aborda această problemă, este necesar ca Europa să elaboreze, în colaborare cu universitățile și cu industria, un program ambițios de dezvoltare a carierei care să sprijine rolul primordial pe care îl joacă comunitatea de cercetători științifici în vasta strategie mondială de inovare în domeniul TIC; |
| --- | --- |

51.

deploră faptul că, în ceea ce privește atragerea, formarea și păstrarea talentelor academice din domeniul TIC, Europa continuă să se afle cu mult în urma altor piețe care sunt lider în domeniu și că se confruntă cu un exod al creierelor datorită unor condiții de lucru mai bune în SUA pentru personalul academic și cercetători; subliniază că, pentru a aborda această problemă, este necesar ca Europa să elaboreze, în colaborare cu universitățile și cu industria, un program ambițios de dezvoltare a carierei care să sprijine rolul primordial pe care îl joacă comunitatea de cercetători științifici în vasta strategie mondială de inovare în domeniul TIC;

| 52. | consideră că, până în 2015, toate institutele de cercetare europene și toate infrastructurile trebuie conectate la rețele de transmisie de foarte mare viteză Gbps, în scopul de a se crea un intranet al comunității de cercetători europene; |
| --- | --- |

52.

consideră că, până în 2015, toate institutele de cercetare europene și toate infrastructurile trebuie conectate la rețele de transmisie de foarte mare viteză Gbps, în scopul de a se crea un intranet al comunității de cercetători europene;

| 53. | solicită mai multe investiții în utilizarea software-lor cu sursă deschisă („open-source”) în UE; |
| --- | --- |

53.

solicită mai multe investiții în utilizarea software-lor cu sursă deschisă („open-source”) în UE;

| 54. | solicită realizarea de noi investiții în cercetare, în scopul mai bunei aplicări a instrumentelor digitale actuale, pentru a se garanta accesul tuturor cetățenilor la produsele culturale; |
| --- | --- |

54.

solicită realizarea de noi investiții în cercetare, în scopul mai bunei aplicări a instrumentelor digitale actuale, pentru a se garanta accesul tuturor cetățenilor la produsele culturale;

| 55. | își exprimă îngrijorarea cu privire la birocrația din Programul-cadru al UE (PC); invită Comisia să elimine birocrația prin regândirea proceselor PC, fără să pună în pericol acest program, și prin crearea unui comitet al utilizatorilor; |
| --- | --- |

55.

își exprimă îngrijorarea cu privire la birocrația din Programul-cadru al UE (PC); invită Comisia să elimine birocrația prin regândirea proceselor PC, fără să pună în pericol acest program, și prin crearea unui comitet al utilizatorilor;

| 56. | invită Comisia să evalueze împreună cu statele membre modul în care directivele 2004/17/CE și 2004/18/CE privind contractele de achiziții publice și transpunerea acestora sprijină cercetarea și inovarea și, după caz, să identifice cele mai bune practici; invită Comisia și statele membre să aibă în vedere elaborarea de indicatori privind inovarea în cadrul achizițiilor publice; |
| --- | --- |

56.

invită Comisia să evalueze împreună cu statele membre modul în care directivele 2004/17/CE și 2004/18/CE privind contractele de achiziții publice și transpunerea acestora sprijină cercetarea și inovarea și, după caz, să identifice cele mai bune practici; invită Comisia și statele membre să aibă în vedere elaborarea de indicatori privind inovarea în cadrul achizițiilor publice;

| 57. | reamintește că, în viitor, competitivitatea Europei și abilitatea acesteia de a se redresa din criza economică actuală depinde într-o mare măsură de capacitatea sa de a facilita aplicarea la scară largă și în mod eficient a TIC în mediul de afaceri; constată totuși că IMM-urile sunt cu mult în urma marilor întreprinderi și atrage atenția în mod special asupra garanțiilor care trebuie oferite microîntreprinderilor și întreprinderilor mici, pentru a evita excluderea acestora de la dezvoltarea TIC; invită statele membre și Comisia să consolideze măsurile de sprijin pentru IMM-uri pentru utilizarea instrumentelor TIC, cu scopul de a le spori productivitatea; |
| --- | --- |

57.

reamintește că, în viitor, competitivitatea Europei și abilitatea acesteia de a se redresa din criza economică actuală depinde într-o mare măsură de capacitatea sa de a facilita aplicarea la scară largă și în mod eficient a TIC în mediul de afaceri; constată totuși că IMM-urile sunt cu mult în urma marilor întreprinderi și atrage atenția în mod special asupra garanțiilor care trebuie oferite microîntreprinderilor și întreprinderilor mici, pentru a evita excluderea acestora de la dezvoltarea TIC; invită statele membre și Comisia să consolideze măsurile de sprijin pentru IMM-uri pentru utilizarea instrumentelor TIC, cu scopul de a le spori productivitatea;

| 58. | invită Comisia să elaboreze un plan digital de promovare a întreprinderilor on-line, care să vizeze în primul rând să ofere alternative acelor persoane care au fost disponibilizate recent în contextul crizei financiare; consideră că planul ar trebui să constea în punerea la dispoziție a unor produse software și hardware la prețuri accesibile și oferirea de conexiuni la internet și de consultanță gratis; |
| --- | --- |

58.

invită Comisia să elaboreze un plan digital de promovare a întreprinderilor on-line, care să vizeze în primul rând să ofere alternative acelor persoane care au fost disponibilizate recent în contextul crizei financiare; consideră că planul ar trebui să constea în punerea la dispoziție a unor produse software și hardware la prețuri accesibile și oferirea de conexiuni la internet și de consultanță gratis;

| 59. | consideră că Agenda 2015.eu ar trebui să vizeze integrarea TIC printre priorități în vederea unei economii cu emisii reduse de carbon; solicită exploatarea tehnologiilor TIC pentru a îndeplini obiectivele 20-20-20 ale strategiei privind schimbările climatice; este de părere că implementarea de aplicații precum rețele inteligente de energie electrică, contoare inteligente, mobilitatea inteligentă, autovehiculele inteligente, gestionarea inteligentă a apei și e-sănătatea trebuie să figureze printre inițiativele-cheie ale Agendei 2015.eu; atrage atenția, de asemenea, că amprenta de carbon a sectorului TIC ar trebui redusă cu 50 % până în 2015; |
| --- | --- |

59.

consideră că Agenda 2015.eu ar trebui să vizeze integrarea TIC printre priorități în vederea unei economii cu emisii reduse de carbon; solicită exploatarea tehnologiilor TIC pentru a îndeplini obiectivele 20-20-20 ale strategiei privind schimbările climatice; este de părere că implementarea de aplicații precum rețele inteligente de energie electrică, contoare inteligente, mobilitatea inteligentă, autovehiculele inteligente, gestionarea inteligentă a apei și e-sănătatea trebuie să figureze printre inițiativele-cheie ale Agendei 2015.eu; atrage atenția, de asemenea, că amprenta de carbon a sectorului TIC ar trebui redusă cu 50 % până în 2015;

| 60. | consideră că principiul comerțului echitabil ar trebui să se afle la baza comerțului internațional, cu scopul de a se ajunge la un echilibru adecvat între deschiderea piețelor și protecția legitimă a diverselor sectoare economice, acordându-se o atenție specială condițiilor sociale și de muncă; |
| --- | --- |

60.

consideră că principiul comerțului echitabil ar trebui să se afle la baza comerțului internațional, cu scopul de a se ajunge la un echilibru adecvat între deschiderea piețelor și protecția legitimă a diverselor sectoare economice, acordându-se o atenție specială condițiilor sociale și de muncă;

| 61. | consideră că asumarea Agendei 2015.eu la toate nivelurile politice și geografice (UE, național și regional), în spiritul unei guvernanțe pe mai multe niveluri, precum și vizibilitatea politică sunt condiții prealabile esențiale pentru o aplicare eficientă; în acest sens, propune organizarea unor reuniuni la nivel înalt pe marginea agendei digitale pentru a trece în revistă progresele obținute la nivelul UE și al statelor membre și pentru a relansa dinamica politică; |
| --- | --- |

61.

consideră că asumarea Agendei 2015.eu la toate nivelurile politice și geografice (UE, național și regional), în spiritul unei guvernanțe pe mai multe niveluri, precum și vizibilitatea politică sunt condiții prealabile esențiale pentru o aplicare eficientă; în acest sens, propune organizarea unor reuniuni la nivel înalt pe marginea agendei digitale pentru a trece în revistă progresele obținute la nivelul UE și al statelor membre și pentru a relansa dinamica politică;

| 62. | atrage atenția Comisiei îndeosebi asupra necesității de a stabili obiective și ținte SMART (specifice, măsurabile, adecvate, realiste și cu termene clare) și de a adopta un plan de acțiune care să mobilizeze toate instrumentele adecvate la nivelul UE: finanțare, instrumente juridice fără caracter obligatoriu, asigurarea aplicării și, atunci când este necesar, legislație specifică în toate domeniile politice relevante (de exemplu, comunicații electronice, educație, cercetare, inovare, politica de coeziune); solicită Comisiei să facă o revizuire periodică a rezultatelor strategiei 2015.eu, pe baza unei game largi de indicatori, care să permită realizarea unei analize cantitative și calitative a impactului social și economic; invită Comisia și statele membre să asigure o coordonare adecvată între programele UE și cele naționale și regionale din acest domeniu; |
| --- | --- |

62.

atrage atenția Comisiei îndeosebi asupra necesității de a stabili obiective și ținte SMART (specifice, măsurabile, adecvate, realiste și cu termene clare) și de a adopta un plan de acțiune care să mobilizeze toate instrumentele adecvate la nivelul UE: finanțare, instrumente juridice fără caracter obligatoriu, asigurarea aplicării și, atunci când este necesar, legislație specifică în toate domeniile politice relevante (de exemplu, comunicații electronice, educație, cercetare, inovare, politica de coeziune); solicită Comisiei să facă o revizuire periodică a rezultatelor strategiei 2015.eu, pe baza unei game largi de indicatori, care să permită realizarea unei analize cantitative și calitative a impactului social și economic; invită Comisia și statele membre să asigure o coordonare adecvată între programele UE și cele naționale și regionale din acest domeniu;

| 63. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și statelor membre. |
| --- | --- |

63.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și statelor membre.

---

(1)  JO C 291 E, 30.11.2006, p. 133.

(2)  JO C 287 E, 29.11.2007, p. 364.

(3)  JO C 146 E, 12.6.2008, p. 87.

(4)  JO C 146 E, 12.6.2008, p. 370.

---

| 15.3.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 81/54 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 81/54

---

Miercuri, 5 mai 2010Strategia UE în relațiile cu America Latină

P7_TA(2010)0141

Rezoluția Parlamentului European din 5 mai 2010 referitoare la strategia UE în relațiile cu America Latină (2009/2213(INI))

2011/C 81 E/09

Parlamentul European,

având în vedere declarațiile adoptate în cadrul celor cinci reuniuni la nivel înalt ale șefilor de stat și de guvern din America Latină și Caraibe și din Uniunea Europeană, desfășurate până în prezent la Rio de Janeiro (28 și 29 iunie 1999), la Madrid (17 și 18 mai 2002), la Guadalajara (28 și 29 mai 2004), la Viena (12 și 13 mai 2006) și la Lima (16 și 17 mai 2008),

având în vedere comunicatul comun al celei de-a XIV-a reuniuni ministeriale între Grupul de la Rio și Uniunea Europeană, care a avut loc la Praga, în zilele de 13 și 14 mai 2009,

având în vedere comunicatul comun adoptat cu ocazia reuniunii ministeriale din cadrul dialogului de la San José dintre troika Uniunii Europene și miniștrii țărilor din America Centrală, care a avut loc la Praga, la 14 mai 2009,

având în vedere declarația adoptată la cea de a XIX reuniune la nivel înalt ibero-americană a șefilor de stat și de guvern, care a avut loc la Estoril (Portugalia), între 29 noiembrie și 1 decembrie 2009 (Declarația de la Lisabona),

având în vedere Comunicarea Comisiei din 30 septembrie 2009 intitulată „Uniunea Europeană și America Latină: un parteneriat între actori globali” (COM(2009)0495),

având în vedere concluziile Consiliului Uniunii Europene privind relațiile dintre Uniunea Europeană și America Latină, din 8 decembrie 2009,

având în vedere rezoluțiile Adunării Parlamentare Euro-Latinoamericane (EuroLat), în special Rezoluția privind relațiile dintre Uniunea Europeană și America Latină în perspectiva celei de a V-a reuniuni la nivel înalt de la Lima, cu referire specială la guvernanța democratică, din 20 decembrie 2007, Rezoluția privind Carta Euro-Latinoamericană pentru pace și securitate, din 8 aprilie 2009, și propunerea de Rezoluție privind parteneriatul Uniunea Europeană - America Latină în perspectiva celei de a VI-a reuniuni la nivel înalt de la Madrid din mai 2010, din 15 octombrie 2009,

având în vedere rezoluțiile sale din 15 noiembrie 2001 privind un parteneriat global și o strategie comună pentru relațiile dintre Uniunea Europeană și America Latină (1), din 27 aprilie 2006 privind un parteneriat intensificat între Uniunea Europeană și America Latină (2), și din 24 aprilie 2008 privind cea de a V-a reuniune la nivel înalt America Latină și Caraibe - Uniunea Europeană (ALC-UE) de la Lima (3),

având în vedere Rezoluția sa din 10 februarie 2010 privind cutremurul din Haiti, având în vedere Rezoluția sa din 11 februarie 2010 privind Venezuela, având în vedere Rezoluția sa din 11 martie 2010 privind situația prizonierilor politici și de conștiință din Cuba,

având în vedere rezoluția sa din 11 octombrie 2007 privind asasinarea femeilor (feminicidul) în Mexic și America Centrală și rolul Uniunii Europene în combaterea acestui fenomen (4),

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe și avizul Comisiei pentru dezvoltare (A7-0111/2010),

| A. | întrucât parteneriatul strategic biregional dintre UE și America Latină are un caracter esențial, iar aprofundarea și ameliorarea în continuare a acestuia este de importanță majoră pentru ambele regiuni, |
| --- | --- |

A.

întrucât parteneriatul strategic biregional dintre UE și America Latină are un caracter esențial, iar aprofundarea și ameliorarea în continuare a acestuia este de importanță majoră pentru ambele regiuni,

| B. | întrucât intensificarea relațiilor dintre UE și America Latină constituie una dintre prioritățile președinției spaniole a UE și a viitoarelor președinții belgiană și ungară, |
| --- | --- |

B.

întrucât intensificarea relațiilor dintre UE și America Latină constituie una dintre prioritățile președinției spaniole a UE și a viitoarelor președinții belgiană și ungară,

| C. | întrucât acest parteneriat strategic biregional a înregistrat progrese însemnate de la prima reuniune la nivel înalt din 1999, constând în special din înființarea Adunării EuroLat - dimensiunea parlamentară a parteneriatului strategic biregional, în cadrul reuniunii la nivel înalt de la Viena, dar mai rămân încă pași de făcut și provocări de înfruntat, |
| --- | --- |

C.

întrucât acest parteneriat strategic biregional a înregistrat progrese însemnate de la prima reuniune la nivel înalt din 1999, constând în special din înființarea Adunării EuroLat - dimensiunea parlamentară a parteneriatului strategic biregional, în cadrul reuniunii la nivel înalt de la Viena, dar mai rămân încă pași de făcut și provocări de înfruntat,

| D. | întrucât unul dintre obiectivele-cheie ale parteneriatului strategic biregional constă din integrarea regională, concretizată în acorduri de asociere subregionale și bilaterale, precum și în parteneriate strategice, |
| --- | --- |

D.

întrucât unul dintre obiectivele-cheie ale parteneriatului strategic biregional constă din integrarea regională, concretizată în acorduri de asociere subregionale și bilaterale, precum și în parteneriate strategice,

| E. | întrucât Uniunea Națiunilor Sud-americane (UNASUR), în ciuda faptului că, prin natura sa, este diferită de celelalte procese de integrare din America de Sud (ACN, Mercosur și CAIS), este în măsură să le impulsioneze, |
| --- | --- |

E.

întrucât Uniunea Națiunilor Sud-americane (UNASUR), în ciuda faptului că, prin natura sa, este diferită de celelalte procese de integrare din America de Sud (ACN, Mercosur și CAIS), este în măsură să le impulsioneze,

| F. | întrucât, în conformitate cu principiul subsidiarității, atunci când se confruntă, acum sau în viitor, cu unele dispute inter-americane potențiale, guvernele implicate, înainte de a recurge la soluții juridice din afara emisferei sudice, ar trebui să epuizeze toate sursele latinoamericane, |
| --- | --- |

F.

întrucât, în conformitate cu principiul subsidiarității, atunci când se confruntă, acum sau în viitor, cu unele dispute inter-americane potențiale, guvernele implicate, înainte de a recurge la soluții juridice din afara emisferei sudice, ar trebui să epuizeze toate sursele latinoamericane,

| G. | întrucât, în ultimii ani, cheltuielile militare au crescut considerabil, atât în America Latină, cât și în Europa, |
| --- | --- |

G.

întrucât, în ultimii ani, cheltuielile militare au crescut considerabil, atât în America Latină, cât și în Europa,

| H. | întrucât acest parteneriat strategic biregional a consolidat încă și mai mult coordonarea dintre cele două părți în cadrul forurilor și instituțiilor internaționale, iar dincolo de stabilirea unei agende comune, se impune coordonarea în continuare a pozițiilor adoptate cu privire la chestiunile de importanță mondială, ținând cont de interesele și preocupările ambelor părți, |
| --- | --- |

H.

întrucât acest parteneriat strategic biregional a consolidat încă și mai mult coordonarea dintre cele două părți în cadrul forurilor și instituțiilor internaționale, iar dincolo de stabilirea unei agende comune, se impune coordonarea în continuare a pozițiilor adoptate cu privire la chestiunile de importanță mondială, ținând cont de interesele și preocupările ambelor părți,

| I. | întrucât recenta ratificare de către UE a Convenției Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap și ceea ce ar putea să reprezinte implementarea acesteia în ceea ce privește exercitarea efectivă a drepturilor civile și sociale și promovarea egalității de șanse pentru cele peste 60 de milioane de persoane cu dizabilități care trăiesc în zona latinoamericană constituie un eveniment istoric, |
| --- | --- |

I.

întrucât recenta ratificare de către UE a Convenției Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap și ceea ce ar putea să reprezinte implementarea acesteia în ceea ce privește exercitarea efectivă a drepturilor civile și sociale și promovarea egalității de șanse pentru cele peste 60 de milioane de persoane cu dizabilități care trăiesc în zona latinoamericană constituie un eveniment istoric,

| J. | întrucât în Statele Unite s-a instalat o nouă administrație, dând naștere multor speranțe, |
| --- | --- |

J.

întrucât în Statele Unite s-a instalat o nouă administrație, dând naștere multor speranțe,

| K. | întrucât America latină este un spațiu ce adăpostește peste 600 milioane de persoane, care realizează 10 % din produsul intern brut mondial, unde trăiesc 40 % dintre speciile vegetale ale planetei și care dispune de un capital uman extraordinar, |
| --- | --- |

K.

întrucât America latină este un spațiu ce adăpostește peste 600 milioane de persoane, care realizează 10 % din produsul intern brut mondial, unde trăiesc 40 % dintre speciile vegetale ale planetei și care dispune de un capital uman extraordinar,

| L. | întrucât relațiile dintre UE și America Latină se bazează pe valori comune, iar respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale reprezintă un aspect-cheie al parteneriatului strategic, |
| --- | --- |

L.

întrucât relațiile dintre UE și America Latină se bazează pe valori comune, iar respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale reprezintă un aspect-cheie al parteneriatului strategic,

| M. | întrucât dezvoltarea relațiilor cu America Latină produce beneficii reciproce și poate oferi avantaje atât tuturor statelor membre ale UE, cât și țărilor din America Latină, în ansamblul lor, |
| --- | --- |

M.

întrucât dezvoltarea relațiilor cu America Latină produce beneficii reciproce și poate oferi avantaje atât tuturor statelor membre ale UE, cât și țărilor din America Latină, în ansamblul lor,

| N. | întrucât integrarea perspectivei de gen în toate politicile poate contribui la ridicarea gradului de echitate și democratizare al societăților, prin aceea că bărbații și femeile sunt considerați egali sub toate aspectele vieții, |
| --- | --- |

N.

întrucât integrarea perspectivei de gen în toate politicile poate contribui la ridicarea gradului de echitate și democratizare al societăților, prin aceea că bărbații și femeile sunt considerați egali sub toate aspectele vieții,

| O. | întrucât UE și America Latină și Caraibele reprezintă, împreună, mai mult de un miliard de persoane și o treime din statele membre ale Organizației Națiunilor Unite, |
| --- | --- |

O.

întrucât UE și America Latină și Caraibele reprezintă, împreună, mai mult de un miliard de persoane și o treime din statele membre ale Organizației Națiunilor Unite,

| P. | întrucât UE este principalul donator de ajutoare pentru dezvoltare, principalul investitor și, ca importanță, cel de al doilea partener comercial al Americii Latine și primul în cazul Mercosur și al Republicii Chile, iar de la lansarea parteneriatului strategic biregional, în 1999, UE a finanțat proiecte și programe cu sume totalizând peste 3 miliarde de euro, |
| --- | --- |

P.

întrucât UE este principalul donator de ajutoare pentru dezvoltare, principalul investitor și, ca importanță, cel de al doilea partener comercial al Americii Latine și primul în cazul Mercosur și al Republicii Chile, iar de la lansarea parteneriatului strategic biregional, în 1999, UE a finanțat proiecte și programe cu sume totalizând peste 3 miliarde de euro,

| Q. | întrucât, în 2010, redresarea în urma recesiunii mondiale va fi încă lentă, iar în America Latină, deși aceasta a suportat criza mai bine decât alte economii avansate, pentru 2010 fiind prevăzută o creștere de aproape 3 %, relansarea va fi pronunțat inegală și nivelul de creștere nu va fi insuficient de ridicat pentru a ameliora semnificativ condițiile sociale ale populației, care beneficiază, în continuare, de o protecție socială mult inferioară celei de care se bucură partenerii săi europeni, |
| --- | --- |

Q.

întrucât, în 2010, redresarea în urma recesiunii mondiale va fi încă lentă, iar în America Latină, deși aceasta a suportat criza mai bine decât alte economii avansate, pentru 2010 fiind prevăzută o creștere de aproape 3 %, relansarea va fi pronunțat inegală și nivelul de creștere nu va fi insuficient de ridicat pentru a ameliora semnificativ condițiile sociale ale populației, care beneficiază, în continuare, de o protecție socială mult inferioară celei de care se bucură partenerii săi europeni,

| R. | întrucât în unele țări latinoamericane de primă mărime se înregistrează niveluri ridicate de șomaj în rândul tinerilor, |
| --- | --- |

R.

întrucât în unele țări latinoamericane de primă mărime se înregistrează niveluri ridicate de șomaj în rândul tinerilor,

| S. | întrucât, în ciuda unor progrese semnificative, regiunea prezintă indicatori deconcertanți în ceea ce privește mortalitatea infantilă și cea maternă, |
| --- | --- |

S.

întrucât, în ciuda unor progrese semnificative, regiunea prezintă indicatori deconcertanți în ceea ce privește mortalitatea infantilă și cea maternă,

| T. | întrucât producția și traficul de stupefiante rămân probleme majore în regiune; întrucât, în America de Sud, s-a intensificat cultura de coca, existând divergențe politice și culturale între convențiile și rezoluțiile Națiunilor Unite, ce o consideră drept o cultură interzisă, și poziția oficială a anumitor guverne, potrivit căreia această plantă aparține culturii autohtone, |
| --- | --- |

T.

întrucât producția și traficul de stupefiante rămân probleme majore în regiune; întrucât, în America de Sud, s-a intensificat cultura de coca, existând divergențe politice și culturale între convențiile și rezoluțiile Națiunilor Unite, ce o consideră drept o cultură interzisă, și poziția oficială a anumitor guverne, potrivit căreia această plantă aparține culturii autohtone,

| U. | întrucât situația din unele comunități indigene din numeroase țări latinoamericane se caracterizează prin sărăcie, inegalitate și discriminare, |
| --- | --- |

U.

întrucât situația din unele comunități indigene din numeroase țări latinoamericane se caracterizează prin sărăcie, inegalitate și discriminare,

| V. | întrucât, pentru a ajunge la nivelul sectorului telecomunicațiilor, în alte sectoare, cum este acela al energiei, apelor, infrastructurilor și comunicațiilor, sunt necesare îmbunătățiri semnificative, |
| --- | --- |

V.

întrucât, pentru a ajunge la nivelul sectorului telecomunicațiilor, în alte sectoare, cum este acela al energiei, apelor, infrastructurilor și comunicațiilor, sunt necesare îmbunătățiri semnificative,

| W. | întrucât dezvoltarea regiunii latinoamericane și capacitatea acesteia de a participa la procesul de integrare vor avea de suferit dacă infrastructurile nu vor fi adaptate în mod corespunzător; |
| --- | --- |

W.

întrucât dezvoltarea regiunii latinoamericane și capacitatea acesteia de a participa la procesul de integrare vor avea de suferit dacă infrastructurile nu vor fi adaptate în mod corespunzător;

| X. | întrucât politica de imigrare a UE provoacă o profundă îngrijorare în America Latină și trebuie încheiate acorduri care să țină seama de interesele legitime ale partenerilor latinoamericani în acest domeniu deosebit de sensibil, |
| --- | --- |

X.

întrucât politica de imigrare a UE provoacă o profundă îngrijorare în America Latină și trebuie încheiate acorduri care să țină seama de interesele legitime ale partenerilor latinoamericani în acest domeniu deosebit de sensibil,

| Y. | întrucât Banca Europeană pentru Investiții (BEI) și-a inițiat operațiunile în America Latină în 1993, iar în cadrul actualului său mandat (2007-2013) dispune de 2,8 miliarde euro pentru a finanța anumite proiecte în regiune, |
| --- | --- |

Y.

întrucât Banca Europeană pentru Investiții (BEI) și-a inițiat operațiunile în America Latină în 1993, iar în cadrul actualului său mandat (2007-2013) dispune de 2,8 miliarde euro pentru a finanța anumite proiecte în regiune,

| Z. | întrucât, conform constatărilor ultimei reuniuni la nivel înalt iberoamericane, inovarea și cunoașterea constituie instrumente fundamentale de eradicare a pauperității, combatere a foametei și realizare a unei dezvoltări durabile, |
| --- | --- |

Z.

întrucât, conform constatărilor ultimei reuniuni la nivel înalt iberoamericane, inovarea și cunoașterea constituie instrumente fundamentale de eradicare a pauperității, combatere a foametei și realizare a unei dezvoltări durabile,

| AA. | întrucât un studiu recent, elaborat de Organizația Statelor Iberoamericane pentru Educație, Știință și Cultură (OEI) și de Comisia Economică pentru America Latină și Caraibe (CEPAL) a estimat la 55 miliarde de euro bugetul necesar pentru realizarea, în 10 ani, în perioada 2011-2021, a obiectivelor educaționale 2021, destinate să pună capăt enormelor inegalități existente, să elimine analfabetismul, să asigure școlarizarea a 15 milioane de copii în vârstă de 3 până la 6 ani neșcolarizați anterior, să creeze sisteme solide și eficiente de formare profesională și să amelioreze considerabil condițiile de acces la Universități, |
| --- | --- |

AA.

întrucât un studiu recent, elaborat de Organizația Statelor Iberoamericane pentru Educație, Știință și Cultură (OEI) și de Comisia Economică pentru America Latină și Caraibe (CEPAL) a estimat la 55 miliarde de euro bugetul necesar pentru realizarea, în 10 ani, în perioada 2011-2021, a obiectivelor educaționale 2021, destinate să pună capăt enormelor inegalități existente, să elimine analfabetismul, să asigure școlarizarea a 15 milioane de copii în vârstă de 3 până la 6 ani neșcolarizați anterior, să creeze sisteme solide și eficiente de formare profesională și să amelioreze considerabil condițiile de acces la Universități,

| 1. | salută Comunicarea Comisiei intitulată: „UE și America Latină: un parteneriat între actori globali”, care urmărește identificarea, evaluarea și formularea unor propuneri operative vizând realizarea unui parteneriat strategic biregional deplin; |
| --- | --- |

1.

salută Comunicarea Comisiei intitulată: „UE și America Latină: un parteneriat între actori globali”, care urmărește identificarea, evaluarea și formularea unor propuneri operative vizând realizarea unui parteneriat strategic biregional deplin;

| 2. | salută eforturile președinției spaniole în vederea semnării acordului de asociere UE - America Centrală și a acordurilor comerciale multipartite cu Columbia și Peru, precum și voința și interesul clar manifestate în vederea relansării negocierilor dintre Uniunea Europeană și Mercosur; |
| --- | --- |

2.

salută eforturile președinției spaniole în vederea semnării acordului de asociere UE - America Centrală și a acordurilor comerciale multipartite cu Columbia și Peru, precum și voința și interesul clar manifestate în vederea relansării negocierilor dintre Uniunea Europeană și Mercosur;

| 3. | reiterează că sprijinul pentru diferitele procese de integrare regională din America Latină constituie un principiu de bază al parteneriatului strategic biregional și își exprimă încrederea că acesta va permite coordonarea în mai mare măsură a pozițiilor privind situațiile de criză și unele chestiuni de importanță mondială, pe baza valorilor, intereselor și preocupărilor comune; |
| --- | --- |

3.

reiterează că sprijinul pentru diferitele procese de integrare regională din America Latină constituie un principiu de bază al parteneriatului strategic biregional și își exprimă încrederea că acesta va permite coordonarea în mai mare măsură a pozițiilor privind situațiile de criză și unele chestiuni de importanță mondială, pe baza valorilor, intereselor și preocupărilor comune;

| 4. | ia act de schimbările politice survenite în ambele regiuni și relevă necesitatea urmăririi cu atenție a modului în care evoluează evenimentele, pentru ca, dacă este cazul, politica UE față de America Latina să poată fi reorientată și adaptată noilor circumstanțe; |
| --- | --- |

4.

ia act de schimbările politice survenite în ambele regiuni și relevă necesitatea urmăririi cu atenție a modului în care evoluează evenimentele, pentru ca, dacă este cazul, politica UE față de America Latina să poată fi reorientată și adaptată noilor circumstanțe;

| 5. | insistă asupra importanței principiilor și valorilor aflate la baza parteneriatului strategic biregional, cum sunt democrația pluralistă și reprezentativă, respectarea drepturilor omului (politice, economice și sociale) și a libertăților fundamentale, libertatea de exprimare, statul de drept, supremația legii, respectarea procedurilor, siguranța juridică și respingerea oricărei forme de dictatură sau autoritarism; |
| --- | --- |

5.

insistă asupra importanței principiilor și valorilor aflate la baza parteneriatului strategic biregional, cum sunt democrația pluralistă și reprezentativă, respectarea drepturilor omului (politice, economice și sociale) și a libertăților fundamentale, libertatea de exprimare, statul de drept, supremația legii, respectarea procedurilor, siguranța juridică și respingerea oricărei forme de dictatură sau autoritarism;

| 6. | cheamă toate părțile implicate în parteneriatul strategic biregional să-și respecte obligațiile ce le incumbă în ceea ce privește guvernanța și dreptatea socială; |
| --- | --- |

6.

cheamă toate părțile implicate în parteneriatul strategic biregional să-și respecte obligațiile ce le incumbă în ceea ce privește guvernanța și dreptatea socială;

Viziunea strategică a PE asupra parteneriatului strategic biregional UE-America Latină

| 7. | reiterează că obiectivul final al parteneriatului strategic biregional UE-America Latină este crearea, în jurul anului 2015, a unei zone euro-latinoamericane de parteneriat global interregional în domeniile politic, economic, comercial, social și cultural care să garanteze dezvoltarea durabilă a ambelor regiuni; |
| --- | --- |

7.

reiterează că obiectivul final al parteneriatului strategic biregional UE-America Latină este crearea, în jurul anului 2015, a unei zone euro-latinoamericane de parteneriat global interregional în domeniile politic, economic, comercial, social și cultural care să garanteze dezvoltarea durabilă a ambelor regiuni;

Mijloace pentru atingerea obiectivelor zonei euro-latinoamericane de parteneriat global interregional

în domeniul politic al parteneriatului strategic biregional

| 8. | solicită ca noile posibilități pe care le oferă aplicarea Tratatului de la Lisabona să fie utilizate în beneficiul parteneriatului strategic biregional; |
| --- | --- |

8.

solicită ca noile posibilități pe care le oferă aplicarea Tratatului de la Lisabona să fie utilizate în beneficiul parteneriatului strategic biregional;

| 9. | solicită ca Vicepreședinta / Înalta Reprezentantă a Uniunii pentru Politica Externă și de Securitate să asigure unitatea, coerența și eficacitatea acțiunii externe a Uniunii în raport cu America Latină, cu sprijinul Serviciului european pentru acțiune externă (SEAE) și printr-o participare activă la viitoarea reuniune la nivel înalt UE-America Latină și Caraibe din mai 2010, de la Madrid; |
| --- | --- |

9.

solicită ca Vicepreședinta / Înalta Reprezentantă a Uniunii pentru Politica Externă și de Securitate să asigure unitatea, coerența și eficacitatea acțiunii externe a Uniunii în raport cu America Latină, cu sprijinul Serviciului european pentru acțiune externă (SEAE) și printr-o participare activă la viitoarea reuniune la nivel înalt UE-America Latină și Caraibe din mai 2010, de la Madrid;

| 10. | solicită, în particular, Vicepreședintei / Înaltei Reprezentante și Consiliului să elaboreze orientări clare referitoare la modalitățile optime de colaborare strânsă, pentru promovarea în comun a multilateralismului efectiv, asigurarea prezervării mediului și a resurselor naturale, combaterea schimbărilor climatice, întărirea capacităților de menținere și consolidare a păcii ale Organizației Națiunilor Unite și atingerea Obiectivelor mileniului, precum și pentru a înfrunta, în cadrul oferit de dreptul internațional, amenințările comune la adresa păcii și securității, inclusiv traficul de arme și droguri ilicite, crima organizată și terorismul, conform hotărârilor adoptate la Lima; |
| --- | --- |

10.

solicită, în particular, Vicepreședintei / Înaltei Reprezentante și Consiliului să elaboreze orientări clare referitoare la modalitățile optime de colaborare strânsă, pentru promovarea în comun a multilateralismului efectiv, asigurarea prezervării mediului și a resurselor naturale, combaterea schimbărilor climatice, întărirea capacităților de menținere și consolidare a păcii ale Organizației Națiunilor Unite și atingerea Obiectivelor mileniului, precum și pentru a înfrunta, în cadrul oferit de dreptul internațional, amenințările comune la adresa păcii și securității, inclusiv traficul de arme și droguri ilicite, crima organizată și terorismul, conform hotărârilor adoptate la Lima;

| 11. | solicită, de asemenea, instituirea unor mecanisme adecvate de cooperare instituțională între Adunarea EuroLat și diferitele organisme ale Uniunii Europene, conform concluziilor adoptate în cadrul reuniunii la nivel înalt de la Lima; |
| --- | --- |

11.

solicită, de asemenea, instituirea unor mecanisme adecvate de cooperare instituțională între Adunarea EuroLat și diferitele organisme ale Uniunii Europene, conform concluziilor adoptate în cadrul reuniunii la nivel înalt de la Lima;

| 12. | reiterează că viitorul SEAS trebuie să garanteze că, în cadrul delegațiilor UE și în special în regiuni-cheie ca America Latină, PE va avea interlocutori valabili, în măsură să coopereze pe deplin cu acesta; |
| --- | --- |

12.

reiterează că viitorul SEAS trebuie să garanteze că, în cadrul delegațiilor UE și în special în regiuni-cheie ca America Latină, PE va avea interlocutori valabili, în măsură să coopereze pe deplin cu acesta;

| 13. | recomandă adoptarea unei Carte euro-latinoamericane pentru pace și securitate care, pe baza Cartei Organizației Națiunilor Unite și a legislației internaționale conexe, ar urma să includă strategii și orientări privind acțiunile politice și în materie de securitate comune, desfășurate pentru a face față amenințărilor și provocărilor comune cu care se confruntă părțile asociate în cadrul parteneriatului strategic biregional; |
| --- | --- |

13.

recomandă adoptarea unei Carte euro-latinoamericane pentru pace și securitate care, pe baza Cartei Organizației Națiunilor Unite și a legislației internaționale conexe, ar urma să includă strategii și orientări privind acțiunile politice și în materie de securitate comune, desfășurate pentru a face față amenințărilor și provocărilor comune cu care se confruntă părțile asociate în cadrul parteneriatului strategic biregional;

| 14. | își exprimă aprecierea la adresa UNASUR pentru activitatea desfășurată și succesele diplomatice înregistrate în America de Sud; |
| --- | --- |

14.

își exprimă aprecierea la adresa UNASUR pentru activitatea desfășurată și succesele diplomatice înregistrate în America de Sud;

| 15. | își reiterează convingerea conform căreia stabilitatea internă a multor țări latinoamericane partenere continuă să depindă de reformarea statului, care trebuie să includă participarea deplină și efectivă tuturor populațiilor indigene și a celorlalte minorități la procesul decizional, astfel încât să se evite discriminările de orice fel și să se promoveze drepturile culturale și tradițiilor acestora, deoarece în modul acesta societățile devin mai bogate, iar guvernanța democratică se consolidează; |
| --- | --- |

15.

își reiterează convingerea conform căreia stabilitatea internă a multor țări latinoamericane partenere continuă să depindă de reformarea statului, care trebuie să includă participarea deplină și efectivă tuturor populațiilor indigene și a celorlalte minorități la procesul decizional, astfel încât să se evite discriminările de orice fel și să se promoveze drepturile culturale și tradițiilor acestora, deoarece în modul acesta societățile devin mai bogate, iar guvernanța democratică se consolidează;

| 16. | relevă că o justiție eficientă și independentă, ca și o politică efectivă de respectare a drepturilor omului ca parte a unei administrații responsabile, supusă controlului și funcționând în mod transparent, oferă cetățenilor un sentiment de securitate, contribuie la creșterea gradului de încredere în sistemul parlamentar reprezentativ și previne înstrăinarea lor în raport cu acesta; |
| --- | --- |

16.

relevă că o justiție eficientă și independentă, ca și o politică efectivă de respectare a drepturilor omului ca parte a unei administrații responsabile, supusă controlului și funcționând în mod transparent, oferă cetățenilor un sentiment de securitate, contribuie la creșterea gradului de încredere în sistemul parlamentar reprezentativ și previne înstrăinarea lor în raport cu acesta;

| 17. | solicită continuarea și aprofundarea unui dialog constructiv privind aspectele migrării din zona euro-latinoamericană, care să includă atât țările de destinație, cât și pe acelea de origine și de tranzit; sprijină, în acest sens, dialogul biregional structurat și global, inițiat la 30 iunie 2009, asupra migrărilor ce au loc între Uniunea Europeană și America Latină și Caraibe, și care stimulează îndeplinirea angajamentelor luate cu ocazia summitului de la Lima; salută, de asemenea, constituirea, în cadrul Adunării Parlamentare EuroLat, a unui grup de lucru privind migrările, care urmărește crearea unui spațiu de dialog și de propuneri în acest domeniu, ținând seama de sensibilitățile în materie ale ambilor parteneri; |
| --- | --- |

17.

solicită continuarea și aprofundarea unui dialog constructiv privind aspectele migrării din zona euro-latinoamericană, care să includă atât țările de destinație, cât și pe acelea de origine și de tranzit; sprijină, în acest sens, dialogul biregional structurat și global, inițiat la 30 iunie 2009, asupra migrărilor ce au loc între Uniunea Europeană și America Latină și Caraibe, și care stimulează îndeplinirea angajamentelor luate cu ocazia summitului de la Lima; salută, de asemenea, constituirea, în cadrul Adunării Parlamentare EuroLat, a unui grup de lucru privind migrările, care urmărește crearea unui spațiu de dialog și de propuneri în acest domeniu, ținând seama de sensibilitățile în materie ale ambilor parteneri;

| 18. | recomandă, cu privire la proiectele în curs de desfășurare în Peru, Columbia și Bolivia, ca finanțarea alocată programelor urmărind eliminarea culturilor de droguri prin programe alternative de dezvoltare să fie urgentată, căutându-se formule care să permită asocierea populațiilor în cauză; |
| --- | --- |

18.

recomandă, cu privire la proiectele în curs de desfășurare în Peru, Columbia și Bolivia, ca finanțarea alocată programelor urmărind eliminarea culturilor de droguri prin programe alternative de dezvoltare să fie urgentată, căutându-se formule care să permită asocierea populațiilor în cauză;

| 19. | deplânge faptul că eforturile financiare ale unor țări s-au îndreptat, cu prioritate, spre creșterea excesivă a cheltuielilor militare, într-o perioadă în care esențială este reducerea efectelor subdezvoltării, pauperității, pandemiilor, malnutriției, criminalității și dezastrelor naturale; |
| --- | --- |

19.

deplânge faptul că eforturile financiare ale unor țări s-au îndreptat, cu prioritate, spre creșterea excesivă a cheltuielilor militare, într-o perioadă în care esențială este reducerea efectelor subdezvoltării, pauperității, pandemiilor, malnutriției, criminalității și dezastrelor naturale;

| 20. | insistă ca schimbările climatice și încălzirea globală să rămână o prioritate în agenda politică a UE și a țărilor din America Latină și Caraibe; subliniază necesitatea adoptării unor poziții comune în cadrul diverselor foruri de dialog asupra mediului și schimbărilor climatice, în special în sânul Organizației Națiunilor Unite, acordând totodată sprijin reuniunii la nivel înalt ce urmează să aibă loc în Mexic, în ultima parte a anului 2010; solicită, de asemenea, continuarea reuniunilor miniștrilor mediului din cele două regiuni, după prima dintre acestea, organizată la Bruxelles în martie 2008; subliniază, pe lângă aceasta, că primele victime ale efectelor negative ale schimbărilor climatice și ale încălzirii globale sunt comunitățile cele mai sărace și, înainte de toate, populațiile indigene; își exprimă, de asemenea, speranța ca Facilitatea de investiție în America Latină (LAIF) să poată opera, printre altele, în sprijinul proiectelor destinate combaterii schimbărilor climatice, al promovării transporturilor publice locale, al vehiculelor electrice, al proiectului ITT din Ecuator etc.; |
| --- | --- |

20.

insistă ca schimbările climatice și încălzirea globală să rămână o prioritate în agenda politică a UE și a țărilor din America Latină și Caraibe; subliniază necesitatea adoptării unor poziții comune în cadrul diverselor foruri de dialog asupra mediului și schimbărilor climatice, în special în sânul Organizației Națiunilor Unite, acordând totodată sprijin reuniunii la nivel înalt ce urmează să aibă loc în Mexic, în ultima parte a anului 2010; solicită, de asemenea, continuarea reuniunilor miniștrilor mediului din cele două regiuni, după prima dintre acestea, organizată la Bruxelles în martie 2008; subliniază, pe lângă aceasta, că primele victime ale efectelor negative ale schimbărilor climatice și ale încălzirii globale sunt comunitățile cele mai sărace și, înainte de toate, populațiile indigene; își exprimă, de asemenea, speranța ca Facilitatea de investiție în America Latină (LAIF) să poată opera, printre altele, în sprijinul proiectelor destinate combaterii schimbărilor climatice, al promovării transporturilor publice locale, al vehiculelor electrice, al proiectului ITT din Ecuator etc.;

în domeniul economic și comercial al parteneriatului strategic biregional

| 21. | își reiterează propunerea de a crea o zonă euro-latinoamericană de parteneriat global interregional bazată pe un model în două etape, compatibil cu „OMC–Regionalismul”; |
| --- | --- |

21.

își reiterează propunerea de a crea o zonă euro-latinoamericană de parteneriat global interregional bazată pe un model în două etape, compatibil cu „OMC–Regionalismul”;

| 22. | pentru încheierea primei etape, susține ferm reluarea negocierilor privind acordul de asociere UE-Mercosur, dat fiind că un acord de asociere de acest fel, care este de maximă importanță și afectează 700 de milioane de persoane, ar constitui, dacă este încheiat rapid, cel mai ambițios acord biregional din lume, finalizarea negocierilor privind acordul de asociere UE-America Centrală înaintea reuniunii la vârf de la Madrid, revizuirea acordului politic și de cooperare din 2003, încheiat cu Comunitatea Andină, și extinderea pe orizontală și verticală a acordurilor de asociere deja existente cu Mexicul și cu Chile; ia act că negocierile privind acordul comercial multipartit dintre UE și țările Comunității Andine s-au încheiat cu succes și se va strădui să finalizeze cu exactitatea cuvenită procedura de ratificare parlamentară a acestor acorduri pentru a asigura impactul pozitiv al acestora asupra tuturor aspectelor de interes reciproc; |
| --- | --- |

22.

pentru încheierea primei etape, susține ferm reluarea negocierilor privind acordul de asociere UE-Mercosur, dat fiind că un acord de asociere de acest fel, care este de maximă importanță și afectează 700 de milioane de persoane, ar constitui, dacă este încheiat rapid, cel mai ambițios acord biregional din lume, finalizarea negocierilor privind acordul de asociere UE-America Centrală înaintea reuniunii la vârf de la Madrid, revizuirea acordului politic și de cooperare din 2003, încheiat cu Comunitatea Andină, și extinderea pe orizontală și verticală a acordurilor de asociere deja existente cu Mexicul și cu Chile; ia act că negocierile privind acordul comercial multipartit dintre UE și țările Comunității Andine s-au încheiat cu succes și se va strădui să finalizeze cu exactitatea cuvenită procedura de ratificare parlamentară a acestor acorduri pentru a asigura impactul pozitiv al acestora asupra tuturor aspectelor de interes reciproc;

| 23. | reamintește că negocierile privind acordul de asociere au fost inițiate pe baza unei abordări de la regiune la regiune și subliniază că ele trebuie finalizate în același mod, asigurându-se că nicio țară nu este lăsată în urmă; |
| --- | --- |

23.

reamintește că negocierile privind acordul de asociere au fost inițiate pe baza unei abordări de la regiune la regiune și subliniază că ele trebuie finalizate în același mod, asigurându-se că nicio țară nu este lăsată în urmă;

| 24. | solicită, pentru încheierea celei de a doua etape și în scopul realizării unui acord de asociere globală interregională în jurul anului 2015, susținere juridică și instituțională și acoperire geografică deplină a diferitelor componente ale parteneriatului strategic biregional, stipularea unor dispoziții și norme comune cu caracter general, care să faciliteze exercitarea diferitelor libertăți, astfel încât să fie configurat un parteneriat cât mai amplu posibil, prin adâncirea, pe de o parte, a acordurilor de integrare în interiorul Americii Latine, iar pe de alta, a procesului de asociere în cadrul unui parteneriat a Uniunii Europene și a diferitelor țări și grupări regionale; |
| --- | --- |

24.

solicită, pentru încheierea celei de a doua etape și în scopul realizării unui acord de asociere globală interregională în jurul anului 2015, susținere juridică și instituțională și acoperire geografică deplină a diferitelor componente ale parteneriatului strategic biregional, stipularea unor dispoziții și norme comune cu caracter general, care să faciliteze exercitarea diferitelor libertăți, astfel încât să fie configurat un parteneriat cât mai amplu posibil, prin adâncirea, pe de o parte, a acordurilor de integrare în interiorul Americii Latine, iar pe de alta, a procesului de asociere în cadrul unui parteneriat a Uniunii Europene și a diferitelor țări și grupări regionale;

în domeniul social al parteneriatului strategic biregional

| 25. | recomandă, în vederea unor acțiuni concertate, coordonarea pozițiilor ambelor regiuni cu privire la modalitățile de realizare a Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului în perspectiva reuniunii la nivel înalt a Organizației Națiunilor Unite din septembrie 2010, în special cele care vizează combaterea sărăciei, crearea de locuri de muncă stabile și de calitate și integrarea socială a categoriilor marginalizate, în principal a populațiilor indigene, a copiilor, femeilor și a persoanelor cu dizabilități; |
| --- | --- |

25.

recomandă, în vederea unor acțiuni concertate, coordonarea pozițiilor ambelor regiuni cu privire la modalitățile de realizare a Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului în perspectiva reuniunii la nivel înalt a Organizației Națiunilor Unite din septembrie 2010, în special cele care vizează combaterea sărăciei, crearea de locuri de muncă stabile și de calitate și integrarea socială a categoriilor marginalizate, în principal a populațiilor indigene, a copiilor, femeilor și a persoanelor cu dizabilități;

| 26. | consideră că Obiectivele de dezvoltare ale mileniului (ODM) reprezintă unul dintre cele mai importante ținte ce trebuie atinse până în 2015, prin concentrarea investițiilor asupra țărilor celor mai sărace și asupra populațiilor celor mai vulnerabile și invită ambele regiuni să găsească o bază comună în vederea reuniunii la nivel înalt privind ODM din septembrie 2010; |
| --- | --- |

26.

consideră că Obiectivele de dezvoltare ale mileniului (ODM) reprezintă unul dintre cele mai importante ținte ce trebuie atinse până în 2015, prin concentrarea investițiilor asupra țărilor celor mai sărace și asupra populațiilor celor mai vulnerabile și invită ambele regiuni să găsească o bază comună în vederea reuniunii la nivel înalt privind ODM din septembrie 2010;

| 27. | își exprimă convingerea că inițierea unui dialog serios și riguros pe tema științei, tehnologiei și inovării poate impulsiona crearea unui spațiu euro-latinoamerican de inovare și cunoaștere, având ca exemplu acordul privind inovarea, încheiat cu Chile; |
| --- | --- |

27.

își exprimă convingerea că inițierea unui dialog serios și riguros pe tema științei, tehnologiei și inovării poate impulsiona crearea unui spațiu euro-latinoamerican de inovare și cunoaștere, având ca exemplu acordul privind inovarea, încheiat cu Chile;

| 28. | afirmă încă o dată că educația și investițiile în capitalul uman constituie baza coeziunii sociale și a dezvoltării socio-economice și solicită desfășurarea unor acțiuni decisive, sprijinite printr-o finanțare adecvată, împotriva analfabetismului, care continuă să fie ridicat în unele țări din regiune, în special în rândul fetelor și femeilor, și pentru deschiderea accesului la sistemul public de educație gratuit, de nivel primar și secundar care, în prezent, este în unele țări limitat din lipsa resurselor bugetare necesare; în acest context, sprijină proiectul elaborat de OEI, intitulat „Obiectivele educaționale 2021: educația pe care o dorim pentru generația bicentenarelor”; |
| --- | --- |

28.

afirmă încă o dată că educația și investițiile în capitalul uman constituie baza coeziunii sociale și a dezvoltării socio-economice și solicită desfășurarea unor acțiuni decisive, sprijinite printr-o finanțare adecvată, împotriva analfabetismului, care continuă să fie ridicat în unele țări din regiune, în special în rândul fetelor și femeilor, și pentru deschiderea accesului la sistemul public de educație gratuit, de nivel primar și secundar care, în prezent, este în unele țări limitat din lipsa resurselor bugetare necesare; în acest context, sprijină proiectul elaborat de OEI, intitulat „Obiectivele educaționale 2021: educația pe care o dorim pentru generația bicentenarelor”;

| 29. | relevă că, dacă mediul socio-economic nu va suferi schimbări substanțiale, America Latină nu-și va putea asuma pe deplin rolul de actor în societatea bazată pe cunoaștere, care este principalul instrument strategic pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

29.

relevă că, dacă mediul socio-economic nu va suferi schimbări substanțiale, America Latină nu-și va putea asuma pe deplin rolul de actor în societatea bazată pe cunoaștere, care este principalul instrument strategic pentru dezvoltare;

| 30. | salută inițiativele de promovare și schimb reciproc de cunoștințe și de bune practici în domeniul juridic, cum este recenta înființare a unui Centru de Cercetare, Dezvoltare și Inovare Juridică pentru America latină, salută constituirea Grupului celor 100 și estimează că astfel de inițiative pot constitui un instrument deosebit de util de sprijine a eforturilor depuse de Comisie pentru edificarea parteneriatului strategic biregional; |
| --- | --- |

30.

salută inițiativele de promovare și schimb reciproc de cunoștințe și de bune practici în domeniul juridic, cum este recenta înființare a unui Centru de Cercetare, Dezvoltare și Inovare Juridică pentru America latină, salută constituirea Grupului celor 100 și estimează că astfel de inițiative pot constitui un instrument deosebit de util de sprijine a eforturilor depuse de Comisie pentru edificarea parteneriatului strategic biregional;

| 31. | sugerează ca țările latinoamericane care se află în dispute potențiale sau reale cu țările învecinate, având drept obiect frontierele sau alte aspecte, să depună toate eforturile pentru a le aduce în fața instanțelor instituite în cadrul diferitelor procese de integrare competente în chestiunile latinoamericane și să evite strămutarea lor la instanțe din afara emisferei sudice; |
| --- | --- |

31.

sugerează ca țările latinoamericane care se află în dispute potențiale sau reale cu țările învecinate, având drept obiect frontierele sau alte aspecte, să depună toate eforturile pentru a le aduce în fața instanțelor instituite în cadrul diferitelor procese de integrare competente în chestiunile latinoamericane și să evite strămutarea lor la instanțe din afara emisferei sudice;

| 32. | salută eforturile depuse în legătură cu egalitatea de gen; solicită intensificarea acestora și recomandă dezvoltarea politicilor de cooperare UE-America Latină care să promoveze consolidarea statutului juridic al femeilor, a accesului egal la educație și la locurile de muncă, precum și drepturile omului și drepturile sociale și cere guvernelor și organismelor de cooperare în cauză să sprijine inițiativele de acest fel cu resurse umane, financiare și tehnice adecvate; |
| --- | --- |

32.

salută eforturile depuse în legătură cu egalitatea de gen; solicită intensificarea acestora și recomandă dezvoltarea politicilor de cooperare UE-America Latină care să promoveze consolidarea statutului juridic al femeilor, a accesului egal la educație și la locurile de muncă, precum și drepturile omului și drepturile sociale și cere guvernelor și organismelor de cooperare în cauză să sprijine inițiativele de acest fel cu resurse umane, financiare și tehnice adecvate;

| 33. | cere instituțiilor pertinente din cadrul parteneriatului strategic să sprijine în mod corespunzător politicile, financiar și tehnic, și să protejeze femeile împotriva violenței; |
| --- | --- |

33.

cere instituțiilor pertinente din cadrul parteneriatului strategic să sprijine în mod corespunzător politicile, financiar și tehnic, și să protejeze femeile împotriva violenței;

| 34. | salută hotărârea recentă a Curții Interamericane a Drepturilor Omului cu privire la cazurile de ucidere a femeilor din Campo Algodonero, Mexic, prin care s-a creat un precedent pentru întreaga regiune; invită guvernele din Uniunea Europeană și America Latină și Caraibe să utilizeze hotărârea drept orientare pentru activitatea lor viitoare și să se asigure că condamnarea fermă a violenței împotriva femeilor este însoțită de programe de protecție, de prevenire și justiție restaurativă finanțate corespunzător; solicită, de asemenea, asumarea unui angajament ferm în vederea combaterii violenței de gen în general și realizarea unor investiții adecvate pentru sănătatea reproductivă și pentru programele de promovare a egalității de gen, a educației sexuale și a accesului la metode de planificare familială, în conformitate cu Programul de acțiune al CIPD (Conferința Internațională pentru Populație și Dezvoltare) (1994); |
| --- | --- |

34.

salută hotărârea recentă a Curții Interamericane a Drepturilor Omului cu privire la cazurile de ucidere a femeilor din Campo Algodonero, Mexic, prin care s-a creat un precedent pentru întreaga regiune; invită guvernele din Uniunea Europeană și America Latină și Caraibe să utilizeze hotărârea drept orientare pentru activitatea lor viitoare și să se asigure că condamnarea fermă a violenței împotriva femeilor este însoțită de programe de protecție, de prevenire și justiție restaurativă finanțate corespunzător; solicită, de asemenea, asumarea unui angajament ferm în vederea combaterii violenței de gen în general și realizarea unor investiții adecvate pentru sănătatea reproductivă și pentru programele de promovare a egalității de gen, a educației sexuale și a accesului la metode de planificare familială, în conformitate cu Programul de acțiune al CIPD (Conferința Internațională pentru Populație și Dezvoltare) (1994);

| 35. | salută eforturile în materie de coeziune socială depuse în cursul ultimilor ani de Comisia Europeană, BID, Programul Organizației Națiunilor Unite pentru dezvoltare (PNUD), Comisia Economică pentru America Latină și Caraibe (CELAC), Fondul Monetar Internațional (FMI) și Banca Mondială și recomandă reînnoirea și intensificarea programelor Eurosocial, URB-AL și EUrocLIMA, precum și implementarea adecvată, în viitor, a Convenției Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap, în vederea promovării egalității de șanse pentru mai mult de 60 de milioane de cetățeni care, indiferent de tipul de handicap de care suferă, sunt expuse unui risc ridicat de excludere socială în zona latinoamericană; |
| --- | --- |

35.

salută eforturile în materie de coeziune socială depuse în cursul ultimilor ani de Comisia Europeană, BID, Programul Organizației Națiunilor Unite pentru dezvoltare (PNUD), Comisia Economică pentru America Latină și Caraibe (CELAC), Fondul Monetar Internațional (FMI) și Banca Mondială și recomandă reînnoirea și intensificarea programelor Eurosocial, URB-AL și EUrocLIMA, precum și implementarea adecvată, în viitor, a Convenției Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap, în vederea promovării egalității de șanse pentru mai mult de 60 de milioane de cetățeni care, indiferent de tipul de handicap de care suferă, sunt expuse unui risc ridicat de excludere socială în zona latinoamericană;

| 36. | reiterează importanța experienței acumulate în ceea ce privește chestiunile de interes comun, cum este coeziunea socială, ca mijloc de combatere a pauperității și de reducere a inegalităților; sprijină, în acest sens, Forumul la nivel ministerial UE-ALC privind coeziunea socială, care a avut loc la Lima între 8-10 februarie 2010 și care a avut ca temă de dezbatere „Promovarea unui loc de muncă decent pentru tineri: cum trebuie promovată coeziunea socială” și salută declarația finală de la Bahia din 25 iunie 2009, adoptată cu ocazia celei de-a IV-a reuniuni internaționale a rețelelor EUROsociAL; |
| --- | --- |

36.

reiterează importanța experienței acumulate în ceea ce privește chestiunile de interes comun, cum este coeziunea socială, ca mijloc de combatere a pauperității și de reducere a inegalităților; sprijină, în acest sens, Forumul la nivel ministerial UE-ALC privind coeziunea socială, care a avut loc la Lima între 8-10 februarie 2010 și care a avut ca temă de dezbatere „Promovarea unui loc de muncă decent pentru tineri: cum trebuie promovată coeziunea socială” și salută declarația finală de la Bahia din 25 iunie 2009, adoptată cu ocazia celei de-a IV-a reuniuni internaționale a rețelelor EUROsociAL;

| 37. | salută reuniunea UE-ALC privind coordonarea sistemelor de asigurări sociale la care urmează să participe miniștrii și funcționari superiori cu responsabilități în materie, ce urmează să aibă loc în Alcalá de Henares (în apropiere de Madrid) la 13 și 14 mai 2010 și, de asemenea, sprijină activitatea Organizației Iberoamericane pentru Asigurări Sociale (OISS) de promovare a bunăstării sociale făcând uz de experiența acumulată și de coordonarea aspectelor legate de asigurările sociale și solicită ca atât reuniunea la nivel ministerial, cât și OISS să prezinte propuneri creatoare, care să asigure în cea mai mare măsură acoperirea socială a populațiilor în cauză; |
| --- | --- |

37.

salută reuniunea UE-ALC privind coordonarea sistemelor de asigurări sociale la care urmează să participe miniștrii și funcționari superiori cu responsabilități în materie, ce urmează să aibă loc în Alcalá de Henares (în apropiere de Madrid) la 13 și 14 mai 2010 și, de asemenea, sprijină activitatea Organizației Iberoamericane pentru Asigurări Sociale (OISS) de promovare a bunăstării sociale făcând uz de experiența acumulată și de coordonarea aspectelor legate de asigurările sociale și solicită ca atât reuniunea la nivel ministerial, cât și OISS să prezinte propuneri creatoare, care să asigure în cea mai mare măsură acoperirea socială a populațiilor în cauză;

| 38. | relevă că integrarea regională, urmărită de numeroase guverne latinoamericane și promovată de UE, se lovește de dificultăți serioase, provocate de lipsa infrastructurii, un comerț intraregional insuficient și cunoașterea limitată, la nivelul fiecărei țări, a principalilor actori politici, sociali și economici din celelalte țări; |
| --- | --- |

38.

relevă că integrarea regională, urmărită de numeroase guverne latinoamericane și promovată de UE, se lovește de dificultăți serioase, provocate de lipsa infrastructurii, un comerț intraregional insuficient și cunoașterea limitată, la nivelul fiecărei țări, a principalilor actori politici, sociali și economici din celelalte țări;

| 39. | afirmă încă o dată că o strategie bazată pe măsuri practice în favoarea integrării (legate, printre altele, de drumuri, căi ferate, conducte de petrol și gaze, cooperarea în materie de energii regenerabile și promovarea comerțului interregional) și pe măsuri de mediatizare a principalilor actori din regiune ar impulsiona integrarea și ar intensifica sentimentul de apartenență comunitară în regiune; |
| --- | --- |

39.

afirmă încă o dată că o strategie bazată pe măsuri practice în favoarea integrării (legate, printre altele, de drumuri, căi ferate, conducte de petrol și gaze, cooperarea în materie de energii regenerabile și promovarea comerțului interregional) și pe măsuri de mediatizare a principalilor actori din regiune ar impulsiona integrarea și ar intensifica sentimentul de apartenență comunitară în regiune;

| 40. | subliniază faptul că, pentru a împiedica stagnarea creșterii economice în regiune și a evita blocarea dezvoltării sustenabile, trebuie adoptată o strategie coordonată în sectoarele energiei, apei și comunicațiilor; |
| --- | --- |

40.

subliniază faptul că, pentru a împiedica stagnarea creșterii economice în regiune și a evita blocarea dezvoltării sustenabile, trebuie adoptată o strategie coordonată în sectoarele energiei, apei și comunicațiilor;

| 41. | recomandă guvernelor Americii Latine să adopte, cu sprijinul maxim al Uniunii Europene pentru îndeplinirea acestui obiectiv enorm și ținând cont de situația socială dificilă într-un context economic relativ bun, măsuri hotărâte și cu un caracter permanent, cum ar fi investițiile în lucrările publice, promovarea pieței interne, protejarea întreprinderilor mici și mijlocii, dezvoltarea creditului, consolidarea investițiilor în domeniile sănătății și educației, precum și acordarea unei atenții sporite șomajului în rândul tinerilor și discriminării profesionale pe criterii de sex; |
| --- | --- |

41.

recomandă guvernelor Americii Latine să adopte, cu sprijinul maxim al Uniunii Europene pentru îndeplinirea acestui obiectiv enorm și ținând cont de situația socială dificilă într-un context economic relativ bun, măsuri hotărâte și cu un caracter permanent, cum ar fi investițiile în lucrările publice, promovarea pieței interne, protejarea întreprinderilor mici și mijlocii, dezvoltarea creditului, consolidarea investițiilor în domeniile sănătății și educației, precum și acordarea unei atenții sporite șomajului în rândul tinerilor și discriminării profesionale pe criterii de sex;

| 42. | reamintește, în acest sens, că – deși obținerea unei finanțări adecvate pentru obiectivele de mai sus s-ar putea dovedi o întreprindere dificilă – se impune instituirea unui sistem fiscal modern, just și echitabil, în măsură să combată frauda fiscală, reexaminând totodată cheltuielile militare excesive; |
| --- | --- |

42.

reamintește, în acest sens, că – deși obținerea unei finanțări adecvate pentru obiectivele de mai sus s-ar putea dovedi o întreprindere dificilă – se impune instituirea unui sistem fiscal modern, just și echitabil, în măsură să combată frauda fiscală, reexaminând totodată cheltuielile militare excesive;

| 43. | îndeamnă UE și țările din America Latină cu populații indigene să implementeze, printr-o mai strânsă cooperare, planuri eficiente, menite să elimine foametea, subdezvoltarea, analfabetismul și bolile cronice; |
| --- | --- |

43.

îndeamnă UE și țările din America Latină cu populații indigene să implementeze, printr-o mai strânsă cooperare, planuri eficiente, menite să elimine foametea, subdezvoltarea, analfabetismul și bolile cronice;

| 44. | consideră că obiectivul de coeziune socială al parteneriatului UE-ALC va fi realizat numai în măsura în care generează un nivel ridicat de dezvoltare și o distribuție echitabilă a veniturilor și a bogăției și că acest obiectiv impune adoptarea unor măsuri concrete pentru eradicarea sărăciei în conformitate cu Obiectivele de dezvoltare ale mileniului, precum și pentru consolidarea sistemului judiciar în țările ALC; |
| --- | --- |

44.

consideră că obiectivul de coeziune socială al parteneriatului UE-ALC va fi realizat numai în măsura în care generează un nivel ridicat de dezvoltare și o distribuție echitabilă a veniturilor și a bogăției și că acest obiectiv impune adoptarea unor măsuri concrete pentru eradicarea sărăciei în conformitate cu Obiectivele de dezvoltare ale mileniului, precum și pentru consolidarea sistemului judiciar în țările ALC;

| 45. | subliniază importanța securității alimentare pentru țările ALC și a capacităților adecvate de stocare a alimentelor pentru a face față viitoarelor provocări legate de aprovizionarea cu alimente; |
| --- | --- |

45.

subliniază importanța securității alimentare pentru țările ALC și a capacităților adecvate de stocare a alimentelor pentru a face față viitoarelor provocări legate de aprovizionarea cu alimente;

| 46. | solicită UE să oblige corporațiile transnaționale cu sediul în UE să aplice în țările ALC drept norme minime normele ecologice și sociale stabilite prin acorduri internaționale, precum Agenda privind munca decentă a Organizației Internaționale a Muncii, și să nu eludeze aceste norme; |
| --- | --- |

46.

solicită UE să oblige corporațiile transnaționale cu sediul în UE să aplice în țările ALC drept norme minime normele ecologice și sociale stabilite prin acorduri internaționale, precum Agenda privind munca decentă a Organizației Internaționale a Muncii, și să nu eludeze aceste norme;

Mecanisme pentru realizarea obiectivelor finale ale parteneriatului strategic:

mecanisme instituționale

| 47. | recomandă continuarea reuniunilor bienale, însă subliniază că relațiile cu America Latină nu trebuie să se limiteze la o viziune bianuală și că acestea trebuie consolidate printr-o viziune pe termen lung; |
| --- | --- |

47.

recomandă continuarea reuniunilor bienale, însă subliniază că relațiile cu America Latină nu trebuie să se limiteze la o viziune bianuală și că acestea trebuie consolidate printr-o viziune pe termen lung;

| 48. | propune lansarea unui dialog politic biregional, cu o nouă abordare, tripartită, privind temele, sferele și interesele comune cu UE-ALC-Asia, UE-ALC-Africa și UE-ALC-SUA, în direcția creării unui spațiu euro-atlantic integrat cuprinzând Statele Unite, America Latină și Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

48.

propune lansarea unui dialog politic biregional, cu o nouă abordare, tripartită, privind temele, sferele și interesele comune cu UE-ALC-Asia, UE-ALC-Africa și UE-ALC-SUA, în direcția creării unui spațiu euro-atlantic integrat cuprinzând Statele Unite, America Latină și Uniunea Europeană;

| 49. | își reiterează propunerea privind înființarea unei Fundații Europa-America Latină și Caraibe, ale cărei obiective principale ar fi să contribuie la pregătirea reuniunilor la nivel înalt și monitorizarea deciziilor și orientărilor politice adoptate în cadrul acestora, ea servind totodată, în perioadele dintre reuniuni, ca for de dialog și coordonare pentru toate organismele politice, economice, instituționale, academice și aparținând societății civile ce desfășoară activități urmărind consolidarea relațiilor euro-latinoamericane, inclusiv Adunarea EuroLat; |
| --- | --- |

49.

își reiterează propunerea privind înființarea unei Fundații Europa-America Latină și Caraibe, ale cărei obiective principale ar fi să contribuie la pregătirea reuniunilor la nivel înalt și monitorizarea deciziilor și orientărilor politice adoptate în cadrul acestora, ea servind totodată, în perioadele dintre reuniuni, ca for de dialog și coordonare pentru toate organismele politice, economice, instituționale, academice și aparținând societății civile ce desfășoară activități urmărind consolidarea relațiilor euro-latinoamericane, inclusiv Adunarea EuroLat;

| 50. | propune ca structura organizațională a fundației de mai sus să fie similară cu aceea a Fundației Anna Lindh, cu un președinte și un consiliu consultativ având rolul de a formula recomandări privind orientarea strategică a fundației destinate consiliului de administrație, directorului și rețelelor naționale, care le transmit la toate nivelurile competente; |
| --- | --- |

50.

propune ca structura organizațională a fundației de mai sus să fie similară cu aceea a Fundației Anna Lindh, cu un președinte și un consiliu consultativ având rolul de a formula recomandări privind orientarea strategică a fundației destinate consiliului de administrație, directorului și rețelelor naționale, care le transmit la toate nivelurile competente;

| 51. | subliniază că bugetul acestei fundații ar trebui să fie limitat, dar suficient pentru îndeplinirea sarcinilor sale, alimentat prin contribuții provenind de la statele membre ale Uniunii Europene, de la statele latinoamericane membre ale fundației, de la bugetul UE și din surse proprii, create de fundația însăși sau puse la dispoziția sa de sponsori publici având raporturi cu zona euro-latinoamericană; |
| --- | --- |

51.

subliniază că bugetul acestei fundații ar trebui să fie limitat, dar suficient pentru îndeplinirea sarcinilor sale, alimentat prin contribuții provenind de la statele membre ale Uniunii Europene, de la statele latinoamericane membre ale fundației, de la bugetul UE și din surse proprii, create de fundația însăși sau puse la dispoziția sa de sponsori publici având raporturi cu zona euro-latinoamericană;

| 52. | propune ca, sub supravegherea și coordonarea fundației de mai sus, să fie instituite următoarele organisme: un Observator al migrației din zona euro-latinoamericană, însărcinat să monitorizeze permanent și îndeaproape toate aspectele legate de fluxurile migratoare din această zonă; un Centru biregional de prevenire a conflictelor care să urmărească detectarea din timp a cauzelor unor potențiale conflicte violente și armate și găsirea celui mai bun mod de a le preveni și a împiedica posibila lor escaladare, și un Centru biregional de prevenire a dezastrelor, în special în urma situației tragice create în Haiti după cutremurul devastator din 12 ianuarie 2010 și în Chile după cutremurul și tsunami-ul din 27 februarie 2010, care să elaboreze strategii comune și un sistem de avertizare de urgență destinat să reducă vulnerabilitatea reciprocă la dezastrele naturale generate de schimbările climatice și tehnologice; |
| --- | --- |

52.

propune ca, sub supravegherea și coordonarea fundației de mai sus, să fie instituite următoarele organisme: un Observator al migrației din zona euro-latinoamericană, însărcinat să monitorizeze permanent și îndeaproape toate aspectele legate de fluxurile migratoare din această zonă; un Centru biregional de prevenire a conflictelor care să urmărească detectarea din timp a cauzelor unor potențiale conflicte violente și armate și găsirea celui mai bun mod de a le preveni și a împiedica posibila lor escaladare, și un Centru biregional de prevenire a dezastrelor, în special în urma situației tragice create în Haiti după cutremurul devastator din 12 ianuarie 2010 și în Chile după cutremurul și tsunami-ul din 27 februarie 2010, care să elaboreze strategii comune și un sistem de avertizare de urgență destinat să reducă vulnerabilitatea reciprocă la dezastrele naturale generate de schimbările climatice și tehnologice;

| 53. | subliniază că acordurile de parteneriat subregional aflate în curs de negociere trebuie să fie încheiate și deplânge faptul că unele dintre acestea traversează actualmente, din varii motive, o perioadă de stagnare; avertizează că, în cazul în care apar disensiuni ireductibile, trebuie căutate soluții alternative, fără a abandona viziunea strategică globală, pentru a nu izola țările care doresc să-și strângă relațiile politice, comerciale și sociale cu UE; |
| --- | --- |

53.

subliniază că acordurile de parteneriat subregional aflate în curs de negociere trebuie să fie încheiate și deplânge faptul că unele dintre acestea traversează actualmente, din varii motive, o perioadă de stagnare; avertizează că, în cazul în care apar disensiuni ireductibile, trebuie căutate soluții alternative, fără a abandona viziunea strategică globală, pentru a nu izola țările care doresc să-și strângă relațiile politice, comerciale și sociale cu UE;

| 54. | reiterează sprijinul acordat de UE pentru procesele de integrare regională și metoda de negociere „bloc cu bloc” promovată de UE prin acordurile de asociere, ca în cazul Americii Centrale; recunoaște totuși că țările care doresc să își consolideze relațiile cu UE nu ar trebui să fie dezavantajate de problemele interne din cadrul proceselor de integrare regională, ca în cazul Comunității Andine, nici de hotărârile suverane ale părților lor componente, oricât de legitime ar fi acestea; |
| --- | --- |

54.

reiterează sprijinul acordat de UE pentru procesele de integrare regională și metoda de negociere „bloc cu bloc” promovată de UE prin acordurile de asociere, ca în cazul Americii Centrale; recunoaște totuși că țările care doresc să își consolideze relațiile cu UE nu ar trebui să fie dezavantajate de problemele interne din cadrul proceselor de integrare regională, ca în cazul Comunității Andine, nici de hotărârile suverane ale părților lor componente, oricât de legitime ar fi acestea;

mecanisme financiare

| 55. | sprijină Facilitatea pentru investiții în America Latină (FIAL), propusă de Comisie ca expresie concretă a angajamentului Uniunii Europene de a consolida integrarea regională și inter-conectivitatea în America Latină și speră să poată contribui la diversificarea țărilor și sectoarelor care beneficiază de investiții europene; ia cunoștință de suma de 100 milioane de euro, alocată de la bugetul comunitar pentru perioada de până în anul 2013, fără prejudicierea celorlalte eventuale contribuții suplimentare și subvenții din partea statelor membre; |
| --- | --- |

55.

sprijină Facilitatea pentru investiții în America Latină (FIAL), propusă de Comisie ca expresie concretă a angajamentului Uniunii Europene de a consolida integrarea regională și inter-conectivitatea în America Latină și speră să poată contribui la diversificarea țărilor și sectoarelor care beneficiază de investiții europene; ia cunoștință de suma de 100 milioane de euro, alocată de la bugetul comunitar pentru perioada de până în anul 2013, fără prejudicierea celorlalte eventuale contribuții suplimentare și subvenții din partea statelor membre;

| 56. | salută semnarea, în noiembrie 2009, a unui memorandum de înțelegere între BEI și Banca Interamericană pentru Dezvoltare și sprijină eforturile depuse de BEI pentru finanțarea anumitor proiecte în America Latină, semnalând totodată că, pentru a-și putea îndeplini obiectivele, BEI va avea nevoie de fonduri și contribuții mai mari atât din partea UE, cât și a statelor membre ale acesteia; |
| --- | --- |

56.

salută semnarea, în noiembrie 2009, a unui memorandum de înțelegere între BEI și Banca Interamericană pentru Dezvoltare și sprijină eforturile depuse de BEI pentru finanțarea anumitor proiecte în America Latină, semnalând totodată că, pentru a-și putea îndeplini obiectivele, BEI va avea nevoie de fonduri și contribuții mai mari atât din partea UE, cât și a statelor membre ale acesteia;

| 57. | subliniază importanța diverselor instrumente financiare ale UE, dar insistă asupra necesității de a se depăși abordarea pur asistențială a cooperării pentru dezvoltare cu America Latină, astfel ca resursele financiare ale Instrumentului de cooperare pentru dezvoltare (ICD) să fie orientate către țările cele mai sărace și grupurile cele mai vulnerabile, și de a se institui noi forme de cooperare cu țările emergente și cu cele cu venit mediu din America Latină, prin intermediul Instrumentului pentru țările industrializate (IPI+); insistă, în acest sens, ca criteriile și principiile menționate la articolul 32 din Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap să fie integrate în politica de cooperare a UE din zona amintită, în scopul promovării și impulsionării politicilor active de integrare socială efectivă a acestei categorii sociale. |
| --- | --- |

57.

subliniază importanța diverselor instrumente financiare ale UE, dar insistă asupra necesității de a se depăși abordarea pur asistențială a cooperării pentru dezvoltare cu America Latină, astfel ca resursele financiare ale Instrumentului de cooperare pentru dezvoltare (ICD) să fie orientate către țările cele mai sărace și grupurile cele mai vulnerabile, și de a se institui noi forme de cooperare cu țările emergente și cu cele cu venit mediu din America Latină, prin intermediul Instrumentului pentru țările industrializate (IPI+); insistă, în acest sens, ca criteriile și principiile menționate la articolul 32 din Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap să fie integrate în politica de cooperare a UE din zona amintită, în scopul promovării și impulsionării politicilor active de integrare socială efectivă a acestei categorii sociale.

| 58. | subliniază cât de important și dezirabil este să se procedeze la armonizarea aspectelor normative și de supraveghere ale diferitelor sisteme financiare latinoamericane, urmărind construirea, în măsura posibilului, a unor punți și puncte de convergență cu sistemul european, care a obținut rezultate concrete în dezvoltarea unor modele avansate de supraveghere a organismelor transfrontaliere; |
| --- | --- |

58.

subliniază cât de important și dezirabil este să se procedeze la armonizarea aspectelor normative și de supraveghere ale diferitelor sisteme financiare latinoamericane, urmărind construirea, în măsura posibilului, a unor punți și puncte de convergență cu sistemul european, care a obținut rezultate concrete în dezvoltarea unor modele avansate de supraveghere a organismelor transfrontaliere;

*

* *

| 59. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Vicepreședintei / Înaltei Reprezentante a UE pentru Afaceri Externe și Politica de Securitate, Consiliului și Comisiei , precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre ale UE și ale țărilor din America Latină și Caraibe, Adunării Parlamentare Euro-Latinoamericane, Parlamentului Americii Latine, Parlamentului Americii Centrale, Parlamentului Andin și Parlamentului Mercosur. |
| --- | --- |

59.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Vicepreședintei / Înaltei Reprezentante a UE pentru Afaceri Externe și Politica de Securitate, Consiliului și Comisiei , precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre ale UE și ale țărilor din America Latină și Caraibe, Adunării Parlamentare Euro-Latinoamericane, Parlamentului Americii Latine, Parlamentului Americii Centrale, Parlamentului Andin și Parlamentului Mercosur.

---

(1)  JO C 140 E, 16.3.2002, p. 569.

(2)  JO C 296 E, 6.12.2006, p. 123.

(3)  JO C 259 E, 29.10.2009, p. 64.

(4)  JO C 227 E, 4.9.2008, p. 140.

---

| 15.3.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 81/64 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 81/64

---

Miercuri, 5 mai 2010Reuniunea la nivel înalt UE - Canada

P7_TA(2010)0142

Rezoluția Parlamentului European din 5 mai 2010 referitoare la viitorul summit UE-Canada din 5 mai 2010

2011/C 81 E/10

Parlamentul European,

având în vedere negocierile privind încheierea unui acord comercial cuprinzător inițiate în cadrul summitului UE-Canada din 6 mai 2009 de la Praga,

având în vedere Rezoluția sa din 9 februarie 2010 referitoare la un acord-cadru revizuit între Parlamentul European și Comisie pentru următoarea legislatură,

având în vederea cea de a 32-a reuniune interparlamentară a Delegației pentru relațiile cu Canada din noiembrie 2009, de la Bruxelles, reuniune care a fost un real succes,

având în vedere procedura de aprobare prevăzută la articolul 218 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul de procedură,

| A. | întrucât Canada este unul dintre cei mai vechi și mai apropiați parteneri ai Uniunii Europene, cu care există relații oficiale încă din 1959; |
| --- | --- |

A.

întrucât Canada este unul dintre cei mai vechi și mai apropiați parteneri ai Uniunii Europene, cu care există relații oficiale încă din 1959;

| B. | întrucât negocierile în curs privind încheierea unui acord comercial cuprinzător ar putea consolida relațiile dintre UE și Canada; |
| --- | --- |

B.

întrucât negocierile în curs privind încheierea unui acord comercial cuprinzător ar putea consolida relațiile dintre UE și Canada;

| C. | întrucât, din martie 2010 nu s-a mai efectuat niciun studiu de impact cu privire la impactul social, de mediu și economic al unui acord comercial cuprinzător; |
| --- | --- |

C.

întrucât, din martie 2010 nu s-a mai efectuat niciun studiu de impact cu privire la impactul social, de mediu și economic al unui acord comercial cuprinzător;

| D. | întrucât, în 2010, președinția grupului de țări G8 revine Canadei, aceasta fiind și gazda următorului summit G20; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în 2010, președinția grupului de țări G8 revine Canadei, aceasta fiind și gazda următorului summit G20;

| E. | întrucât se preconizează că la următorul summit UE-Canada de la Bruxelles, din 5 mai 2010, accentul se va pune pe consolidarea relației politice deja strânse dintre cei doi parteneri, abordându-se în special provocări comune precum: negocierile privind încheierea unui acord comercial cuprinzător; problemele în materie de afaceri externe și securitate, în special în legătură cu Afganistan/Pakistan; o politică viitoare comună privind Iranul; neproliferarea nucleară; Haiti și urmările conferinței donatorilor de la New York; cooperarea pentru dezvoltare; o reacție coordonată la criza financiară și economică; schimbările climatice și energia, precum și progresele Rundei de negocieri de la Doha privind comerțul internațional; |
| --- | --- |

E.

întrucât se preconizează că la următorul summit UE-Canada de la Bruxelles, din 5 mai 2010, accentul se va pune pe consolidarea relației politice deja strânse dintre cei doi parteneri, abordându-se în special provocări comune precum: negocierile privind încheierea unui acord comercial cuprinzător; problemele în materie de afaceri externe și securitate, în special în legătură cu Afganistan/Pakistan; o politică viitoare comună privind Iranul; neproliferarea nucleară; Haiti și urmările conferinței donatorilor de la New York; cooperarea pentru dezvoltare; o reacție coordonată la criza financiară și economică; schimbările climatice și energia, precum și progresele Rundei de negocieri de la Doha privind comerțul internațional;

| F. | întrucât UE și Canada au valori comune și împărtășesc același angajament ferm de a acționa la nivel multilateral pentru a face față provocărilor majore, |
| --- | --- |

F.

întrucât UE și Canada au valori comune și împărtășesc același angajament ferm de a acționa la nivel multilateral pentru a face față provocărilor majore,

| 1. | salută declarația Comisiei în care progresele negocierilor asupra unui acord economic cuprinzător este considerat un element esențial al relațiilor economice UE-Canada; consideră, în această privință, că summitul UE-Canada care va avea loc la Bruxelles, la 5 mai 2010, va constitui o bună ocazie de a accelera aceste negocieri; |
| --- | --- |

1.

salută declarația Comisiei în care progresele negocierilor asupra unui acord economic cuprinzător este considerat un element esențial al relațiilor economice UE-Canada; consideră, în această privință, că summitul UE-Canada care va avea loc la Bruxelles, la 5 mai 2010, va constitui o bună ocazie de a accelera aceste negocieri;

| 2. | remarcă soliditatea economiei canadiene, în special a sectorului bancar, în timpul crizei economice; își exprimă dorința de colabora strâns cu Canada, în cadrul G20, pentru dezvoltarea unei abordări globale coordonate cu privire la stimulentele fiscale și consolidarea fiscală, iar în acest context, chestiunea introducerii unei taxe bancare sau tranzacționale la nivel global va constitui una din prioritățile următorului summit G20 de la Toronto; |
| --- | --- |

2.

remarcă soliditatea economiei canadiene, în special a sectorului bancar, în timpul crizei economice; își exprimă dorința de colabora strâns cu Canada, în cadrul G20, pentru dezvoltarea unei abordări globale coordonate cu privire la stimulentele fiscale și consolidarea fiscală, iar în acest context, chestiunea introducerii unei taxe bancare sau tranzacționale la nivel global va constitui una din prioritățile următorului summit G20 de la Toronto;

| 3. | ia act de faptul că atât Canada, cât și UE și-au exprimat angajamentul deplin în vederea adoptării unei abordări coordonate, coerente și cuprinzătoare pentru a răspunde nevoilor imediate și pe termen lung ale statului Haiti și pentru a construi un nou stat Haiti, care să se ridice la înălțimea așteptărilor îndreptățite pe care haitienii le au de multă vreme cu privire la țara lor, asigurând faptul că autoritățile naționale haitiene își vor asuma responsabilitatea pentru procesul de reconstrucție; |
| --- | --- |

3.

ia act de faptul că atât Canada, cât și UE și-au exprimat angajamentul deplin în vederea adoptării unei abordări coordonate, coerente și cuprinzătoare pentru a răspunde nevoilor imediate și pe termen lung ale statului Haiti și pentru a construi un nou stat Haiti, care să se ridice la înălțimea așteptărilor îndreptățite pe care haitienii le au de multă vreme cu privire la țara lor, asigurând faptul că autoritățile naționale haitiene își vor asuma responsabilitatea pentru procesul de reconstrucție;

| 4. | salută intenția declarată în recentul Discurs al Tronului pronunțat în cadrul Parlamentului Canadei de a deschide sectorul canadian al comunicațiilor concurenței externe; |
| --- | --- |

4.

salută intenția declarată în recentul Discurs al Tronului pronunțat în cadrul Parlamentului Canadei de a deschide sectorul canadian al comunicațiilor concurenței externe;

| 5. | ia act de intenția de a lansa o reformă majoră a sistemului canadian de gestionare a pescuitului, care implică, de asemenea, Organizația de Pescuit în Atlanticul de Nord-Vest; își exprimă dezamăgirea cu privire la poziția guvernului canadian în cadrul ultimei conferințe a părților la CITES în vederea extinderii anexei 1 la CITES, astfel încât aceasta să includă și tonul roșu; |
| --- | --- |

5.

ia act de intenția de a lansa o reformă majoră a sistemului canadian de gestionare a pescuitului, care implică, de asemenea, Organizația de Pescuit în Atlanticul de Nord-Vest; își exprimă dezamăgirea cu privire la poziția guvernului canadian în cadrul ultimei conferințe a părților la CITES în vederea extinderii anexei 1 la CITES, astfel încât aceasta să includă și tonul roșu;

| 6. | își reiterează îngrijorarea privind faptul că cetățenilor Republicii Cehe, României și Bulgariei încă li se cere viză și solicită eliminarea cât mai rapidă a obligativității acestora; observă că introducerea obligativității vizei pentru cetățenii cehi a fost decisă de guvernul canadian în urma afluxului populației rrome în Canada și solicită, prin urmare, statelor membre să abordeze în mod adecvat situația rromilor din Europa; în această privință, salută deschiderea unui serviciu pentru vize în cadrul ambasadei Canadei de la Praga și înființarea unui grup de lucru compus din specialiști în această chestiune și speră ca revizuirea cuprinzătoare promisă a sistemului canadian de azil va conduce la eliminarea acestei obligativități de a obține viză; |
| --- | --- |

6.

își reiterează îngrijorarea privind faptul că cetățenilor Republicii Cehe, României și Bulgariei încă li se cere viză și solicită eliminarea cât mai rapidă a obligativității acestora; observă că introducerea obligativității vizei pentru cetățenii cehi a fost decisă de guvernul canadian în urma afluxului populației rrome în Canada și solicită, prin urmare, statelor membre să abordeze în mod adecvat situația rromilor din Europa; în această privință, salută deschiderea unui serviciu pentru vize în cadrul ambasadei Canadei de la Praga și înființarea unui grup de lucru compus din specialiști în această chestiune și speră ca revizuirea cuprinzătoare promisă a sistemului canadian de azil va conduce la eliminarea acestei obligativități de a obține viză;

| 7. | evidențiază faptul că UE și Canada s-au angajat în direcția edificării unei economii globale cu emisii scăzute de dioxid de carbon, sigură și sustenabilă, consolidând, în același timp, capacitatea de adaptare la impactul schimbărilor climatice; subliniază importanța continuării discuțiilor cu privire la chestiunile de mediu în dialogul UE-Canada la nivel înalt privind mediul, incluzând cooperarea în domeniul mediului, energiei și în domeniul maritim în regiunea arctică, precum și perspectivele în ceea ce privește inițierea negocierilor internaționale în vederea adoptării tratatului internațional de protejare a regiunii Arctice; salută angajamentul Canadei, exprimat recent, în cadrul Discursului Tronului, de a efectua investiții în tehnologii energetice nepoluante, a-și asigura o poziție de putere în domeniul energiei nepoluante și de a deține un rol de lider în materie de creare de locuri de muncă ecologice; |
| --- | --- |

7.

evidențiază faptul că UE și Canada s-au angajat în direcția edificării unei economii globale cu emisii scăzute de dioxid de carbon, sigură și sustenabilă, consolidând, în același timp, capacitatea de adaptare la impactul schimbărilor climatice; subliniază importanța continuării discuțiilor cu privire la chestiunile de mediu în dialogul UE-Canada la nivel înalt privind mediul, incluzând cooperarea în domeniul mediului, energiei și în domeniul maritim în regiunea arctică, precum și perspectivele în ceea ce privește inițierea negocierilor internaționale în vederea adoptării tratatului internațional de protejare a regiunii Arctice; salută angajamentul Canadei, exprimat recent, în cadrul Discursului Tronului, de a efectua investiții în tehnologii energetice nepoluante, a-și asigura o poziție de putere în domeniul energiei nepoluante și de a deține un rol de lider în materie de creare de locuri de muncă ecologice;

| 8. | își exprimă îngrijorarea cu privire la impactul extracției de nisip bituminos asupra mediului ca urmare a creșterii emisiilor de CO2 generate în urma procesului de producție a acestuia, precum și asupra biodiversității locale; |
| --- | --- |

8.

își exprimă îngrijorarea cu privire la impactul extracției de nisip bituminos asupra mediului ca urmare a creșterii emisiilor de CO2 generate în urma procesului de producție a acestuia, precum și asupra biodiversității locale;

| 9. | reamintește Consiliului și Comisiei că, de la intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, Parlamentul European trebuie să își exprime acordul cu privire la acordurile internaționale și să fie imediat și pe deplin implicat în toate stadiile negocierilor internaționale, și așteaptă cu interes o declarație din partea Comisiei, în viitorul foarte apropiat, privind modul în care aceasta intenționează să realizeze acest lucru; reamintește, în acest context, că preocupările Parlamentului cu privire la acordul PNR UE-Canada trebuie luate în considerare în mod adecvat și în comun înainte ca acesta să-și dea aprobarea; |
| --- | --- |

9.

reamintește Consiliului și Comisiei că, de la intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, Parlamentul European trebuie să își exprime acordul cu privire la acordurile internaționale și să fie imediat și pe deplin implicat în toate stadiile negocierilor internaționale, și așteaptă cu interes o declarație din partea Comisiei, în viitorul foarte apropiat, privind modul în care aceasta intenționează să realizeze acest lucru; reamintește, în acest context, că preocupările Parlamentului cu privire la acordul PNR UE-Canada trebuie luate în considerare în mod adecvat și în comun înainte ca acesta să-și dea aprobarea;

| 10. | speră că statul Canadian va susține pe deplin solicitarea UE de a deschide accesul publicului la negocierile ACTA, astfel cum i s-a solicitat în rezoluția din 10 martie 2010, și va conduce aceste negocieri sub auspiciile unei organizații internaționale, cea mai adecvată dintre acestea fiind ACTA; |
| --- | --- |

10.

speră că statul Canadian va susține pe deplin solicitarea UE de a deschide accesul publicului la negocierile ACTA, astfel cum i s-a solicitat în rezoluția din 10 martie 2010, și va conduce aceste negocieri sub auspiciile unei organizații internaționale, cea mai adecvată dintre acestea fiind ACTA;

| 11. | felicită Comitetul de organizare al Jocurilor Olimpice de la Vancouver pentru succesul Jocurilor Olimpice de iarnă 2010 și al Jocurilor Paralimpice; |
| --- | --- |

11.

felicită Comitetul de organizare al Jocurilor Olimpice de la Vancouver pentru succesul Jocurilor Olimpice de iarnă 2010 și al Jocurilor Paralimpice;

| 12. | ia act de faptul că doar guvernul federal are competență pentru relațiile UE-Canada, însă salută participarea provinciilor și teritoriilor la negocierile pentru încheierea acordului economic și comercial cuprinzător, precum și în alte aspecte ale relațiilor UE-Canada, |
| --- | --- |

12.

ia act de faptul că doar guvernul federal are competență pentru relațiile UE-Canada, însă salută participarea provinciilor și teritoriilor la negocierile pentru încheierea acordului economic și comercial cuprinzător, precum și în alte aspecte ale relațiilor UE-Canada,

| 13. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, președinției în exercițiu a UE, Vicepreședintei Comisiei/Înaltă Reprezentantă a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, precum și guvernului canadian. |
| --- | --- |

13.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, președinției în exercițiu a UE, Vicepreședintei Comisiei/Înaltă Reprezentantă a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, precum și guvernului canadian.

---

| 15.3.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 81/66 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 81/66

---

Miercuri, 5 mai 2010SWIFT

P7_TA(2010)0143

Rezoluția Parlamentului European din 5 mai 2010 privind Recomandarea Comisiei către Consiliu de autorizare a deschiderii negocierilor dintre Uniunea Europeană și Statele Unite ale Americii pentru un acord internațional prin care să se pună la dispoziția Departamentului de trezorerie al Statelor Unite ale Americii datele din mesageria financiară în scopul prevenirii și al combaterii terorismului și a finanțării terorismului

2011/C 81 E/11

Parlamentul European,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) și Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

având în vedere Acordul privind asistența judiciară reciprocă între Uniunea Europeană și Statele Unite ale Americii (1),

având în vedere Recomandarea Comisiei către Consiliu de autorizare în vederea deschiderii negocierilor dintre Uniunea Europeană și Statele Unite ale Americii pentru un acord internațional prin care să se pună la dispoziția Departamentului de trezorerie al Statelor Unite ale Americii datele din mesageria financiară în scopul prevenirii și al combaterii terorismului și a finanțării terorismului (2),

având în vedere rezoluția legislativă a Parlamentului European din 11 februarie 2010 privind propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului dintre Uniunea Europeană și Statele Unite ale Americii privind prelucrarea și transferul datelor de mesagerie financiară din Uniunea Europeană către Statele Unite ale Americii în cadrul Programului de urmărire a finanțărilor în scopuri teroriste (05305/1/2010 REV 1 – C7-0004/2010 – 2009/0190(NLE)) (3),

având în vedere cererea de aprobare trimisă de către Consiliu în temeiul articolului 218 alineatul (6) litera (a), coroborat cu articolul 82 alineatul (1) litera (d) și articolul 87 alineatul (2) litera (a) din TFUE (C7-0004/2010),

având în vedere rezoluția sa din 17 septembrie 2009 privind viitorul acord internațional vizând punerea la dispoziția Departamentului Trezoreriei SUA a datelor de mesagerie referitoare la tranzacțiile financiare, în vederea prevenirii și combaterii terorismului și a finanțării acestuia (4),

având în vedere propunerea de decizie a Consiliului (COM(2009)0703 și 05305/1/2010 REV 1),

având în vedere textul Acordului dintre Uniunea Europeană și Statele Unite ale Americii privind prelucrarea și transferul datelor de mesagerie financiară din Uniunea Europeană către Statele Unite ale Americii în cadrul Programului de urmărire a finanțărilor în scopuri teroriste (16110/2009),

având în vedere avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor din 12 aprilie 2010 (restricționat),

având în vedere articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât a salutat Acordul privind asistența judiciară reciprocă între Uniunea Europeană și Statele Unite ale Americii și „Declarația de la Washington”, astfel cum a fost adoptată în cadrul Troicii ministeriale JAI UE-SUA la 28 octombrie 2009 privind consolidarea cooperării transatlantice în privința spațiului de justiție, libertate și securitate, în contextul respectării drepturilor omului și a libertăților civile; |
| --- | --- |

A.

întrucât a salutat Acordul privind asistența judiciară reciprocă între Uniunea Europeană și Statele Unite ale Americii și „Declarația de la Washington”, astfel cum a fost adoptată în cadrul Troicii ministeriale JAI UE-SUA la 28 octombrie 2009 privind consolidarea cooperării transatlantice în privința spațiului de justiție, libertate și securitate, în contextul respectării drepturilor omului și a libertăților civile;

| B. | întrucât pune un accent deosebit pe necesitatea cooperării transatlantice; |
| --- | --- |

B.

întrucât pune un accent deosebit pe necesitatea cooperării transatlantice;

| C. | întrucât, la 30 noiembrie 2009, Consiliul a semnat un acord interimar UE-SUA privind prelucrarea și transferul datelor de mesagerie financiară (FMDA) în cadrul Programului de urmărire a finanțărilor în scopuri teroriste (TFTP), acord ce urmează a fi aplicat în mod provizoriu începând cu 31 februarie 2010 și care expiră cel târziu la 31 octombrie 2010; |
| --- | --- |

C.

întrucât, la 30 noiembrie 2009, Consiliul a semnat un acord interimar UE-SUA privind prelucrarea și transferul datelor de mesagerie financiară (FMDA) în cadrul Programului de urmărire a finanțărilor în scopuri teroriste (TFTP), acord ce urmează a fi aplicat în mod provizoriu începând cu 31 februarie 2010 și care expiră cel târziu la 31 octombrie 2010;

| D. | întrucât, în temeiul Tratatului de la Lisabona, încheierea oficială a acestui acord interimar necesită aprobarea sa; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în temeiul Tratatului de la Lisabona, încheierea oficială a acestui acord interimar necesită aprobarea sa;

| E. | întrucât, la 11 februarie 2010, a hotărât să nu își dea aprobarea cu privire la încheierea FMDA; |
| --- | --- |

E.

întrucât, la 11 februarie 2010, a hotărât să nu își dea aprobarea cu privire la încheierea FMDA;

| F. | întrucât a solicitat Comisiei să trimită de urgență recomandări Consiliului, în vederea încheierii unui acord pe termen lung cu Statele Unite ale Americii privind împiedicarea finanțării terorismului; |
| --- | --- |

F.

întrucât a solicitat Comisiei să trimită de urgență recomandări Consiliului, în vederea încheierii unui acord pe termen lung cu Statele Unite ale Americii privind împiedicarea finanțării terorismului;

| G. | întrucât a reiterat că orice nou acord în acest domeniu trebuie să respecte noul cadru juridic instituit prin Tratatul de la Lisabona și prin Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, acum obligatorie din punct de punct de vedere juridic; |
| --- | --- |

G.

întrucât a reiterat că orice nou acord în acest domeniu trebuie să respecte noul cadru juridic instituit prin Tratatul de la Lisabona și prin Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, acum obligatorie din punct de punct de vedere juridic;

| H. | întrucât și-a reînnoit solicitările cuprinse în rezoluția din 17 septembrie 2009, în special cele de la punctele 7-13; |
| --- | --- |

H.

întrucât și-a reînnoit solicitările cuprinse în rezoluția din 17 septembrie 2009, în special cele de la punctele 7-13;

| I. | întrucât Comisia a adoptat noua Recomandare privind TFTP și directivele de negociere la 24 martie 2010; |
| --- | --- |

I.

întrucât Comisia a adoptat noua Recomandare privind TFTP și directivele de negociere la 24 martie 2010;

| J. | întrucât se așteaptă o decizie din partea Consiliului referitoare la adoptarea directivelor de negociere la 22 aprilie 2010; |
| --- | --- |

J.

întrucât se așteaptă o decizie din partea Consiliului referitoare la adoptarea directivelor de negociere la 22 aprilie 2010;

| K. | întrucât directivele de negociere reflectă elemente importante cuprinse în rezoluțiile relevante ale Parlamentului European pe această temă, |
| --- | --- |

K.

întrucât directivele de negociere reflectă elemente importante cuprinse în rezoluțiile relevante ale Parlamentului European pe această temă,

| 1. | salută noul spirit de cooperare de care dau dovadă Comisia și Consiliul și dorința acestora de a colabora cu Parlamentul, ținând cont de obligația care le revine conform Tratatului de a informa Parlamentul de îndată și pe deplin, în toate etapele procedurii; își reiterează deschiderea cu privire la un acord care ar ajuta atât Uniunea Europeană, cât și Statele Unite să își consolideze lupta împotriva terorismului în interesul securității cetățenilor lor, fără a aduce atingere statului de drept; |
| --- | --- |

1.

salută noul spirit de cooperare de care dau dovadă Comisia și Consiliul și dorința acestora de a colabora cu Parlamentul, ținând cont de obligația care le revine conform Tratatului de a informa Parlamentul de îndată și pe deplin, în toate etapele procedurii; își reiterează deschiderea cu privire la un acord care ar ajuta atât Uniunea Europeană, cât și Statele Unite să își consolideze lupta împotriva terorismului în interesul securității cetățenilor lor, fără a aduce atingere statului de drept;

| 2. | se bazează pe o continuare a angajamentului, pe spiritul cooperării constructive și al corectitudinii de care au dat dovadă reprezentanții Guvernului Statelor Unite în perioada premergătoare votului Parlamentului din 11 februarie 2010 și ulterior acestuia; |
| --- | --- |

2.

se bazează pe o continuare a angajamentului, pe spiritul cooperării constructive și al corectitudinii de care au dat dovadă reprezentanții Guvernului Statelor Unite în perioada premergătoare votului Parlamentului din 11 februarie 2010 și ulterior acestuia;

| 3. | reamintește hotărârea sa fermă de a lupta împotriva terorismului și convingerea sa că ar trebui dezvoltat și îmbunătățit în continuare cadrul cooperării transatlantice în scopul combaterii terorismului; consideră, în același timp, că cerințele juridice europene privind prelucrarea echitabilă, corect dimensionată și legală a informațiilor cu caracter personal sunt de o importanță deosebită și trebuie întotdeauna respectate; |
| --- | --- |

3.

reamintește hotărârea sa fermă de a lupta împotriva terorismului și convingerea sa că ar trebui dezvoltat și îmbunătățit în continuare cadrul cooperării transatlantice în scopul combaterii terorismului; consideră, în același timp, că cerințele juridice europene privind prelucrarea echitabilă, corect dimensionată și legală a informațiilor cu caracter personal sunt de o importanță deosebită și trebuie întotdeauna respectate;

| 4. | reiterează că normele UE privind urmărirea activităților financiare teroriste se bazează pe comunicarea tranzacțiilor suspecte sau neregulamentare efectuate de către operatori financiari individuali; |
| --- | --- |

4.

reiterează că normele UE privind urmărirea activităților financiare teroriste se bazează pe comunicarea tranzacțiilor suspecte sau neregulamentare efectuate de către operatori financiari individuali;

| 5. | subliniază că UE încă trebuie să stabilească principiile fundamentale care să prevadă modalitatea de cooperare cu SUA în lupta împotriva terorismului și cum li se poate solicita furnizorilor de date din mesageria financiară să contribuie la această luptă sau, în mod chiar mai general, la utilizarea, în legătură cu aplicarea legii, a datelor colectate în scopuri comerciale; |
| --- | --- |

5.

subliniază că UE încă trebuie să stabilească principiile fundamentale care să prevadă modalitatea de cooperare cu SUA în lupta împotriva terorismului și cum li se poate solicita furnizorilor de date din mesageria financiară să contribuie la această luptă sau, în mod chiar mai general, la utilizarea, în legătură cu aplicarea legii, a datelor colectate în scopuri comerciale;

| 6. | își reiterează accentul pe „limitarea obiectivului” acordului pentru a se asigura că orice schimb de informații se limitează strict la informațiile solicitate în scopul combaterii terorismului și că schimbul de informații se realizează în baza unei definiții comune a „activității teroriste”; |
| --- | --- |

6.

își reiterează accentul pe „limitarea obiectivului” acordului pentru a se asigura că orice schimb de informații se limitează strict la informațiile solicitate în scopul combaterii terorismului și că schimbul de informații se realizează în baza unei definiții comune a „activității teroriste”;

| 7. | accentuează că principiile proporționalității și necesității sunt esențiale pentru viitorul acord și subliniază că problema incapacității furnizorilor de date din mesageria financiară (din motive tehnice și/sau de guvernanță) de a formula căutări după „conținutul” mesajelor, ceea ce conduce la transferuri colective de date, nu poate fi ulterior corectată prin mecanisme de supraveghere și control, deoarece au fost deja compromise principiile de bază ale legii privind protecția datelor; |
| --- | --- |

7.

accentuează că principiile proporționalității și necesității sunt esențiale pentru viitorul acord și subliniază că problema incapacității furnizorilor de date din mesageria financiară (din motive tehnice și/sau de guvernanță) de a formula căutări după „conținutul” mesajelor, ceea ce conduce la transferuri colective de date, nu poate fi ulterior corectată prin mecanisme de supraveghere și control, deoarece au fost deja compromise principiile de bază ale legii privind protecția datelor;

| 8. | își reiterează opinia că transferurile colective de date marchează o îndepărtare de la principiile pe care se sprijină legislația și practicile europene și solicită Comisiei și Consiliului să abordeze acest aspect în mod corespunzător în cursul negocierilor, având în vedere că TFTP este conceput actualmente astfel încât să nu permită schimbul de date vizate; soluțiile ar trebui să includă restricționarea domeniului datelor transferate și enumerarea tipurilor de date pe care furnizorii desemnați le pot filtra sau extrage, precum și tipurile de date care pot fi incluse într-un transfer; |
| --- | --- |

8.

își reiterează opinia că transferurile colective de date marchează o îndepărtare de la principiile pe care se sprijină legislația și practicile europene și solicită Comisiei și Consiliului să abordeze acest aspect în mod corespunzător în cursul negocierilor, având în vedere că TFTP este conceput actualmente astfel încât să nu permită schimbul de date vizate; soluțiile ar trebui să includă restricționarea domeniului datelor transferate și enumerarea tipurilor de date pe care furnizorii desemnați le pot filtra sau extrage, precum și tipurile de date care pot fi incluse într-un transfer;

| 9. | consideră că Acordul privind asistența judiciară reciprocă nu este o bază adecvată pentru solicitările de obținere de date în cadrul TFTP, în special pentru că nu se aplică în cazul transferurilor bancare între țări terțe și pentru că, în orice caz, ar necesita identificarea prealabilă a unei anumite bănci, în timp ce TFTP se bazează pe căutări punctuale de transferuri de fonduri; negocierile viitoare ar trebui să se concentreze pe găsirea unei soluții pentru ca cele două aspecte să fie compatibile; |
| --- | --- |

9.

consideră că Acordul privind asistența judiciară reciprocă nu este o bază adecvată pentru solicitările de obținere de date în cadrul TFTP, în special pentru că nu se aplică în cazul transferurilor bancare între țări terțe și pentru că, în orice caz, ar necesita identificarea prealabilă a unei anumite bănci, în timp ce TFTP se bazează pe căutări punctuale de transferuri de fonduri; negocierile viitoare ar trebui să se concentreze pe găsirea unei soluții pentru ca cele două aspecte să fie compatibile;

| 10. | este de părere că, din momentul stabilirii mandatului, trebuie desemnată în cadrul UE o autoritate publică judiciară care să aibă responsabilitatea de a primi cereri din partea Departamentului de trezorerie al Statelor Unite; subliniază că este deosebit de important să fie clar definite natura acestei autorități și acordurile de supraveghere judiciară; |
| --- | --- |

10.

este de părere că, din momentul stabilirii mandatului, trebuie desemnată în cadrul UE o autoritate publică judiciară care să aibă responsabilitatea de a primi cereri din partea Departamentului de trezorerie al Statelor Unite; subliniază că este deosebit de important să fie clar definite natura acestei autorități și acordurile de supraveghere judiciară;

| 11. | îndeamnă, prin urmare, Consiliul și Comisia să exploreze modalități de stabilire a unei proceduri transparente și viabile din punct de vedere juridic în vederea autorizării transferului și extragerii datelor relevante, precum și pentru efectuarea și supravegherea schimburilor de date; subliniază că aceste măsuri trebuie luate în deplină conformitate cu principiile necesității și proporționalității și ale statului de drept, precum și cu respectarea deplină a cerințelor drepturilor fundamentale în cadrul legislației Uniunii Europene, acordând unei autorități europene un rol care să permită aplicarea în întregime a legislației europene relevante; |
| --- | --- |

11.

îndeamnă, prin urmare, Consiliul și Comisia să exploreze modalități de stabilire a unei proceduri transparente și viabile din punct de vedere juridic în vederea autorizării transferului și extragerii datelor relevante, precum și pentru efectuarea și supravegherea schimburilor de date; subliniază că aceste măsuri trebuie luate în deplină conformitate cu principiile necesității și proporționalității și ale statului de drept, precum și cu respectarea deplină a cerințelor drepturilor fundamentale în cadrul legislației Uniunii Europene, acordând unei autorități europene un rol care să permită aplicarea în întregime a legislației europene relevante;

| 12. | insistă, dacă acordurile sus-menționate nu sunt realizabile pe termen scurt, asupra unei abordări duble care să diferențieze între, pe de o parte, includerea garanțiilor stricte în acordul UE-SUA prevăzut și, pe de altă parte, deciziile politice fundamentale pe termen lung pe care trebuie să le abordeze UE; subliniază încă o dată că orice acord între UE și SUA trebuie să includă garanții stricte de punere în aplicare și supraveghere, care să fie monitorizate de o autoritate corespunzătoare desemnată de UE, cu privire la extragerea, accesul și utilizarea zilnice de către autoritățile americane a datelor transferate acestora în baza acordului; |
| --- | --- |

12.

insistă, dacă acordurile sus-menționate nu sunt realizabile pe termen scurt, asupra unei abordări duble care să diferențieze între, pe de o parte, includerea garanțiilor stricte în acordul UE-SUA prevăzut și, pe de altă parte, deciziile politice fundamentale pe termen lung pe care trebuie să le abordeze UE; subliniază încă o dată că orice acord între UE și SUA trebuie să includă garanții stricte de punere în aplicare și supraveghere, care să fie monitorizate de o autoritate corespunzătoare desemnată de UE, cu privire la extragerea, accesul și utilizarea zilnice de către autoritățile americane a datelor transferate acestora în baza acordului;

| 13. | în acest sens, subliniază că opțiunea care oferă cele mai multe garanții ar fi să se permită extragerea datelor pe teritoriul UE, cu echipamente ale UE sau comune ale UE-SUA, și solicită Comisiei și Consiliului să exploreze, în paralel:






  — | modalități de etapizare a unei soluții pe termen mediu, care să abiliteze o autoritate judiciară din cadrul UE să monitorizeze extragerea în UE, în numele statelor membre, după o revizuire parlamentară intermediară a acordului; |
| --- | --- | --- |

13.

în acest sens, subliniază că opțiunea care oferă cele mai multe garanții ar fi să se permită extragerea datelor pe teritoriul UE, cu echipamente ale UE sau comune ale UE-SUA, și solicită Comisiei și Consiliului să exploreze, în paralel:

—

modalități de etapizare a unei soluții pe termen mediu, care să abiliteze o autoritate judiciară din cadrul UE să monitorizeze extragerea în UE, în numele statelor membre, după o revizuire parlamentară intermediară a acordului;

| — | modalități de a asigura, între timp, că personalul UE selectat, - al entităților sau organismelor UE, care include, de exemplu, echipele de investigație ale AEPD sau cele comune UE-SUA, cu autorizație de securitate cu nivel de acces ridicat, se alătură funcționarilor SWIFT în supravegherea procesului de extragere în SUA; |
| --- | --- |

—

modalități de a asigura, între timp, că personalul UE selectat, - al entităților sau organismelor UE, care include, de exemplu, echipele de investigație ale AEPD sau cele comune UE-SUA, cu autorizație de securitate cu nivel de acces ridicat, se alătură funcționarilor SWIFT în supravegherea procesului de extragere în SUA;

| 14. | subliniază faptul că orice acord între UE și SUA, indiferent de mecanismul de punere în aplicare ales, ar trebui să fie limitat ca durată și să prevadă un angajament clar atât din partea Consiliului, cât și a Comisiei de a lua toate măsurile cerute pentru a oferi o soluție durabilă și viabilă din punct de vedere juridic cu privire la extragerea datelor solicitate pe teritoriul european; acordul trebuie să prevadă, de asemenea, efectuarea de către Comisie a unor evaluări și verificări de siguranță, în anumite momente, pe parcursul punerii în aplicare; |
| --- | --- |

14.

subliniază faptul că orice acord între UE și SUA, indiferent de mecanismul de punere în aplicare ales, ar trebui să fie limitat ca durată și să prevadă un angajament clar atât din partea Consiliului, cât și a Comisiei de a lua toate măsurile cerute pentru a oferi o soluție durabilă și viabilă din punct de vedere juridic cu privire la extragerea datelor solicitate pe teritoriul european; acordul trebuie să prevadă, de asemenea, efectuarea de către Comisie a unor evaluări și verificări de siguranță, în anumite momente, pe parcursul punerii în aplicare;

| 15. | solicită rezilierea imediată a acordului în cazul în care nu sunt îndeplinite toate obligațiile; |
| --- | --- |

15.

solicită rezilierea imediată a acordului în cazul în care nu sunt îndeplinite toate obligațiile;

| 16. | subliniază că o adevărată reciprocitate ar presupune ca autoritățile SUA să permită autorităților UE și autorităților competente din statele membre obținerea și utilizarea datelor de mesagerie referitoare la tranzacțiile financiare și a datelor conexe stocate în serverele din SUA, în aceleași condiții care se aplică autorităților SUA; |
| --- | --- |

16.

subliniază că o adevărată reciprocitate ar presupune ca autoritățile SUA să permită autorităților UE și autorităților competente din statele membre obținerea și utilizarea datelor de mesagerie referitoare la tranzacțiile financiare și a datelor conexe stocate în serverele din SUA, în aceleași condiții care se aplică autorităților SUA;

| 17. | solicită ca toate informațiile și documentele relevante, inclusiv informațiile subiacente, să fie puse la dispoziția Parlamentului European spre deliberare, în conformitate cu normele în vigoare privind confidențialitatea, pentru a se demonstra necesitatea sistemului în raport cu instrumentele deja existente; solicită Comisiei, de asemenea, să raporteze cu regularitate despre derularea acordului și să informeze pe deplin Parlamentul cu privire la stabilirea oricăror mecanisme de verificare în baza respectivului acord; |
| --- | --- |

17.

solicită ca toate informațiile și documentele relevante, inclusiv informațiile subiacente, să fie puse la dispoziția Parlamentului European spre deliberare, în conformitate cu normele în vigoare privind confidențialitatea, pentru a se demonstra necesitatea sistemului în raport cu instrumentele deja existente; solicită Comisiei, de asemenea, să raporteze cu regularitate despre derularea acordului și să informeze pe deplin Parlamentul cu privire la stabilirea oricăror mecanisme de verificare în baza respectivului acord;

| 18. | solicită să i se pună la dispoziție informații complete și detaliate despre drepturile specifice ale cetățenilor europeni și americani (de exemplu, dreptul de acces, rectificare, ștergere, compensare și despăgubire), precum și dacă acordul prevăzut vizează garantarea „drepturilor”, pe bază nediscriminatorie, indiferent de naționalitatea persoanei ale cărei date sunt prelucrate în baza acordului, și cere Comisiei să înainteze Parlamentului o prezentare generală a respectivelor drepturi; |
| --- | --- |

18.

solicită să i se pună la dispoziție informații complete și detaliate despre drepturile specifice ale cetățenilor europeni și americani (de exemplu, dreptul de acces, rectificare, ștergere, compensare și despăgubire), precum și dacă acordul prevăzut vizează garantarea „drepturilor”, pe bază nediscriminatorie, indiferent de naționalitatea persoanei ale cărei date sunt prelucrate în baza acordului, și cere Comisiei să înainteze Parlamentului o prezentare generală a respectivelor drepturi;

| 19. | își exprimă îngrijorarea că poziția comercială a unui furnizor anume de date din mesageria financiară este și va continua să fie compromisă, în cazul în care acesta este permanent izolat; |
| --- | --- |

19.

își exprimă îngrijorarea că poziția comercială a unui furnizor anume de date din mesageria financiară este și va continua să fie compromisă, în cazul în care acesta este permanent izolat;

| 20. | subliniază că viitorul acord trebuie să garanteze că datele personale extrase din baza de date a TFTP sunt stocate în baza interpretării cu strictețe a principiului „necesității” și nu pentru mai mult timp decât este necesar pentru investigația sau urmărirea judiciară pentru care sunt consultate în cadrul TFTP; |
| --- | --- |

20.

subliniază că viitorul acord trebuie să garanteze că datele personale extrase din baza de date a TFTP sunt stocate în baza interpretării cu strictețe a principiului „necesității” și nu pentru mai mult timp decât este necesar pentru investigația sau urmărirea judiciară pentru care sunt consultate în cadrul TFTP;

| 21. | subliniază că nu este de la sine înțeles conceptul de date neextrase și că, prin urmare, ar trebui clarificat; solicită stabilirea unei perioade maxime de stocare, care ar trebui să fie cât mai scurtă posibil și, în nici un caz, să nu fie mai mare de cinci ani; |
| --- | --- |

21.

subliniază că nu este de la sine înțeles conceptul de date neextrase și că, prin urmare, ar trebui clarificat; solicită stabilirea unei perioade maxime de stocare, care ar trebui să fie cât mai scurtă posibil și, în nici un caz, să nu fie mai mare de cinci ani;

| 22. | subliniază importanța principiilor nedivulgării datelor către state terțe, dacă nu sunt furnizate motive specifice pentru o solicitare, și a divulgării pistelor cu privire la terorism către state terțe, numai în baza unor condiții stricte și a garanțiilor corespunzătoare, inclusiv a unei evaluări a adecvării; |
| --- | --- |

22.

subliniază importanța principiilor nedivulgării datelor către state terțe, dacă nu sunt furnizate motive specifice pentru o solicitare, și a divulgării pistelor cu privire la terorism către state terțe, numai în baza unor condiții stricte și a garanțiilor corespunzătoare, inclusiv a unei evaluări a adecvării;

| 23. | reiterează că un acord internațional cu efecte obligatorii între UE și SUA privind protecția sferei private și a datelor, în contextul schimbului de informații în scopul aplicării legii, rămâne de cea mai mare importanță; |
| --- | --- |

23.

reiterează că un acord internațional cu efecte obligatorii între UE și SUA privind protecția sferei private și a datelor, în contextul schimbului de informații în scopul aplicării legii, rămâne de cea mai mare importanță;

| 24. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și Congresului și Guvernului Statelor Unite ale Americii. |
| --- | --- |

24.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și Congresului și Guvernului Statelor Unite ale Americii.

---

(1)  JO L 181, 19.07.03, p. 34.

(2)  SEC(2010)0315 final.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0029.

(4)  Texte adoptate, P7_TA(2009)0016.

---

| 15.3.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 81/70 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 81/70

---

Miercuri, 5 mai 2010Registrul cu numele pasagerilor (PNR)

P7_TA(2010)0144

Rezoluția Parlamentului European din 5 mai 2010 referitoare la lansarea negocierilor pentru acordurile privind Registrul cu numele pasagerilor (PNR) cu Statele Unite ale Americii, Australia și Canada

2011/C 81 E/12

Parlamentul European,

având în vedere articolele 16 și 218 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, articolul 6 din Tratatul privind Uniunea Europeană, Carta drepturilor fundamentale ale Uniunii Europene, în special articolul 8, și Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, în special articolele 6, 8 și 13,

având în vedere dreptul fundamental la libera circulație, garantat prin articolul 12 din Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice,

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la chestiunea PNR UE-USA, în special Rezoluția sa din 13 martie 2003 privind transferul datelor personale de către companiile aeriene în cazul zborurilor transatlantice (1), Rezoluția sa din 9 octombrie 2003 privind transferul datelor personale de către companiile aeriene în cazul zborurilor transatlantice: stadiul negocierilor cu SUA (2), Rezoluția sa din 31 martie 2004 referitoare la proiectul de decizie a Comisiei stabilind nivelul corespunzător de protecție prevăzut pentru datele personale conținute de Registrele cu numele pasagerilor (PNR) transferate către Biroul Vămilor și Protecției Frontierelor al Statelor Unite (3), recomandarea sa din 7 septembrie 2006 adresată Consiliului referitoare la negocierile în vederea unui acord cu SUA cu privire la utilizarea datelor din registrele cu numele pasagerilor (PNR) pentru prevenirea și combaterea terorismului și a criminalității transnaționale, inclusiv a criminalității organizate (4), Rezoluția sa din 14 februarie 2007 privind SWIFT, acordul PNR (registrul cu numele pasagerilor) și dialogul transatlantic pe aceste teme (5) și Rezoluția sa din 12 iulie 2007 referitoare la acordul privind registrul pentru evidența călătorilor (PNR) cu Statele Unite ale Americii (6),

având în vedere Recomandarea sa din 22 octombrie 2008 adresată Consiliului referitoare la încheierea Acordului dintre Uniunea Europeană și Australia privind prelucrarea și transferul de date din registrul cu numele pasagerilor (PNR) provenind din Uniunea Europeană de către transportatorii aerieni către Serviciul vamal australian (7),

având în vedere Rezoluția legislativă din 7 iulie referitoare la o propunere de decizie a Consiliului privind încheierea unui acord între Comunitatea Europeană și guvernul canadian privind prelucrarea informațiilor prealabile referitoare la pasageri (API)/a datelor din registrul cu numele pasagerilor (PNR) (8),

având în vedere rezoluția sa din 20 noiembrie 2008 referitoare la propunerea de decizie-cadru a Consiliului privind utilizarea registrului cu numele pasagerilor (PNR) în scopul aplicării legii (9),

având în vedere hotărârea Curții de Justiție din 30 mai 2006 în cauzele comune C-317/04 și C-318/04,

având în vedere scrisoarea din 27 iunie 2007 a Autorității europene pentru protecția datelor referitoare la acordul privind PNR cu SUA, adresată președintelui în exercițiu, dl Schäuble, referitoare la noul Acord PNR cu SUA,

având în vedere avizul Grupului de lucru pentru protecția persoanelor în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal, astfel cum se prevede la articolul 29 din Directiva privind protecția datelor (articolul 29 Grupul de lucru), referitor la viitorul acord PNR,

având în vedere avizul Serviciului juridic al Parlamentului European,

având în vedere Directiva 2004/82/CE privind obligația operatorilor de transport de a comunica datele privind pasagerii (Directiva API) (10),

având în vedere revizuirea comună a Acordului UE-SUA, realizată în anul 2005,

având în vedere revizuirea comună a Acordului UE-SUA, realizată în anul 2010,

având în vedere acordul UE - Canada din 2009,

având în vedere cererea de aprobare privind încheierea Acordului între Uniunea Europeană și Statele Unite ale Americii privind prelucrarea și transferul de date din registrul cu numele pasagerilor (PNR), de către transportatorii aerieni, către Departamentul pentru Securitate Internă al Statelor Unite (DHS) (11) și privind încheierea Acordului între Uniunea Europeană și Australia privind prelucrarea și transferul de către transportatorii aerieni către Serviciul vamal australian a datelor din registrul de nume al pasagerilor (PNR) provenind din Uniunea Europeană (12),

având în vedere rezoluția sa din 25 noiembrie 2009 referitoare la Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu – Un spațiu de libertate, securitate și justiție în serviciul cetățenilor – programul de la Stockholm (13),

având în vedere rezoluția sa din 17 septembrie 2009 privind viitorul acord internațional vizând punerea la dispoziția Departamentului Trezoreriei SUA a datelor de mesagerie referitoare la tranzacțiile financiare, în vederea prevenirii și combaterii terorismului și a finanțării acestuia (14),

având în vedere Declarația comună UE-SUA cu privire la aviația comună, emisă la Toledo la 21 ianuarie 2010,

având în vedere articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul de procedură,

| A. | întrucât Tratatul de la Lisabona care modifică Tratatul privind Uniunea Europeană și Tratatul de instituire a Comunității Europene a intrat în vigoare la 1 decembrie 2009; |
| --- | --- |

A.

întrucât Tratatul de la Lisabona care modifică Tratatul privind Uniunea Europeană și Tratatul de instituire a Comunității Europene a intrat în vigoare la 1 decembrie 2009;

| B. | întrucât în urma intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona, Parlamentul este invitat să își dea aprobarea cu privire la acordurile privind transferul de date din registrul cu numele pasagerilor (PNR) negociate de UE cu SUA și cu Australia, în vederea încheierii acestor acorduri; |
| --- | --- |

B.

întrucât în urma intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona, Parlamentul este invitat să își dea aprobarea cu privire la acordurile privind transferul de date din registrul cu numele pasagerilor (PNR) negociate de UE cu SUA și cu Australia, în vederea încheierii acestor acorduri;

| C. | întrucât Acordul UE - Canada privind transferul de date din registrul cu numele pasagerilor (PNR) nu mai este în vigoare, în urma expirării Deciziei din septembrie 2009 privind gradul de adecvare a protecției, și întrucât începând cu această dată transferul de date din registrul cu numele pasagerilor (PNR) a fost realizat pe baza angajamentelor unilaterale dintre Canada și statele membre; |
| --- | --- |

C.

întrucât Acordul UE - Canada privind transferul de date din registrul cu numele pasagerilor (PNR) nu mai este în vigoare, în urma expirării Deciziei din septembrie 2009 privind gradul de adecvare a protecției, și întrucât începând cu această dată transferul de date din registrul cu numele pasagerilor (PNR) a fost realizat pe baza angajamentelor unilaterale dintre Canada și statele membre;

| D. | întrucât alte state solicită deja transferul de date din registrul cu numele pasagerilor (PNR) sau și-au anunțat intenția de a solicita acest lucru în viitorul apropiat; |
| --- | --- |

D.

întrucât alte state solicită deja transferul de date din registrul cu numele pasagerilor (PNR) sau și-au anunțat intenția de a solicita acest lucru în viitorul apropiat;

| E. | întrucât Consiliul a solicitat Comisiei să prezinte o propunere privind un sistem UE de utilizare a registrului cu numele pasagerilor (PNR), propunere prezentată de Comisie la 17 noiembrie 2007; |
| --- | --- |

E.

întrucât Consiliul a solicitat Comisiei să prezinte o propunere privind un sistem UE de utilizare a registrului cu numele pasagerilor (PNR), propunere prezentată de Comisie la 17 noiembrie 2007;

| F. | întrucât în epoca digitală actuală, protecția datelor, dreptul la autonomie în materie de informații, drepturile persoanei și dreptul la viață privată au devenit valori care joacă un rol din ce în ce mai important și care, prin urmare, trebuie protejate cu o atenție specială; |
| --- | --- |

F.

întrucât în epoca digitală actuală, protecția datelor, dreptul la autonomie în materie de informații, drepturile persoanei și dreptul la viață privată au devenit valori care joacă un rol din ce în ce mai important și care, prin urmare, trebuie protejate cu o atenție specială;

| G. | întrucât în lumea în care trăim, care are drept caracteristică esențială mobilitatea, sporirea securității și consolidarea luptei împotriva infracționalității trebuie să se îmbine cu un schimb de date mai eficient, mai bine focalizat și mai rapid la nivel european și mondial, |
| --- | --- |

G.

întrucât în lumea în care trăim, care are drept caracteristică esențială mobilitatea, sporirea securității și consolidarea luptei împotriva infracționalității trebuie să se îmbine cu un schimb de date mai eficient, mai bine focalizat și mai rapid la nivel european și mondial,

| 1. | își reafirmă hotărârea de a combate terorismul și criminalitatea organizată și transfrontalieră și, în același timp, reamintește convingerea sa fermă că este necesară protejarea libertăților civile și a drepturilor fundamentale, asigurându-se, în același timp, respectarea absolută a vieții private, a dreptului la autonomie în materie de informații și a protecției datelor; reafirmă faptul că necesitatea și proporționalitatea reprezintă principii esențiale, fără de care lupta împotriva terorismului nu va fi niciodată eficientă; |
| --- | --- |

1.

își reafirmă hotărârea de a combate terorismul și criminalitatea organizată și transfrontalieră și, în același timp, reamintește convingerea sa fermă că este necesară protejarea libertăților civile și a drepturilor fundamentale, asigurându-se, în același timp, respectarea absolută a vieții private, a dreptului la autonomie în materie de informații și a protecției datelor; reafirmă faptul că necesitatea și proporționalitatea reprezintă principii esențiale, fără de care lupta împotriva terorismului nu va fi niciodată eficientă;

| 2. | subliniază că Uniunea Europeană se bazează pe statul de drept și că toate transferurile de date cu caracter personal din UE și statele sale membre către țările terțe din motive de securitate ar trebui să aibă ca temei acorduri internaționale cu statut de acte juridice, pentru a oferi cetățenilor UE garanțiile necesare, pentru a respecta garanțiile procedurale și drepturile de apărare și pentru a fi conforme cu legislația privind protecția datelor, la nivel național și european; |
| --- | --- |

2.

subliniază că Uniunea Europeană se bazează pe statul de drept și că toate transferurile de date cu caracter personal din UE și statele sale membre către țările terțe din motive de securitate ar trebui să aibă ca temei acorduri internaționale cu statut de acte juridice, pentru a oferi cetățenilor UE garanțiile necesare, pentru a respecta garanțiile procedurale și drepturile de apărare și pentru a fi conforme cu legislația privind protecția datelor, la nivel național și european;

| 3. | solicită Comisiei Europene, în conformitate cu articolul 218 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, să transmită Parlamentului toate informațiile și documentele de bază relevante, în special informațiile specifice solicitate în Rezoluția sa referitoare la PNR UE, menționată anterior; |
| --- | --- |

3.

solicită Comisiei Europene, în conformitate cu articolul 218 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, să transmită Parlamentului toate informațiile și documentele de bază relevante, în special informațiile specifice solicitate în Rezoluția sa referitoare la PNR UE, menționată anterior;

| 4. | decide să amâne votul privind cererea de aprobare în legătură cu acordul cu SUA și Australia, până la încheierea examinării opțiunilor legate de modalitățile de utilizare a PNR, conforme cu dreptul UE și care răspund preocupărilor exprimate de Parlament în rezoluțiile anterioare referitoare la PNR; |
| --- | --- |

4.

decide să amâne votul privind cererea de aprobare în legătură cu acordul cu SUA și Australia, până la încheierea examinării opțiunilor legate de modalitățile de utilizare a PNR, conforme cu dreptul UE și care răspund preocupărilor exprimate de Parlament în rezoluțiile anterioare referitoare la PNR;

| 5. | consideră că orice instrument legislativ nou trebuie să fie precedat de o evaluare de impact asupra vieții private și de un test de proporționalitate care să demonstreze că instrumentele juridice existente nu sunt suficiente; solicită, în special, examinarea:






  — | utilizării datelor privind pasagerii în cadrul UE și de către țările terțe ca un posibil instrument mai puțin invaziv de colectare și utilizare a datelor privind pasagerii; |
| --- | --- | --- |

5.

consideră că orice instrument legislativ nou trebuie să fie precedat de o evaluare de impact asupra vieții private și de un test de proporționalitate care să demonstreze că instrumentele juridice existente nu sunt suficiente; solicită, în special, examinarea:

—

utilizării datelor privind pasagerii în cadrul UE și de către țările terțe ca un posibil instrument mai puțin invaziv de colectare și utilizare a datelor privind pasagerii;

| — | datelor colectate de SUA și Australia în sistemele lor electronice respective de autorizare a călătoriilor, și |
| --- | --- |

—

datelor colectate de SUA și Australia în sistemele lor electronice respective de autorizare a călătoriilor, și

| — | a datelor PNR care pot fi disponibile din surse care nu sunt reglementate de acordurile internaționale, cum ar fi sistemele de rezervare online, localizate în afara UE; solicită Comisiei să consulte toate părțile implicate, inclusiv transportatorii aerieni; |
| --- | --- |

—

a datelor PNR care pot fi disponibile din surse care nu sunt reglementate de acordurile internaționale, cum ar fi sistemele de rezervare online, localizate în afara UE; solicită Comisiei să consulte toate părțile implicate, inclusiv transportatorii aerieni;

| 6. | consideră că în orice acord nou trebuie prevăzute mecanisme adecvate de revizuire independentă și de supraveghere judiciară și control democratic; |
| --- | --- |

6.

consideră că în orice acord nou trebuie prevăzute mecanisme adecvate de revizuire independentă și de supraveghere judiciară și control democratic;

| 7. | solicită o abordare mai coerentă în ceea ce privește utilizarea datelor PNR în scopul aplicării legii și din motive de securitate, prin instituirea unui unic ansamblu de principii care să fie folosite ca bază pentru acordurile cu țările terțe; invită Comisia să prezinte, cel târziu până la iulie 2010, o propunere privind un astfel de model unic și un proiect de mandat pentru negocierile cu țările terțe; |
| --- | --- |

7.

solicită o abordare mai coerentă în ceea ce privește utilizarea datelor PNR în scopul aplicării legii și din motive de securitate, prin instituirea unui unic ansamblu de principii care să fie folosite ca bază pentru acordurile cu țările terțe; invită Comisia să prezinte, cel târziu până la iulie 2010, o propunere privind un astfel de model unic și un proiect de mandat pentru negocierile cu țările terțe;

| 8. | solicită Comisiei să solicite în cel mai scurt termen posibil ca Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene să emită un aviz detaliat cu privire la aspectul drepturilor fundamentale al oricărui acord PNR nou; |
| --- | --- |

8.

solicită Comisiei să solicite în cel mai scurt termen posibil ca Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene să emită un aviz detaliat cu privire la aspectul drepturilor fundamentale al oricărui acord PNR nou;

| 9. | consideră că modelul ar trebui să respecte cel puțin următoarele cerințe minime:






  (a) | datele PNR pot fi utilizate din motive de aplicare a legii și de securitate numai în cazurile grave de criminalitate organizată sau transnațională sau de terorism cu caracter transfrontalier, în temeiul definițiilor prevăzute de Decizia-cadru 2002/475/JAI a Consiliului din 13 iunie 2002 privind combaterea terorismului (15) și de Decizia-cadru 2002/584/JAI a Consiliului din 13 iunie 2002 privind mandatul european de arestare (16); |
| --- | --- | --- |

9.

consideră că modelul ar trebui să respecte cel puțin următoarele cerințe minime:

(a)

datele PNR pot fi utilizate din motive de aplicare a legii și de securitate numai în cazurile grave de criminalitate organizată sau transnațională sau de terorism cu caracter transfrontalier, în temeiul definițiilor prevăzute de Decizia-cadru 2002/475/JAI a Consiliului din 13 iunie 2002 privind combaterea terorismului (15) și de Decizia-cadru 2002/584/JAI a Consiliului din 13 iunie 2002 privind mandatul european de arestare (16);

| (b) | utilizarea datelor PNR din motive de aplicare a legii și de securitate trebuie să fie conformă cu standardele europene în materie de protecție a datelor, în special în ceea ce privește limitarea obiectivelor urmărite, proporționalitatea, căile judiciare de atac, limitarea volumului de date care urmează a fi colectate și a duratei perioadelor de stocare a datelor; |
| --- | --- |

(b)

utilizarea datelor PNR din motive de aplicare a legii și de securitate trebuie să fie conformă cu standardele europene în materie de protecție a datelor, în special în ceea ce privește limitarea obiectivelor urmărite, proporționalitatea, căile judiciare de atac, limitarea volumului de date care urmează a fi colectate și a duratei perioadelor de stocare a datelor;

| (c) | în nicio circumstanță datele PNR nu pot fi folosite în scopul extragerii de date și a realizării de profiluri psihologice; nicio decizie de interdicție de zbor și nicio decizie de investigare sau punere sub urmărire nu poate fi luată exclusiv pe baza unor astfel de căutări automatizate sau de consultări a bazelor de date; utilizarea datelor trebuie limitată la infracțiuni sau amenințări specifice, de la caz la caz; |
| --- | --- |

(c)

în nicio circumstanță datele PNR nu pot fi folosite în scopul extragerii de date și a realizării de profiluri psihologice; nicio decizie de interdicție de zbor și nicio decizie de investigare sau punere sub urmărire nu poate fi luată exclusiv pe baza unor astfel de căutări automatizate sau de consultări a bazelor de date; utilizarea datelor trebuie limitată la infracțiuni sau amenințări specifice, de la caz la caz;

| (d) | în cazurile de transfer ale datelor PNR ale cetățenilor UE către țările terțe, condițiile efectuării unor astfel de transferuri trebuie prevăzute într-un tratat internațional obligatoriu din punct de vedere juridic, care să asigure cetățenilor și societăților UE siguranța juridică și un tratament echitabil; |
| --- | --- |

(d)

în cazurile de transfer ale datelor PNR ale cetățenilor UE către țările terțe, condițiile efectuării unor astfel de transferuri trebuie prevăzute într-un tratat internațional obligatoriu din punct de vedere juridic, care să asigure cetățenilor și societăților UE siguranța juridică și un tratament echitabil;

| (e) | transferul ulterior de date de către țara destinatară către țările terțe trebuie să fie în conformitate cu standardele UE în materie de protecție a datelor, urmând a fi instituit pe baza unei constatări specifice a adecvării; acesta va fi de asemenea aplicabil oricărui eventual transfer ulterior de date de către țara destinatară către țări terțe; |
| --- | --- |

(e)

transferul ulterior de date de către țara destinatară către țările terțe trebuie să fie în conformitate cu standardele UE în materie de protecție a datelor, urmând a fi instituit pe baza unei constatări specifice a adecvării; acesta va fi de asemenea aplicabil oricărui eventual transfer ulterior de date de către țara destinatară către țări terțe;

| (f) | datele PNR nu pot fi furnizate decât pe baza metodei PUSH; |
| --- | --- |

(f)

datele PNR nu pot fi furnizate decât pe baza metodei PUSH;

| (g) | rezultatele vor fi comunicate fără întârziere autorităților competente ale UE și ale statelor membre; |
| --- | --- |

(g)

rezultatele vor fi comunicate fără întârziere autorităților competente ale UE și ale statelor membre;

| 10. | subliniază importanța siguranței juridice pentru cetățenii și companiile aeriene ale UE, precum și necesitatea unor standarde armonizate aplicabile companiilor aeriene; |
| --- | --- |

10.

subliniază importanța siguranței juridice pentru cetățenii și companiile aeriene ale UE, precum și necesitatea unor standarde armonizate aplicabile companiilor aeriene;

| 11. | solicită Comisiei și Președinției să garanteze că Parlamentului i se oferă acces deplin la documentele de negociere și la directive, în toate etapele procedurii, în conformitate cu articolul 218 alineatul (10) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, și că parlamentelor naționale li se asigură accesul, la cerere; |
| --- | --- |

11.

solicită Comisiei și Președinției să garanteze că Parlamentului i se oferă acces deplin la documentele de negociere și la directive, în toate etapele procedurii, în conformitate cu articolul 218 alineatul (10) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, și că parlamentelor naționale li se asigură accesul, la cerere;

| 12. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisei, guvernelor și parlamentelor statelor membre și țărilor candidate, guvernului Statelor Unite ale Americii și celor două camere ale Congresului, guvernului și celor două camere ale parlamentului din Australia și guvernului și celor două camere ale parlamentului din Canada. |
| --- | --- |

12.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisei, guvernelor și parlamentelor statelor membre și țărilor candidate, guvernului Statelor Unite ale Americii și celor două camere ale Congresului, guvernului și celor două camere ale parlamentului din Australia și guvernului și celor două camere ale parlamentului din Canada.

---

(1)  JO C 61 E, 10.03.2004, p. 381.

(2)  JO C 81 E, 31.03.2004, p. 105.

(3)  JO C 103 E, 29.04.2004, p. 665.

(4)  JO C 305 E, 14.12.2006, p. 250.

(5)  JO C 287E, 29.11.2007, p. 349.

(6)  Texte adoptate, P6_TA(2007)0347.

(7)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0512.

(8)  JO C 157 E, 6.7.2006, p. 464.

(9)  JO C 16 E, 22.1.2010, p. 44.

(10)  JO L 261, 06.08.2004, p. 24.

(11)  Propunere de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului între Uniunea Europeană și Statele Unite ale Americii privind prelucrarea și transferul de date din registrul cu numele pasagerilor (PNR), de către transportatorii aerieni, către Departamentul pentru Securitate Internă al Statelor Unite (DHS) (Acordul PNR 2007) (COM(2009)0702).

(12)  Propunere de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului între Uniunea Europeană și Australia privind prelucrarea și transferul de către transportatorii aerieni către Serviciul vamal australian a datelor din registrul de nume al pasagerilor (PNR) provenind din Uniunea Europeană (COM(2009)0701).

(13)  Texte adoptate, P7_TA(2009)0090.

(14)  Texte adoptate, P7_TA(2009)0016.

(15)  JO L 164, 22.6.2002, p. 3.

(16)  JO L 190, 18.7.2002, p. 1.

---

| 15.3.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 81/74 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 81/74

---

Miercuri, 5 mai 2010Interzicerea utilizării tehnologiilor de minerit pe bază de cianuri

P7_TA(2010)0145

Rezoluția Parlamentului European din 5 mai 2010 referitoare la interzicerea generală a utilizării tehnologiilor de minerit pe bază de cianuri în Uniunea Europeană

2011/C 81 E/13

Parlamentul European,

având în vedere articolul 191 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere principiul precauției astfel cum a fost definit în Declarația de la Rio privind mediul și dezvoltarea și în Convenția privind diversitatea biologică adoptată la Rio de Janeiro în iunie 1992,

având în vedere obiectivele de mediu stabilite în Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2000 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei („Directiva-cadru privind apa”),

având în vedere Directiva 2006/21/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 martie 2006 privind gestionarea deșeurilor din industriile extractive, care prevede utilizarea cianurilor în activități miniere și, în același timp, stabilește pragurile maxime permise ale concentrației de cianuri,

având în vedere Directiva 2003/105/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 decembrie 2003 de modificare a Directivei 96/82/CE a Consiliului (Seveso II) privind controlul asupra riscului de accidente majore care implică substanțe periculoase, în care se afirmă că [...] anumite activități de depozitare și de prelucrare în industria minieră [...] pot avea consecințe foarte grave,

având în vedere Directiva 2004/35/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 aprilie 2004 privind răspunderea pentru mediul înconjurător în legătură cu prevenirea și repararea daunelor aduse mediului, conform căreia statele membre pot permite operatorilor să nu suporte costurile pentru daune provocate mediului în cazul în care se dovedește că au fost îndeplinite anumite condiții,

având în vedere programul de 18 luni al Președințiilor spaniolă, belgiană și ungară și prioritățile acestuia legate de politica în domeniul apei și de biodiversitate,

având în vedere măsurile luate de Republica Cehă cu privire la interzicerea generală a tehnologiilor pe bază de cianuri prin modificarea, în 2000, a Legii nr. 44/1988 privind mineritul, modificarea Legii nr. 48/1993 privind mineritul din Ungaria, prin care s-a interzis utilizarea tehnologiilor de minerit pe bază de cianuri pe teritoriul Ungariei, precum și decretul dat în Germania, în 2002, prin care s-a interzis mineritul cu cianuri,

în conformitate cu articolul 115 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Organizația Națiunilor Unite a declarat anul 2010 Anul internațional al biodiversității, lumea fiind invitată să ia măsuri de protejare a diversității formelor de viață de pe planetă; |
| --- | --- |

A.

întrucât Organizația Națiunilor Unite a declarat anul 2010 Anul internațional al biodiversității, lumea fiind invitată să ia măsuri de protejare a diversității formelor de viață de pe planetă;

| B. | întrucât cianura este un produs chimic extrem de toxic utilizat în mineritul aurului, care este catalogat printre principalii agenți poluanți în conformitate cu anexa VIII la Directiva-cadru privind apa și care poate avea efecte catastrofale și ireversibile asupra sănătății umane și mediului, prin urmare și asupra biodiversității; |
| --- | --- |

B.

întrucât cianura este un produs chimic extrem de toxic utilizat în mineritul aurului, care este catalogat printre principalii agenți poluanți în conformitate cu anexa VIII la Directiva-cadru privind apa și care poate avea efecte catastrofale și ireversibile asupra sănătății umane și mediului, prin urmare și asupra biodiversității;

| C. | întrucât, în Declarația comună privind mineritul sustenabil, prezentată în cadrul celei de-a 14-a reuniuni a miniștrilor mediului din grupul de țări de la Vișegrad (Republica Cehă, Ungaria, Polonia și Slovacia), ce a avut loc la 25 mai 2007, la Praga (Republica Cehă), miniștrii și-au exprimat îngrijorarea cu privire la tehnologiile periculoase utilizate și planificate pentru activitățile miniere în diverse locuri din regiunea respectivă, tehnologii care implică riscuri considerabile pentru mediu și care pot avea consecințe transfrontaliere; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în Declarația comună privind mineritul sustenabil, prezentată în cadrul celei de-a 14-a reuniuni a miniștrilor mediului din grupul de țări de la Vișegrad (Republica Cehă, Ungaria, Polonia și Slovacia), ce a avut loc la 25 mai 2007, la Praga (Republica Cehă), miniștrii și-au exprimat îngrijorarea cu privire la tehnologiile periculoase utilizate și planificate pentru activitățile miniere în diverse locuri din regiunea respectivă, tehnologii care implică riscuri considerabile pentru mediu și care pot avea consecințe transfrontaliere;

| D. | întrucât, în cadrul Convenției de la Sofia privind cooperarea pentru protejarea și utilizarea durabilă a fluviului Dunărea, părțile au convenit că, pe lângă statutul său de substanță periculoasă prioritară în conformitate cu Directiva-cadru privind apa, cianura îndeplinește condițiile pentru a fi considerată drept substanță periculoasă relevantă; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în cadrul Convenției de la Sofia privind cooperarea pentru protejarea și utilizarea durabilă a fluviului Dunărea, părțile au convenit că, pe lângă statutul său de substanță periculoasă prioritară în conformitate cu Directiva-cadru privind apa, cianura îndeplinește condițiile pentru a fi considerată drept substanță periculoasă relevantă;

| E. | întrucât, în ultimii 25 de ani, la nivel mondial, s-au produs peste 30 de accidente majore cu deversare de cianuri, cel mai grav dintre acestea petrecându-se în urmă cu 10 ani, când peste 100 000 de metri cub de apă contaminată cu cianură au fost deversați dintr-un bazin al minei de aur din Baia Mare (România) în sistemul fluvial Tisa - Dunăre, fapt ce a provocat cel mai grav dezastru ecologic din Europa Centrală la vremea respectivă, și întrucât nu există nicio garanție reală că astfel de accidente nu vor mai apărea, în special având în vedere fenomenele atmosferice extreme din ce în ce mai numeroase, printre altele precipitațiile abundente și frecvente, astfel cum se estimează în cel de-al patrulea raport de evaluare al Grupului interguvernamental privind schimbările climatice; |
| --- | --- |

E.

întrucât, în ultimii 25 de ani, la nivel mondial, s-au produs peste 30 de accidente majore cu deversare de cianuri, cel mai grav dintre acestea petrecându-se în urmă cu 10 ani, când peste 100 000 de metri cub de apă contaminată cu cianură au fost deversați dintr-un bazin al minei de aur din Baia Mare (România) în sistemul fluvial Tisa - Dunăre, fapt ce a provocat cel mai grav dezastru ecologic din Europa Centrală la vremea respectivă, și întrucât nu există nicio garanție reală că astfel de accidente nu vor mai apărea, în special având în vedere fenomenele atmosferice extreme din ce în ce mai numeroase, printre altele precipitațiile abundente și frecvente, astfel cum se estimează în cel de-al patrulea raport de evaluare al Grupului interguvernamental privind schimbările climatice;

| F. | întrucât mai multe state membre UE au încă în vedere proiecte noi privind unele exploatări miniere de suprafață de mari dimensiuni, în care se utilizează tehnologii bazate pe cianuri în zone foarte populate, proiecte care reprezintă și mai multe amenințări potențiale la adresa sănătății umane și a mediului; |
| --- | --- |

F.

întrucât mai multe state membre UE au încă în vedere proiecte noi privind unele exploatări miniere de suprafață de mari dimensiuni, în care se utilizează tehnologii bazate pe cianuri în zone foarte populate, proiecte care reprezintă și mai multe amenințări potențiale la adresa sănătății umane și a mediului;

| G. | întrucât, în conformitate cu Directiva-cadru privind apa, statele membre sunt obligate să obțină și să mențină o stare adecvată a resurselor de apă, precum și să prevină poluarea acestora cu substanțe periculoase; întrucât, cu toate acestea, o situație bună poate depinde și de calitatea apei din bazinul râurilor care se află în zone învecinate cu țările care utilizează tehnologii miniere pe bază de cianuri; |
| --- | --- |

G.

întrucât, în conformitate cu Directiva-cadru privind apa, statele membre sunt obligate să obțină și să mențină o stare adecvată a resurselor de apă, precum și să prevină poluarea acestora cu substanțe periculoase; întrucât, cu toate acestea, o situație bună poate depinde și de calitatea apei din bazinul râurilor care se află în zone învecinate cu țările care utilizează tehnologii miniere pe bază de cianuri;

| H. | întrucât efectele transfrontaliere ale accidentelor în care a avut loc deversarea de cianuri, în special în ceea ce privește contaminarea bazinelor hidrografice mari și a pânzelor freatice, evidențiază necesitatea unei abordări din partea UE a amenințării serioase la adresa mediului pe care o reprezintă mineritul pe bază de cianuri; |
| --- | --- |

H.

întrucât efectele transfrontaliere ale accidentelor în care a avut loc deversarea de cianuri, în special în ceea ce privește contaminarea bazinelor hidrografice mari și a pânzelor freatice, evidențiază necesitatea unei abordări din partea UE a amenințării serioase la adresa mediului pe care o reprezintă mineritul pe bază de cianuri;

| I. | întrucât încă nu există norme prudențiale și garanții financiare adecvate, iar aplicarea legislației existente cu privire la mineritul pe bază de cianuri depinde și de competența puterii executive din fiecare stat membru, așadar producerea unui accident este doar o chestiune de timp și de neglijență umană; |
| --- | --- |

I.

întrucât încă nu există norme prudențiale și garanții financiare adecvate, iar aplicarea legislației existente cu privire la mineritul pe bază de cianuri depinde și de competența puterii executive din fiecare stat membru, așadar producerea unui accident este doar o chestiune de timp și de neglijență umană;

| J. | întrucât în unele state membre Directiva privind deșeurile miniere nu a fost implementată în totalitate; |
| --- | --- |

J.

întrucât în unele state membre Directiva privind deșeurile miniere nu a fost implementată în totalitate;

| K. | întrucât mineritul pe bază de cianuri creează puține locuri de muncă și doar pentru o perioadă de 8-16 ani, prezentând însă riscul de producere a unor daune ecologice transfrontaliere imense, care, de regulă, nu sunt compensate de companiile de exploatare responsabile, în general acestea dispărând sau intrând în faliment, ci de către stat, adică de contribuabili; |
| --- | --- |

K.

întrucât mineritul pe bază de cianuri creează puține locuri de muncă și doar pentru o perioadă de 8-16 ani, prezentând însă riscul de producere a unor daune ecologice transfrontaliere imense, care, de regulă, nu sunt compensate de companiile de exploatare responsabile, în general acestea dispărând sau intrând în faliment, ci de către stat, adică de contribuabili;

| L. | întrucât companiile care sunt implicate nu au asigurări pe termen lung care să le acopere costurile în caz de accident sau de funcționare defectuoasă în viitor; |
| --- | --- |

L.

întrucât companiile care sunt implicate nu au asigurări pe termen lung care să le acopere costurile în caz de accident sau de funcționare defectuoasă în viitor;

| M. | întrucât este nevoie să se extragă o tonă de minereu de calitate inferioară pentru a se obține două grame de aur, în urma acestui proces rămânând o cantitate enormă de deșeuri miniere, iar 25-50 % din cantitatea de aur rămâne în cele din urmă în masa de steril; întrucât, în plus, în proiectele vaste de minerit pe bază de cianuri se utilizează câteva milioane de kilograme de cianură de sodiu pe an, transportarea și depozitarea acesteia putând avea consecințe catastrofale în cazul unui accident; |
| --- | --- |

M.

întrucât este nevoie să se extragă o tonă de minereu de calitate inferioară pentru a se obține două grame de aur, în urma acestui proces rămânând o cantitate enormă de deșeuri miniere, iar 25-50 % din cantitatea de aur rămâne în cele din urmă în masa de steril; întrucât, în plus, în proiectele vaste de minerit pe bază de cianuri se utilizează câteva milioane de kilograme de cianură de sodiu pe an, transportarea și depozitarea acesteia putând avea consecințe catastrofale în cazul unui accident;

| N. | întrucât există alternative la mineritul pe bază de cianuri, care ar putea înlocui tehnologiile de minerit pe bază de cianuri; |
| --- | --- |

N.

întrucât există alternative la mineritul pe bază de cianuri, care ar putea înlocui tehnologiile de minerit pe bază de cianuri;

| O. | întrucât peste tot în UE se organizează proteste împotriva proiectelor de minerit pe bază de cianuri aflate în derulare, care implică nu numai cetățeni, comunități locale și ONG-uri, ci și organizații de stat, guverne și politicieni, |
| --- | --- |

O.

întrucât peste tot în UE se organizează proteste împotriva proiectelor de minerit pe bază de cianuri aflate în derulare, care implică nu numai cetățeni, comunități locale și ONG-uri, ci și organizații de stat, guverne și politicieni,

| 1. | consideră că respectarea obiectivelor UE în conformitate cu Directiva-cadru privind apa, și anume de a obține o stare bună din punct de vedere chimic și de a proteja resursele de apă și diversitatea biologică poate fi realizată doar prin interzicerea tehnologiilor de minerit pe bază de cianuri; |
| --- | --- |

1.

consideră că respectarea obiectivelor UE în conformitate cu Directiva-cadru privind apa, și anume de a obține o stare bună din punct de vedere chimic și de a proteja resursele de apă și diversitatea biologică poate fi realizată doar prin interzicerea tehnologiilor de minerit pe bază de cianuri;

| 2. | invită Comisia să propună interzicerea totală a utilizării tehnologiilor de minerit pe bază de cianuri în Uniunea Europeană până la sfârșitul lui 2011, deoarece aceasta este singura modalitate sigură de protejare a resurselor noastre de apă și a ecosistemelor împotriva poluării cu cianuri în urma activităților miniere și să efectueze, totodată, o evaluare normală a impactului; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia să propună interzicerea totală a utilizării tehnologiilor de minerit pe bază de cianuri în Uniunea Europeană până la sfârșitul lui 2011, deoarece aceasta este singura modalitate sigură de protejare a resurselor noastre de apă și a ecosistemelor împotriva poluării cu cianuri în urma activităților miniere și să efectueze, totodată, o evaluare normală a impactului;

| 3. | ia act de inițiativele relevante din cadrul sistemelor UE și ONU și încurajează cu tărie dezvoltarea și aplicarea unor alternative de minerit mai sigure care, mai ales, să nu implice utilizarea de cianuri; |
| --- | --- |

3.

ia act de inițiativele relevante din cadrul sistemelor UE și ONU și încurajează cu tărie dezvoltarea și aplicarea unor alternative de minerit mai sigure care, mai ales, să nu implice utilizarea de cianuri;

| 4. | invită Comisia și statele membre să nu susțină, direct sau indirect, niciun proiect de minerit care implică utilizarea de tehnologii pe bază de cianuri în UE până când se va aplica interdicția generală și nici să nu susțină astfel de proiecte în țări terțe; |
| --- | --- |

4.

invită Comisia și statele membre să nu susțină, direct sau indirect, niciun proiect de minerit care implică utilizarea de tehnologii pe bază de cianuri în UE până când se va aplica interdicția generală și nici să nu susțină astfel de proiecte în țări terțe;

| 5. | solicită Comisiei să încurajeze reconversia industrială a zonelor în care a fost interzis mineritul pe bază de cianuri prin intermediul unui sprijin financiar adecvat pentru sectoarele industriale nepoluante, pentru energia regenerabilă și turism; |
| --- | --- |

5.

solicită Comisiei să încurajeze reconversia industrială a zonelor în care a fost interzis mineritul pe bază de cianuri prin intermediul unui sprijin financiar adecvat pentru sectoarele industriale nepoluante, pentru energia regenerabilă și turism;

| 6. | invită Comisia să propună o modificare a legislației existente cu privire la gestionarea deșeurilor din industriile extractive care să oblige fiecare companie de exploatare să dețină o asigurare pentru a compensa daunele și a acoperi toate costurile de remediere pentru restabilirea stării ecologice și chimice inițiale, în cazul producerii unui accident sau al unei funcționări defectuoase; |
| --- | --- |

6.

invită Comisia să propună o modificare a legislației existente cu privire la gestionarea deșeurilor din industriile extractive care să oblige fiecare companie de exploatare să dețină o asigurare pentru a compensa daunele și a acoperi toate costurile de remediere pentru restabilirea stării ecologice și chimice inițiale, în cazul producerii unui accident sau al unei funcționări defectuoase;

| 7. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și parlamentelor și guvernelor statelor membre. |
| --- | --- |

7.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și parlamentelor și guvernelor statelor membre.

---

| 15.3.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 81/77 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 81/77

---

Miercuri, 5 mai 2010Combaterea cancerului la sân în Uniunea Europeană

P7_TA(2010)0146

Declarația Parlamentului European din 5 mai 2010 privind combaterea cancerului la sân în Uniunea Europeană

2011/C 81 E/14

Parlamentul European,

având în vedere articolul 123 din Regulamentul de procedură,

| A. | întrucât în fiecare an 331 392 de femei din Uniunea Europeană sunt diagnosticate cu cancer la sân; |
| --- | --- |

A.

întrucât în fiecare an 331 392 de femei din Uniunea Europeană sunt diagnosticate cu cancer la sân;

| B. | întrucât cancerul la sân este principala cauză a decesului în rândul femeilor cu vârsta cuprinsă între 35 și 59 de ani, iar, în fiecare an, în UE 89 674 de femei mor ca urmare a cancerului la sân; |
| --- | --- |

B.

întrucât cancerul la sân este principala cauză a decesului în rândul femeilor cu vârsta cuprinsă între 35 și 59 de ani, iar, în fiecare an, în UE 89 674 de femei mor ca urmare a cancerului la sân;

| C. | întrucât depistarea cancerului de acest tip prin mamografie poate reduce decesele din această cauză cu până la 35 % în rândul femeilor cu vârsta cuprinsă între 50 și 69 de ani, |
| --- | --- |

C.

întrucât depistarea cancerului de acest tip prin mamografie poate reduce decesele din această cauză cu până la 35 % în rândul femeilor cu vârsta cuprinsă între 50 și 69 de ani,

| 1. | invită statele membre să introducă diagnosticarea prin mamografie pe scară națională, în conformitate cu orientările UE; |
| --- | --- |

1.

invită statele membre să introducă diagnosticarea prin mamografie pe scară națională, în conformitate cu orientările UE;

| 2. | invită Comisia să elaboreze, la fiecare 2 ani, un raport privind evoluția punerii în aplicare a diagnosticării prin mamografie în toate statele UE; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia să elaboreze, la fiecare 2 ani, un raport privind evoluția punerii în aplicare a diagnosticării prin mamografie în toate statele UE;

| 3. | invită Comisia să sprijine studiile menite să stabilească dacă mamografia este utilă femeilor de peste 69 de ani și celor sub 50 de ani; |
| --- | --- |

3.

invită Comisia să sprijine studiile menite să stabilească dacă mamografia este utilă femeilor de peste 69 de ani și celor sub 50 de ani;

| 4. | invită statele membre să asigure, până în 2016, unități de specialiști multidisciplinari în consult mamar, în conformitate cu orientările UE, iar Comisia să prezinte cu regularitate un raport privind evoluția acestei situații; |
| --- | --- |

4.

invită statele membre să asigure, până în 2016, unități de specialiști multidisciplinari în consult mamar, în conformitate cu orientările UE, iar Comisia să prezinte cu regularitate un raport privind evoluția acestei situații;

| 5. | invită Comisia să prezinte statistici actualizate și fiabile privind cancerul la sân și să sprijine dezvoltarea registrelor naționale de cancer; |
| --- | --- |

5.

invită Comisia să prezinte statistici actualizate și fiabile privind cancerul la sân și să sprijine dezvoltarea registrelor naționale de cancer;

| 6. | invită Comisia să elaboreze un protocol de certificare pentru unitățile de specialiști în consult mamar, în conformitate cu Orientările UE până în 2001 și să asigure o finanțare adecvată în acest sens; |
| --- | --- |

6.

invită Comisia să elaboreze un protocol de certificare pentru unitățile de specialiști în consult mamar, în conformitate cu Orientările UE până în 2001 și să asigure o finanțare adecvată în acest sens;

| 7. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta declarație, însoțită de numele semnatarilor (1), parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

7.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta declarație, însoțită de numele semnatarilor (1), parlamentelor statelor membre.

---

(1)  Lista semnatarilor este publicată în anexa 1 la procesul-verbal din 5 mai 2010 (P7_PV(2010)05-05(ANN1)).

---

Joi, 6 mai 2010

| 15.3.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 81/78 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 81/78

---

Joi, 6 mai 2010Revizuirea tratatelor - Măsuri tranzitorii privind componența Parlamentului European *

P7_TA(2010)0148

Rezoluția Parlamentului European din 6 mai 2010 referitoare la proiectul de protocol de modificare a Protocolului nr. 36 privind dispozițiile tranzitorii cu privire la componența Parlamentului European pentru restul legislaturii 2009-2014: avizul Parlamentului European (articolul 48 alineatul (3) din Tratatul UE) (17196/2009 – C7-0001/2010 – 2009/0813(NLE))

2011/C 81 E/15

Parlamentul European,

având în vedere scrisoarea Președintelui Consiliului European adresată Președintelui Parlamentului European la 18 decembrie 2009, referitoare la modificarea Protocolului nr. 36 privind dispozițiile tranzitorii (17196/2009),

având în vedere articolul 48 alineatul (3) primul paragraf din Tratatul privind Uniunea Europeană, în temeiul căruia Parlamentul a fost consultat de către Consiliul European (C7-0001/2010),

având în vedere Protocolul nr. 36 privind dispozițiile tranzitorii, anexat la Tratatul de la Lisabona,

având în vedere articolul 14 alineatele (2) și (3) din Tratatul UE,

având în vedere Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct (numit în continuare „Actul din 1976”),

având în vedere rezoluția sa din 11 octombrie 2007 privind componența Parlamentului European (1),

având în vedere concluziile reuniunilor Consiliului European din 11 și 12 decembrie 2008, din 18 și 19 iunie 2009, precum și din 10 și 11 decembrie 2009,

având în vedere articolul 11 alineatul (4), precum și articolul 74a din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri constituționale (A7-0115/2010),

| A. | întrucât articolul 14 alineatul (2) din Tratatul UE, astfel cum a fost modificat prin Tratatul de la Lisabona, prevede că Consiliul European adoptă în unanimitate, la inițiativa și cu aprobarea Parlamentului European, o decizie prin care se stabilește componența Parlamentului European; |
| --- | --- |

A.

întrucât articolul 14 alineatul (2) din Tratatul UE, astfel cum a fost modificat prin Tratatul de la Lisabona, prevede că Consiliul European adoptă în unanimitate, la inițiativa și cu aprobarea Parlamentului European, o decizie prin care se stabilește componența Parlamentului European;

| B. | întrucât, în perspectiva intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona și în conformitate cu Protocolul nr. 36 anexat la acest tratat, Parlamentul European a prezentat, la 11 octombrie 2007, prin rezoluția menționată anterior, în urma raportului Lamassoure-Severin, un proiect de decizie a Consiliului European stabilind repartizarea mandatelor în cadrul Parlamentului European; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în perspectiva intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona și în conformitate cu Protocolul nr. 36 anexat la acest tratat, Parlamentul European a prezentat, la 11 octombrie 2007, prin rezoluția menționată anterior, în urma raportului Lamassoure-Severin, un proiect de decizie a Consiliului European stabilind repartizarea mandatelor în cadrul Parlamentului European;

| C. | întrucât, în momentul semnării Tratatului de la Lisabona, Consiliul European nu adoptase o decizie oficială cu privire la componența Parlamentului European, însă își manifestase acordul cu privire la propunerea inclusă în rezoluția menționată anterior, după ce stabilise numărul total de deputați europeni la 751, în loc de cei 750 prevăzuți inițial; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în momentul semnării Tratatului de la Lisabona, Consiliul European nu adoptase o decizie oficială cu privire la componența Parlamentului European, însă își manifestase acordul cu privire la propunerea inclusă în rezoluția menționată anterior, după ce stabilise numărul total de deputați europeni la 751, în loc de cei 750 prevăzuți inițial;

| D. | întrucât, în conformitate cu acordul la care s-a ajuns în cadrul Consiliului European, numărul total de deputați creștea cu 15 în comparație cu Tratatul de la Nisa (trecând de la 736 la 751), cu 18 mandate suplimentare distribuite între 12 state membre, în timp ce Germaniei, în virtutea plafonului maxim stabilit prin Tratatul UE, i se atribuiau trei mandate mai puțin; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în conformitate cu acordul la care s-a ajuns în cadrul Consiliului European, numărul total de deputați creștea cu 15 în comparație cu Tratatul de la Nisa (trecând de la 736 la 751), cu 18 mandate suplimentare distribuite între 12 state membre, în timp ce Germaniei, în virtutea plafonului maxim stabilit prin Tratatul UE, i se atribuiau trei mandate mai puțin;

| E. | întrucât Tratatul de la Lisabona nu intrase încă în vigoare înainte de alegerile europene din 2009, iar acestea s-au desfășurat conform dispozițiilor Tratatului de la Nisa, în componența Parlamentului European intrând în prezent 736 de deputați; |
| --- | --- |

E.

întrucât Tratatul de la Lisabona nu intrase încă în vigoare înainte de alegerile europene din 2009, iar acestea s-au desfășurat conform dispozițiilor Tratatului de la Nisa, în componența Parlamentului European intrând în prezent 736 de deputați;

| F. | întrucât, o dată cu intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona la 1 decembrie 2009, cei 18 deputați suplimentari proveniți din cele 12 state membre în cauză își pot lua în primire, în mod legitim, mandatele, în cel mai scurt timp, iar statele membre de origine ale acestora dobândesc astfel posibilitatea de a se bucura de reprezentarea la care sunt îndreptățite; |
| --- | --- |

F.

întrucât, o dată cu intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona la 1 decembrie 2009, cei 18 deputați suplimentari proveniți din cele 12 state membre în cauză își pot lua în primire, în mod legitim, mandatele, în cel mai scurt timp, iar statele membre de origine ale acestora dobândesc astfel posibilitatea de a se bucura de reprezentarea la care sunt îndreptățite;

| G. | întrucât, în conformitate cu articolul 5 din Actul din 1976, nu este posibil să se întrerupă mandatul unui deputat în perioada mandatului legislativ, și să se reducă, astfel, cu trei numărul de deputați care fac parte, în prezent, din delegația germană din cadrul Parlamentului European; |
| --- | --- |

G.

întrucât, în conformitate cu articolul 5 din Actul din 1976, nu este posibil să se întrerupă mandatul unui deputat în perioada mandatului legislativ, și să se reducă, astfel, cu trei numărul de deputați care fac parte, în prezent, din delegația germană din cadrul Parlamentului European;

| H. | întrucât marea majoritate a statelor membre și-au desemnat, deja, deputații suplimentari, în conformitate cu sistemele electorale respective și în acord cu concluziile reuniunii Consiliului European din 18 și 19 iunie 2009; |
| --- | --- |

H.

întrucât marea majoritate a statelor membre și-au desemnat, deja, deputații suplimentari, în conformitate cu sistemele electorale respective și în acord cu concluziile reuniunii Consiliului European din 18 și 19 iunie 2009;

| I. | întrucât, prin urmare, sosirea a 18 deputați suplimentari în cursul legislaturii 2009-2014 va mări numărul de deputați europeni la 754, iar depășirea numărului de 751, prevăzut în Tratatul de la Lisabona, face necesară modificarea legislației primare; |
| --- | --- |

I.

întrucât, prin urmare, sosirea a 18 deputați suplimentari în cursul legislaturii 2009-2014 va mări numărul de deputați europeni la 754, iar depășirea numărului de 751, prevăzut în Tratatul de la Lisabona, face necesară modificarea legislației primare;

| J. | întrucât, în concluziile reuniunii Consiliului European din 11 și 12 decembrie 2008 se prevedea, deja, adoptarea de măsuri tranzitorii menite să permită sosirea deputaților suplimentari în cursul actualei legislaturi, iar în concluziile reuniunii Consiliului European din 18 și 19 iunie 2009 se stabileau condițiile potrivit cărora urma să crească, în mod temporar, numărul deputaților în Parlamentul European; |
| --- | --- |

J.

întrucât, în concluziile reuniunii Consiliului European din 11 și 12 decembrie 2008 se prevedea, deja, adoptarea de măsuri tranzitorii menite să permită sosirea deputaților suplimentari în cursul actualei legislaturi, iar în concluziile reuniunii Consiliului European din 18 și 19 iunie 2009 se stabileau condițiile potrivit cărora urma să crească, în mod temporar, numărul deputaților în Parlamentul European;

| K. | întrucât, la 25 noiembrie 2009, Parlamentul European a modificat Regulamentul său de procedură pentru a permite sosirea, în calitate de observatori, a deputaților suplimentari, în așteptarea intrării în vigoare a măsurilor care să le permită acestora să-și ia în primire mandatele; |
| --- | --- |

K.

întrucât, la 25 noiembrie 2009, Parlamentul European a modificat Regulamentul său de procedură pentru a permite sosirea, în calitate de observatori, a deputaților suplimentari, în așteptarea intrării în vigoare a măsurilor care să le permită acestora să-și ia în primire mandatele;

| L. | întrucât una dintre cele mai importante inovații constituționale aduse de Tratatul de la Lisabona este proclamarea Convenției drept componentă esențială a procedurii ordinare de revizuire a tratatelor, |
| --- | --- |

L.

întrucât una dintre cele mai importante inovații constituționale aduse de Tratatul de la Lisabona este proclamarea Convenției drept componentă esențială a procedurii ordinare de revizuire a tratatelor,

| 1. | consideră că propunerea de modificare a Protocolului nr. 36, solicitată de Consiliul European, rezultă în mod direct din noile dispoziții ale Tratatului de la Lisabona și constituie, astfel, o soluție de tranziție, care va permite tuturor statelor membre care dispun de mandate suplimentare să desemneze deputații în cauză; acceptă că cei 18 deputați suplimentari trebuie aleși în Parlament pentru restul legislaturii 2009-2014; insistă, cu toate acestea, că toți cei 18 deputați trebuie să își ia în primire mandatele în Parlament în același timp, pentru a nu perturba echilibrul de naționalități din Parlament; îndeamnă statele membre să finalizeze procedurile de alegere într-un mod pragmatic, cât mai curând posibil; |
| --- | --- |

1.

consideră că propunerea de modificare a Protocolului nr. 36, solicitată de Consiliul European, rezultă în mod direct din noile dispoziții ale Tratatului de la Lisabona și constituie, astfel, o soluție de tranziție, care va permite tuturor statelor membre care dispun de mandate suplimentare să desemneze deputații în cauză; acceptă că cei 18 deputați suplimentari trebuie aleși în Parlament pentru restul legislaturii 2009-2014; insistă, cu toate acestea, că toți cei 18 deputați trebuie să își ia în primire mandatele în Parlament în același timp, pentru a nu perturba echilibrul de naționalități din Parlament; îndeamnă statele membre să finalizeze procedurile de alegere într-un mod pragmatic, cât mai curând posibil;

| 2. | regretă că Consiliul nu a adoptat în timp util măsurile care ar fi permis deputaților suplimentari să-și ia în primire mandatele din momentul intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona și că una dintre soluțiile luate în considerare în modificarea solicitată nu este conformă cu spiritul Actului din 1976, care prevede că deputații europeni ar trebui să fie aleși în mod direct și nu în mod indirect, prin intermediul unor alegeri desfășurate în cadrul unui parlament național; |
| --- | --- |

2.

regretă că Consiliul nu a adoptat în timp util măsurile care ar fi permis deputaților suplimentari să-și ia în primire mandatele din momentul intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona și că una dintre soluțiile luate în considerare în modificarea solicitată nu este conformă cu spiritul Actului din 1976, care prevede că deputații europeni ar trebui să fie aleși în mod direct și nu în mod indirect, prin intermediul unor alegeri desfășurate în cadrul unui parlament național;

| 3. | își exprimă, cu toate acestea, acordul pentru convocarea unei Conferințe interguvernamentale, înțelegându-se că aceasta se va concentra numai pe obiectivul precis al adoptării măsurilor cu privire la componența Parlamentului European pentru restul legislaturii 2009-2014 și înțelegându-se, de asemenea, că aceste măsuri tranzitorii au un caracter excepțional, legat de circumstanțele speciale ale ratificării Tratatului de la Lisabona și că acestea nu vor constitui în niciun caz un precedent în viitor; |
| --- | --- |

3.

își exprimă, cu toate acestea, acordul pentru convocarea unei Conferințe interguvernamentale, înțelegându-se că aceasta se va concentra numai pe obiectivul precis al adoptării măsurilor cu privire la componența Parlamentului European pentru restul legislaturii 2009-2014 și înțelegându-se, de asemenea, că aceste măsuri tranzitorii au un caracter excepțional, legat de circumstanțele speciale ale ratificării Tratatului de la Lisabona și că acestea nu vor constitui în niciun caz un precedent în viitor;

| 4. | reamintește că, în intervalul de timp dintre aprobarea modificării Protocolului nr. 36 și intrarea în vigoare a acestuia, deputații suplimentari vor avea posibilitatea, în conformitate cu articolul 11 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, de a-și exercita mandatul în calitate de observatori; |
| --- | --- |

4.

reamintește că, în intervalul de timp dintre aprobarea modificării Protocolului nr. 36 și intrarea în vigoare a acestuia, deputații suplimentari vor avea posibilitatea, în conformitate cu articolul 11 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, de a-și exercita mandatul în calitate de observatori;

| 5. | reamintește, pe de altă parte, că o decizie de stabilire a componenței Parlamentului European va trebui, în orice caz, adoptată de Consiliul European în timp util, înainte de sfârșitul actualei legislaturi și că Parlamentul va prezenta o inițiativă în această privință, în conformitate cu articolul 14 alineatul (2) din Tratatul UE; |
| --- | --- |

5.

reamintește, pe de altă parte, că o decizie de stabilire a componenței Parlamentului European va trebui, în orice caz, adoptată de Consiliul European în timp util, înainte de sfârșitul actualei legislaturi și că Parlamentul va prezenta o inițiativă în această privință, în conformitate cu articolul 14 alineatul (2) din Tratatul UE;

| 6. | anunță Consiliul European că intenționează să redacteze în curând propuneri de stabilire a dispozițiilor necesare pentru alegerea membrilor săi prin vot universal direct, în conformitate cu o procedură uniformă în toate statele membre și în conformitate cu principiile comune tuturor statelor membre, iar Parlamentul va iniția această reformă electorală în conformitate cu articolul 48 alineatul (2) din Tratatul privind Uniunea Europeană și cu articolul 223 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; insistă, în continuare, să se convoace o Convenție, dedicată reformei Parlamentului European, care să pregătească revizuirea tratatelor; |
| --- | --- |

6.

anunță Consiliul European că intenționează să redacteze în curând propuneri de stabilire a dispozițiilor necesare pentru alegerea membrilor săi prin vot universal direct, în conformitate cu o procedură uniformă în toate statele membre și în conformitate cu principiile comune tuturor statelor membre, iar Parlamentul va iniția această reformă electorală în conformitate cu articolul 48 alineatul (2) din Tratatul privind Uniunea Europeană și cu articolul 223 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; insistă, în continuare, să se convoace o Convenție, dedicată reformei Parlamentului European, care să pregătească revizuirea tratatelor;

| 7. | invită parlamentele naționale să ia măsuri pentru a susține aplicarea legislației primare a Uniunii Europene, existente de multă vreme, în temeiul căreia deputații în Parlamentul European sunt aleși în mod direct, prin vot universal liber și secret; |
| --- | --- |

7.

invită parlamentele naționale să ia măsuri pentru a susține aplicarea legislației primare a Uniunii Europene, existente de multă vreme, în temeiul căreia deputații în Parlamentul European sunt aleși în mod direct, prin vot universal liber și secret;

| 8. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului European, Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale. |
| --- | --- |

8.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului European, Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale.

---

(1)  JO C 227 E, 4.9.2008, p. 132.

---

| 15.3.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 81/80 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 81/80

---

Joi, 6 mai 2010Kârgâzstan

P7_TA(2010)0149

Rezoluția Parlamentului European din 6 mai 2010 referitoare la situația din Kârgâzstan

2011/C 81 E/16

Parlamentul European,

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Kârgâzstan și Asia Centrală și, în special, cea din 12 mai 2005,

având în vedere Rezoluția sa din 20 februarie 2008 privind o Strategie a UE pentru Asia Centrală,

având în vedere declarațiile Vicepreședintei/Înaltei Reprezentante, Catherine Ashton, privind situația din Kârgâzstan, din 7 și 8 aprilie 2010,

având în vedere concluziile Consiliului pentru afaceri externe din 26 aprilie 2010,

având în vedere declarația UE în cadrul Consiliului Permanent al OSCE privind situația din Kârgâzstan din 22 aprilie 2010,

având în vedere Strategia UE pentru un nou parteneriat cu Asia Centrală, adoptată de Consiliul European din 21-22 iunie 2007,

având în vedere Acordul de parteneriat și cooperare (APC) dintre UE și Kârgâzstan, care a intrat în vigoare în 1999,

având în vedere Documentul de strategie regională al Comunității Europene privind asistența acordată Asiei Centrale în perioada 2007-2013,

având în vedere articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât este în interesul popoarelor din Asia Centrală, precum și în cel al Uniunii Europene să se înregistreze progrese pe calea stabilității și a creșterii nivelului de dezvoltare democratică și umană, a securității și a creșterii sustenabile în întreaga regiune; |
| --- | --- |

A.

întrucât este în interesul popoarelor din Asia Centrală, precum și în cel al Uniunii Europene să se înregistreze progrese pe calea stabilității și a creșterii nivelului de dezvoltare democratică și umană, a securității și a creșterii sustenabile în întreaga regiune;

| B. | întrucât Kârgâzstan este membru al OSCE și, în acest cadru, s-a angajat să respecte libertățile fundamentale, drepturile omului și statul de drept și să implementeze standardele democratice ale OSCE; |
| --- | --- |

B.

întrucât Kârgâzstan este membru al OSCE și, în acest cadru, s-a angajat să respecte libertățile fundamentale, drepturile omului și statul de drept și să implementeze standardele democratice ale OSCE;

| C. | întrucât Kurmanbek Bakiev, care și-a început mandatul în iulie 2005, în urma așa-numitei Revoluții a lalelelor, a fost reales anul trecut pentru un alt mandat de președinte în urma unor alegeri despre care observatorii independenți au afirmat că au fost marcate de fraude masive; întrucât, după acțiuni inițial democratice, guvernarea președintelui Bakiev, s-a dovedit a fi autoritară; |
| --- | --- |

C.

întrucât Kurmanbek Bakiev, care și-a început mandatul în iulie 2005, în urma așa-numitei Revoluții a lalelelor, a fost reales anul trecut pentru un alt mandat de președinte în urma unor alegeri despre care observatorii independenți au afirmat că au fost marcate de fraude masive; întrucât, după acțiuni inițial democratice, guvernarea președintelui Bakiev, s-a dovedit a fi autoritară;

| D. | întrucât pe 7 aprilie 2010, trupele kârgâze au intervenit folosind gloanțe, gaze lacrimogene și grenade paralizante împotriva unei mulțimi de protestatari care s-au adunat în fața sediului prezidențial din Bișkek și apoi au pătruns prin forță în clădirile guvernului pentru a demonstra împotriva unei creșteri bruște a prețurilor la electricitate și căldură, acțiune care s-a soldat cu peste 80 de morți și peste 500 de răniți; |
| --- | --- |

D.

întrucât pe 7 aprilie 2010, trupele kârgâze au intervenit folosind gloanțe, gaze lacrimogene și grenade paralizante împotriva unei mulțimi de protestatari care s-au adunat în fața sediului prezidențial din Bișkek și apoi au pătruns prin forță în clădirile guvernului pentru a demonstra împotriva unei creșteri bruște a prețurilor la electricitate și căldură, acțiune care s-a soldat cu peste 80 de morți și peste 500 de răniți;

| E. | întrucât președintele Bakiev a fost forțat să părăsească capitala și locul său a fost luat de un guvern provizoriu condus de lidera opoziției Roza Otunbayeva, care a emis un decret în legătură cu succesiunea la conducerea țării și o ordonanță în conformitate cu Constituția kârgâză și a dizolvat Parlamentul; întrucât, Bakiev, după ce a încercat să fixeze condițiile demisiei sale, la o săptămână după revolta populară, a fugit din țară în Kazahstan pe baza unui acord intermediat de Rusia, SUA și Kazahstan; |
| --- | --- |

E.

întrucât președintele Bakiev a fost forțat să părăsească capitala și locul său a fost luat de un guvern provizoriu condus de lidera opoziției Roza Otunbayeva, care a emis un decret în legătură cu succesiunea la conducerea țării și o ordonanță în conformitate cu Constituția kârgâză și a dizolvat Parlamentul; întrucât, Bakiev, după ce a încercat să fixeze condițiile demisiei sale, la o săptămână după revolta populară, a fugit din țară în Kazahstan pe baza unui acord intermediat de Rusia, SUA și Kazahstan;

| F. | întrucât, Kârgâzstan suscită un interes special din partea SUA și a Rusiei din cauza poziției sale strategice în apropiere de Afganistan și de Valea Ferghana, care se situează din punct de vedere geografic, politic și economic în centrul Asiei Centrale; întrucât Centrul de tranzit Manas, gestionat de forțele militare americane, are un rol central în cadrul Rețelei nordice de distribuție a proviziilor pentru trupele NATO din Afganistan și întrucât Rusia dispune, de asemenea, de o importantă bază militară în Kârgâzstan; |
| --- | --- |

F.

întrucât, Kârgâzstan suscită un interes special din partea SUA și a Rusiei din cauza poziției sale strategice în apropiere de Afganistan și de Valea Ferghana, care se situează din punct de vedere geografic, politic și economic în centrul Asiei Centrale; întrucât Centrul de tranzit Manas, gestionat de forțele militare americane, are un rol central în cadrul Rețelei nordice de distribuție a proviziilor pentru trupele NATO din Afganistan și întrucât Rusia dispune, de asemenea, de o importantă bază militară în Kârgâzstan;

| G. | întrucât relațiile dintre UE și Asia Centrală sunt de o importanță vitală, ținând seama de provocările comune în materie de energie, lupta împotriva schimbărilor climatice, controlul traficului de droguri și combaterea terorismului; |
| --- | --- |

G.

întrucât relațiile dintre UE și Asia Centrală sunt de o importanță vitală, ținând seama de provocările comune în materie de energie, lupta împotriva schimbărilor climatice, controlul traficului de droguri și combaterea terorismului;

| H. | întrucât concurența geopolitică din regiune are un potențial distructiv considerabil, suprapunându-se în același timp în mare măsură cu interesele legate de Afganistan și întrucât difuzarea islamismului radical generează posibilități de atenuare a acestei concurențe și de obținere a unui acord cu privire la necesitatea unei mai bune guvernanțe; |
| --- | --- |

H.

întrucât concurența geopolitică din regiune are un potențial distructiv considerabil, suprapunându-se în același timp în mare măsură cu interesele legate de Afganistan și întrucât difuzarea islamismului radical generează posibilități de atenuare a acestei concurențe și de obținere a unui acord cu privire la necesitatea unei mai bune guvernanțe;

| I. | întrucât UE trebuie să își mențină întotdeauna angajamentul de a integra drepturile omului, democrația și statul de drept în toate acordurile cu țări terțe și să promoveze reformele democratice prin intermediul unor politici coerente, menite să îi consolideze credibilitatea în calitate de actor regional; |
| --- | --- |

I.

întrucât UE trebuie să își mențină întotdeauna angajamentul de a integra drepturile omului, democrația și statul de drept în toate acordurile cu țări terțe și să promoveze reformele democratice prin intermediul unor politici coerente, menite să îi consolideze credibilitatea în calitate de actor regional;

| J. | întrucât prezența UE în Kârgâzstan, în principal în calitate de donator, este semnificativă și, în consecință, UE se află într-o poziție bună pentru a-și asuma un rol mai important în sprijinirea țării; |
| --- | --- |

J.

întrucât prezența UE în Kârgâzstan, în principal în calitate de donator, este semnificativă și, în consecință, UE se află într-o poziție bună pentru a-și asuma un rol mai important în sprijinirea țării;

| K. | întrucât Comisia și Consiliul sunt în curs de revizuire a Strategiei pentru Asia Centrală și întocmesc un raport care va fi prezentat la reuniunea Consiliului European din luna iunie, |
| --- | --- |

K.

întrucât Comisia și Consiliul sunt în curs de revizuire a Strategiei pentru Asia Centrală și întocmesc un raport care va fi prezentat la reuniunea Consiliului European din luna iunie,

| 1. | își exprimă profunda preocupare față de situația din Kârgâzstan și prezintă condoleanțe familiilor tuturor victimelor acestor evenimente tragice; |
| --- | --- |

1.

își exprimă profunda preocupare față de situația din Kârgâzstan și prezintă condoleanțe familiilor tuturor victimelor acestor evenimente tragice;

| 2. | face apel la toate părțile să înceteze violențele, să manifeste cumpătare și să depună toate eforturile pentru a iniția un dialog veritabil menit să aducă stabilitate și să asigure condițiile unei reveniri pașnice la ordinea constituțională democratică; |
| --- | --- |

2.

face apel la toate părțile să înceteze violențele, să manifeste cumpătare și să depună toate eforturile pentru a iniția un dialog veritabil menit să aducă stabilitate și să asigure condițiile unei reveniri pașnice la ordinea constituțională democratică;

| 3. | subliniază faptul că, din punct de vedere instituțional, un cadru constituțional coerent și stabil este esențial pentru a preveni tulburările sociale în viitor și pentru a asigura un viitor pașnic pentru poporul kârgâz; salută, în acest context, cooperarea guvernului provizoriu cu Comisia de la Veneția; |
| --- | --- |

3.

subliniază faptul că, din punct de vedere instituțional, un cadru constituțional coerent și stabil este esențial pentru a preveni tulburările sociale în viitor și pentru a asigura un viitor pașnic pentru poporul kârgâz; salută, în acest context, cooperarea guvernului provizoriu cu Comisia de la Veneția;

| 4. | ia act de primele măsuri luate de guvernul provizoriu în vederea restabilirii democrației, în special proiectele referitoare la elaborarea unei noi constituții, reelaborând reformele propuse de Bakiev, prin care era concentrată o putere excesivă în mâinile președinției; |
| --- | --- |

4.

ia act de primele măsuri luate de guvernul provizoriu în vederea restabilirii democrației, în special proiectele referitoare la elaborarea unei noi constituții, reelaborând reformele propuse de Bakiev, prin care era concentrată o putere excesivă în mâinile președinției;

| 5. | salută, în acest context, anunțul guvernului provizoriu privind viitoarea organizare a unui referendum în legătură cu noua constituție la 27 iunie 2010 și noi alegeri generale la 10 octombrie 2010 pentru consolidarea democrației și a responsabilității politice; invită guvernul provizoriu să respecte obligațiile internaționale ale Kârgâzstanului și să se asigure că alegerile vor fi libere și corecte; |
| --- | --- |

5.

salută, în acest context, anunțul guvernului provizoriu privind viitoarea organizare a unui referendum în legătură cu noua constituție la 27 iunie 2010 și noi alegeri generale la 10 octombrie 2010 pentru consolidarea democrației și a responsabilității politice; invită guvernul provizoriu să respecte obligațiile internaționale ale Kârgâzstanului și să se asigure că alegerile vor fi libere și corecte;

| 6. | subliniază importanța angajării active în dialogul cu guvernul provizoriu, în vederea explorării și exploatării posibilităților de promovare a bunei guvernanțe, a independenței sistemului judiciar și a altor obiective politice ale UE stabilite în Strategia pentru Asia Centrală și, de asemenea, pentru a facilita participarea și activitățile instituțiilor financiare internaționale; |
| --- | --- |

6.

subliniază importanța angajării active în dialogul cu guvernul provizoriu, în vederea explorării și exploatării posibilităților de promovare a bunei guvernanțe, a independenței sistemului judiciar și a altor obiective politice ale UE stabilite în Strategia pentru Asia Centrală și, de asemenea, pentru a facilita participarea și activitățile instituțiilor financiare internaționale;

| 7. | solicită efectuarea unei anchete internaționale conduse de ONU în legătură cu evenimentele petrecute pentru a identifica responsabilitățile și deficiențele și pentru a oferi asistență autorităților judiciare kârgâze; îndeamnă, în acest sens, guvernul provizoriu să solicite asistența OHCHR, pentru a se garanta că investigațiile privind evenimentele din 6-7 aprilie 2010 sunt aprofundate, imparțiale și credibile; |
| --- | --- |

7.

solicită efectuarea unei anchete internaționale conduse de ONU în legătură cu evenimentele petrecute pentru a identifica responsabilitățile și deficiențele și pentru a oferi asistență autorităților judiciare kârgâze; îndeamnă, în acest sens, guvernul provizoriu să solicite asistența OHCHR, pentru a se garanta că investigațiile privind evenimentele din 6-7 aprilie 2010 sunt aprofundate, imparțiale și credibile;

| 8. | subliniază faptul că Revoluția lalelelor din 2005 a creat așteptări mari în legătură cu reformele democratice în societatea kârgâză, care nu s-au materializat; solicită Consiliului și Comisiei să dea dovadă de coerență și de putere de convingere și să valorifice această oportunitate pentru a găsi modalități de a acorda asistență guvernului provizoriu al Kârgâzstanului și de a ajuta autoritățile să continue reformele democratice și să asigure oamenilor o viață mai bună prin dezvoltare națională și participarea cetățenilor la viața publică în colaborare cu toate părțile implicate și societatea civilă kârgâză; |
| --- | --- |

8.

subliniază faptul că Revoluția lalelelor din 2005 a creat așteptări mari în legătură cu reformele democratice în societatea kârgâză, care nu s-au materializat; solicită Consiliului și Comisiei să dea dovadă de coerență și de putere de convingere și să valorifice această oportunitate pentru a găsi modalități de a acorda asistență guvernului provizoriu al Kârgâzstanului și de a ajuta autoritățile să continue reformele democratice și să asigure oamenilor o viață mai bună prin dezvoltare națională și participarea cetățenilor la viața publică în colaborare cu toate părțile implicate și societatea civilă kârgâză;

| 9. | ia act de faptul că lipsa acerbă de resurse a Kârgâzstanului și vulnerabilitatea acestuia fac ca țara să fie în mare măsură dependentă de sprijinul extern; remarcă, de asemenea, că în vecinătatea țării există un număr extrem de mic de modele de guvernanță democratică și funcțională și de dezvoltare socială pozitivă; în această privință, subliniază faptul că asistența internațională va fi indispensabilă; |
| --- | --- |

9.

ia act de faptul că lipsa acerbă de resurse a Kârgâzstanului și vulnerabilitatea acestuia fac ca țara să fie în mare măsură dependentă de sprijinul extern; remarcă, de asemenea, că în vecinătatea țării există un număr extrem de mic de modele de guvernanță democratică și funcțională și de dezvoltare socială pozitivă; în această privință, subliniază faptul că asistența internațională va fi indispensabilă;

| 10. | atrage atenția asupra faptului că evenimentele din Kârgâzstan influențează și sunt influențate de evenimentele regionale și internaționale; este convins că există mari suprapuneri între interesele din Rusia și SUA și alte interese, în special în ceea ce privește Afganistanul și intensificarea radicalismului islamic în regiune, inclusiv în Kârgâzstan; consideră că acest lucru ar trebui să permită limitarea concurenței geopolitice și căutarea de sinergii; consideră că succesul acestor demersuri ar avea efecte pozitive mai ample asupra relațiilor internaționale și asupra securității internaționale; |
| --- | --- |

10.

atrage atenția asupra faptului că evenimentele din Kârgâzstan influențează și sunt influențate de evenimentele regionale și internaționale; este convins că există mari suprapuneri între interesele din Rusia și SUA și alte interese, în special în ceea ce privește Afganistanul și intensificarea radicalismului islamic în regiune, inclusiv în Kârgâzstan; consideră că acest lucru ar trebui să permită limitarea concurenței geopolitice și căutarea de sinergii; consideră că succesul acestor demersuri ar avea efecte pozitive mai ample asupra relațiilor internaționale și asupra securității internaționale;

| 11. | face apel la Reprezentantul Special al VP/IR pentru Asia Centrală să monitorizeze cu atenție situația, să ofere asistență și să faciliteze reluarea dialogului între toate straturile societății kârgâze; |
| --- | --- |

11.

face apel la Reprezentantul Special al VP/IR pentru Asia Centrală să monitorizeze cu atenție situația, să ofere asistență și să faciliteze reluarea dialogului între toate straturile societății kârgâze;

| 12. | invită Comisia și Consiliul să examineze, de urgență, dacă există sau pot fi create condițiile pentru lansarea unui nou program major de ajutorare a Kârgâzstanului, coordonat la nivel internațional, ținând seama nu în ultimul rând de seriozitatea angajamentului efectiv al guvernului provizoriu din Kârgâzstan față de democratizare și de guvernarea transparentă; consideră că, în cazul în care se estimează că există condiții suficient de favorabile, UE ar trebui să preia inițiativa de a organiza o conferință internațională a donatorilor pentru Kârgâzstan; |
| --- | --- |

12.

invită Comisia și Consiliul să examineze, de urgență, dacă există sau pot fi create condițiile pentru lansarea unui nou program major de ajutorare a Kârgâzstanului, coordonat la nivel internațional, ținând seama nu în ultimul rând de seriozitatea angajamentului efectiv al guvernului provizoriu din Kârgâzstan față de democratizare și de guvernarea transparentă; consideră că, în cazul în care se estimează că există condiții suficient de favorabile, UE ar trebui să preia inițiativa de a organiza o conferință internațională a donatorilor pentru Kârgâzstan;

| 13. | solicită utilizarea pe scară largă a Instrumentului de stabilitate; subliniază nevoia de a ajuta Kârgâzstanul să își depășească problemele sociale și economice; solicită Comisiei să pregătească propuneri de realocare de fonduri prin intermediul Instrumentului de dezvoltare și cooperare, cu scopul de a garanta faptul că răspunsul UE pe termen scurt și pe termen mediu la noua situație din Kârgâzstan poate fi de amploarea adecvată; subliniază că ar trebui să se acorde o importanță deosebită soluționării problemelor în domeniile educației, sănătății și aprovizionării cu apă; |
| --- | --- |

13.

solicită utilizarea pe scară largă a Instrumentului de stabilitate; subliniază nevoia de a ajuta Kârgâzstanul să își depășească problemele sociale și economice; solicită Comisiei să pregătească propuneri de realocare de fonduri prin intermediul Instrumentului de dezvoltare și cooperare, cu scopul de a garanta faptul că răspunsul UE pe termen scurt și pe termen mediu la noua situație din Kârgâzstan poate fi de amploarea adecvată; subliniază că ar trebui să se acorde o importanță deosebită soluționării problemelor în domeniile educației, sănătății și aprovizionării cu apă;

| 14. | subliniază că ajutorul acordat de Uniunea Europeană trebuie să fie coerent cu eforturile depuse pentru combaterea corupției, extinderea oportunităților în materie de educație, precum și cu politicile de îmbunătățire a condițiilor de trai, creându-se astfel condiții favorabile care constituie un bastion împotriva dezvoltării opiniilor extremiste; |
| --- | --- |

14.

subliniază că ajutorul acordat de Uniunea Europeană trebuie să fie coerent cu eforturile depuse pentru combaterea corupției, extinderea oportunităților în materie de educație, precum și cu politicile de îmbunătățire a condițiilor de trai, creându-se astfel condiții favorabile care constituie un bastion împotriva dezvoltării opiniilor extremiste;

| 15. | invită Comisia, ținând seama de situația actuală, să analizeze dacă este necesar să se trimită ajutoare umanitare de urgență; |
| --- | --- |

15.

invită Comisia, ținând seama de situația actuală, să analizeze dacă este necesar să se trimită ajutoare umanitare de urgență;

| 16. | așteaptă cu interes analiza progreselor înregistrate în implementarea strategiei UE pentru regiune și solicită să se depună eforturi pentru ca aceasta să devină mai credibilă, mai concretă și mai coerentă; |
| --- | --- |

16.

așteaptă cu interes analiza progreselor înregistrate în implementarea strategiei UE pentru regiune și solicită să se depună eforturi pentru ca aceasta să devină mai credibilă, mai concretă și mai coerentă;

| 17. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, parlamentelor și guvernelor statelor membre, guvernului provizoriu al Kârgâzstan, Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite, Secretarului General al OSCE, precum și Secretarului General al Consiliului Europei. |
| --- | --- |

17.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, parlamentelor și guvernelor statelor membre, guvernului provizoriu al Kârgâzstan, Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite, Secretarului General al OSCE, precum și Secretarului General al Consiliului Europei.

---

| 15.3.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 81/84 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 81/84

---

Joi, 6 mai 2010Autovehiculele electrice

P7_TA(2010)0150

Rezoluția Parlamentului European din 6 mai 2010 referitoare la autovehiculele electrice

2011/C 81 E/17

Parlamentul European,

având în vedere planul de redresare economică a UE, în special inițiativa „automobile ecologice” din noiembrie 2008,

având în vedere Directiva 2009/28/CE din 23 aprilie 2009 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile, care prevede utilizarea în transporturi a unui prag minim de 10 % de energie provenită din surse regenerabile,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 443/2009 de stabilire a standardelor de performanță privind emisiile pentru autoturismele noi,

având în vedere Planul de acțiune privind mobilitatea urbană, din 30 septembrie 2009,

având în vedere reuniunea informală a Consiliului desfășurată la San Sebastian în data de 9 februarie 2010,

având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010, intitulată „Europa 2020, o strategie europeană pentru o creștere inteligentă, ecologică și favorabilă incluziunii”,

având în vedere Comunicarea Comisiei din 27 aprilie 2010 referitoare la o strategie europeană privind vehiculele nepoluante și eficiente din punct de vedere energetic,

având în vedere întrebările din 16 februarie 2010 adresate Consiliului și Comisiei cu privire la vehiculele electrice (O-0019/2010 – B7-0016/2010, O-0020/2010 – B7-0015/2010),

având în vedere articolul 115 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât provocările generate de schimbările climatice, de emisiile de CO2 și de alte emisii poluante, precum și de volatilitatea prețurilor la combustibili au condus la dezvoltarea tehnologică a bateriilor și a sistemelor de stocare a energiei, dar și la o mai bună informare a pieței cu privire la aceste aspecte, iar toate aceste evoluții au creat un climat favorabil dezvoltării la nivel mondial a vehiculelor electrice; |
| --- | --- |

A.

întrucât provocările generate de schimbările climatice, de emisiile de CO2 și de alte emisii poluante, precum și de volatilitatea prețurilor la combustibili au condus la dezvoltarea tehnologică a bateriilor și a sistemelor de stocare a energiei, dar și la o mai bună informare a pieței cu privire la aceste aspecte, iar toate aceste evoluții au creat un climat favorabil dezvoltării la nivel mondial a vehiculelor electrice;

| B. | întrucât vehiculele electrice reprezintă o inovație semnificativă cu un potențial de piață ridicat, în special pe termen lung, și întrucât capacitatea de a pătrunde rapid pe această piață, cu produse de înaltă calitate și un grad generalizat de standardizare, va decide cine sunt viitorii lideri ai acestei piețe; |
| --- | --- |

B.

întrucât vehiculele electrice reprezintă o inovație semnificativă cu un potențial de piață ridicat, în special pe termen lung, și întrucât capacitatea de a pătrunde rapid pe această piață, cu produse de înaltă calitate și un grad generalizat de standardizare, va decide cine sunt viitorii lideri ai acestei piețe;

| C. | întrucât vehiculele electrice contribuie la realizarea priorităților strategiei Europa 2020 referitoare la dezvoltarea unei economii bazate pe cunoaștere și inovare și la promovarea unei economii mai eficiente din punctul de vedere al resurselor, mai nepoluante și mai competitive; |
| --- | --- |

C.

întrucât vehiculele electrice contribuie la realizarea priorităților strategiei Europa 2020 referitoare la dezvoltarea unei economii bazate pe cunoaștere și inovare și la promovarea unei economii mai eficiente din punctul de vedere al resurselor, mai nepoluante și mai competitive;

| D. | întrucât, în cadrul reuniunii informale a Consiliului de la San Sebastian din 9 februarie 2010, miniștrii pe probleme de competitivitate din UE au fost de acord cu Comisia asupra necesității ca UE să urmărească o strategie comună privind vehiculele electrice; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în cadrul reuniunii informale a Consiliului de la San Sebastian din 9 februarie 2010, miniștrii pe probleme de competitivitate din UE au fost de acord cu Comisia asupra necesității ca UE să urmărească o strategie comună privind vehiculele electrice;

| E. | întrucât există mai multe motive politice de a face inovații în domeniul sistemelor de propulsie (electrice sau hibride), și anume:






  (i) | reducerea emisiilor de CO2 și a altor emisii poluante; |
| --- | --- | --- |

E.

întrucât există mai multe motive politice de a face inovații în domeniul sistemelor de propulsie (electrice sau hibride), și anume:

(i)

reducerea emisiilor de CO2 și a altor emisii poluante;

| (ii) | reducerea poluării fonice; |
| --- | --- |

(ii)

reducerea poluării fonice;

| (iii) | creșterea eficienței energetice și îmbunătățirea nivelului de adoptare a surselor de energie regenerabilă; |
| --- | --- |

(iii)

creșterea eficienței energetice și îmbunătățirea nivelului de adoptare a surselor de energie regenerabilă;

| (iv) | penuria de surse fosile de energie și costul economic fluctuant al acestora; |
| --- | --- |

(iv)

penuria de surse fosile de energie și costul economic fluctuant al acestora;

| (v) | promovarea inovării, bazată pe avansul tehnologic, care ar putea ajuta industria europeană să își revină din actuala situație economică și ar putea asigura competitivitatea sa generală în viitor; |
| --- | --- |

(v)

promovarea inovării, bazată pe avansul tehnologic, care ar putea ajuta industria europeană să își revină din actuala situație economică și ar putea asigura competitivitatea sa generală în viitor;

| F. | întrucât mixul energetic mediu al UE folosit în prezent pentru generarea de energie electrică în Europa face ca vehiculele electrice și hibride de tip plug-in să devină o opțiune majoră în cadrul strategiei mai largi de reducere a emisiilor de CO2 și întrucât trecerea la un sistem de transport durabil și eficient din punct de vedere energetic trebuie să fie o prioritate pentru UE dacă ne dorim un sistem de transport aproape lipsit de emisii de dioxid de carbon până în 2050; |
| --- | --- |

F.

întrucât mixul energetic mediu al UE folosit în prezent pentru generarea de energie electrică în Europa face ca vehiculele electrice și hibride de tip plug-in să devină o opțiune majoră în cadrul strategiei mai largi de reducere a emisiilor de CO2 și întrucât trecerea la un sistem de transport durabil și eficient din punct de vedere energetic trebuie să fie o prioritate pentru UE dacă ne dorim un sistem de transport aproape lipsit de emisii de dioxid de carbon până în 2050;

| G. | întrucât există mai multe probleme care trebuie remediate pentru a putea sprijini introducerea cu succes pe piață a vehiculelor electrice, în special:






  (i) | costul ridicat al vehiculelor electrice, determinat în principal de costul bateriilor; |
| --- | --- | --- |

G.

întrucât există mai multe probleme care trebuie remediate pentru a putea sprijini introducerea cu succes pe piață a vehiculelor electrice, în special:

(i)

costul ridicat al vehiculelor electrice, determinat în principal de costul bateriilor;

| (ii) | nevoia de eforturi sporite de cercetare și dezvoltare pentru a îmbunătăți caracteristicile vehiculelor electrice și pentru a le reduce costul; |
| --- | --- |

(ii)

nevoia de eforturi sporite de cercetare și dezvoltare pentru a îmbunătăți caracteristicile vehiculelor electrice și pentru a le reduce costul;

| (iii) | acceptarea lor de către clienți, în ceea ce privește costul, autonomia și timpul de încărcare; |
| --- | --- |

(iii)

acceptarea lor de către clienți, în ceea ce privește costul, autonomia și timpul de încărcare;

| (iv) | o infrastructură adecvată pentru încărcarea vehiculelor; |
| --- | --- |

(iv)

o infrastructură adecvată pentru încărcarea vehiculelor;

| (v) | o standardizare europeană și mondială, de exemplu la nivelul interfețelor dintre vehicule și infrastructura de încărcare; |
| --- | --- |

(v)

o standardizare europeană și mondială, de exemplu la nivelul interfețelor dintre vehicule și infrastructura de încărcare;

| (vi) | emisiile „de la zăcământ la roată” ale vehiculelor electrice; |
| --- | --- |

(vi)

emisiile „de la zăcământ la roată” ale vehiculelor electrice;

| H. | întrucât există un potențial confirmat al vehiculelor electrice în ceea ce privește capacitatea de stocare, care permite îmbunătățiri la nivelul utilizării surselor regenerabile de energie, ținând seama de avantajele aduse de rețelele inteligente de energie electrică; |
| --- | --- |

H.

întrucât există un potențial confirmat al vehiculelor electrice în ceea ce privește capacitatea de stocare, care permite îmbunătățiri la nivelul utilizării surselor regenerabile de energie, ținând seama de avantajele aduse de rețelele inteligente de energie electrică;

| I. | întrucât comunicarea privind vehiculele nepoluante menționează pe scurt nevoile industriei în ceea ce privește noi competențe în cadrul tranziției de la vehiculele convenționale la cele electrice; întrucât comunicarea nu abordează efectele acestei tranziții asupra ocupării forței de muncă și întrucât va fi necesară o abordare coordonată pentru a face față provocărilor cu care se confruntă forța de muncă din sectorul autovehiculelor; |
| --- | --- |

I.

întrucât comunicarea privind vehiculele nepoluante menționează pe scurt nevoile industriei în ceea ce privește noi competențe în cadrul tranziției de la vehiculele convenționale la cele electrice; întrucât comunicarea nu abordează efectele acestei tranziții asupra ocupării forței de muncă și întrucât va fi necesară o abordare coordonată pentru a face față provocărilor cu care se confruntă forța de muncă din sectorul autovehiculelor;

| J. | întrucât unele țări și regiuni au început deja să introducă infrastructuri de încărcare pentru vehiculele electrice; |
| --- | --- |

J.

întrucât unele țări și regiuni au început deja să introducă infrastructuri de încărcare pentru vehiculele electrice;

| K. | întrucât statele membre ale UE au început să introducă programe naționale de sprijin pentru vehiculele electrice în vederea pătrunderii acestora pe piața comunitară; |
| --- | --- |

K.

întrucât statele membre ale UE au început să introducă programe naționale de sprijin pentru vehiculele electrice în vederea pătrunderii acestora pe piața comunitară;

| L. | întrucât industria și cercetarea și țările concurente beneficiază de un sprijin considerabil și întrucât acest exemplu ar trebui urmat în UE; |
| --- | --- |

L.

întrucât industria și cercetarea și țările concurente beneficiază de un sprijin considerabil și întrucât acest exemplu ar trebui urmat în UE;

| M. | întrucât revizuirea din 2010 a politicii UE de investiții în infrastructură oferă o oportunitate excelentă pentru a promova investiții de infrastructură în tehnologii avansate, mai puțin poluante, în special rețelele inteligente; |
| --- | --- |

M.

întrucât revizuirea din 2010 a politicii UE de investiții în infrastructură oferă o oportunitate excelentă pentru a promova investiții de infrastructură în tehnologii avansate, mai puțin poluante, în special rețelele inteligente;

| N. | întrucât, în Europa, numărul mare de orașe și zone urbane cu o densitate ridicată a populației asigură condiții adecvate pentru lansarea rapidă a vehiculelor electrice, oferind astfel producătorilor europeni posibilitatea de a deveni primii lideri pe această piață; |
| --- | --- |

N.

întrucât, în Europa, numărul mare de orașe și zone urbane cu o densitate ridicată a populației asigură condiții adecvate pentru lansarea rapidă a vehiculelor electrice, oferind astfel producătorilor europeni posibilitatea de a deveni primii lideri pe această piață;

| O. | întrucât producția de vehicule electrice ar putea contribui la redresarea economică și ar putea asigura viabilitatea pe termen lung a industriei auto europene, axată pe vehicule cu emisii scăzute de dioxid de carbon, |
| --- | --- |

O.

întrucât producția de vehicule electrice ar putea contribui la redresarea economică și ar putea asigura viabilitatea pe termen lung a industriei auto europene, axată pe vehicule cu emisii scăzute de dioxid de carbon,

| 1. | remarcă prioritatea pe care Președinția spaniolă o acordă dezvoltării vehiculelor electrice în contextul combaterii schimbărilor climatice; sprijină decizia Consiliului pentru competitivitate de a invita Comisia să elaboreze un plan de acțiune pentru vehiculele nepoluante și eficiente din punct de vedere energetic, inclusiv îmbunătățirea rețelelor inteligente, și salută Comunicarea Comisiei din 27 aprilie 2010 referitoare la o strategie europeană privind vehiculele nepoluante și eficiente din punct de vedere energetic; |
| --- | --- |

1.

remarcă prioritatea pe care Președinția spaniolă o acordă dezvoltării vehiculelor electrice în contextul combaterii schimbărilor climatice; sprijină decizia Consiliului pentru competitivitate de a invita Comisia să elaboreze un plan de acțiune pentru vehiculele nepoluante și eficiente din punct de vedere energetic, inclusiv îmbunătățirea rețelelor inteligente, și salută Comunicarea Comisiei din 27 aprilie 2010 referitoare la o strategie europeană privind vehiculele nepoluante și eficiente din punct de vedere energetic;

| 2. | solicită Comisiei și statelor membre să prevadă condițiile necesare pentru existența unei piețe unice a vehiculelor electrice, garantând în același timp coordonarea eficientă a politicilor la nivelul UE pentru a evita efectele negative sociale și asupra ocupării forței de muncă pe care le-ar putea avea trecerea la un sistem de transport lipsit de emisii de dioxid de carbon, precum și pentru a evita existența unor sisteme incompatibile și a unor standarde care nu sunt interoperabile; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei și statelor membre să prevadă condițiile necesare pentru existența unei piețe unice a vehiculelor electrice, garantând în același timp coordonarea eficientă a politicilor la nivelul UE pentru a evita efectele negative sociale și asupra ocupării forței de muncă pe care le-ar putea avea trecerea la un sistem de transport lipsit de emisii de dioxid de carbon, precum și pentru a evita existența unor sisteme incompatibile și a unor standarde care nu sunt interoperabile;

| 3. | subliniază că dezvoltarea vehiculelor electrice ar trebuie să fie bine echilibrată și concepută în cadrul unei viitoare politici privind mobilitatea durabilă, printre elementele esențiale ale acesteia numărându-se reducerea accidentelor, a utilizării spațiului, a congestiei traficului, a consumului total de energie, a emisiilor de CO2, a poluării fonice și a emisiilor de gaze, insistând în același timp asupra faptului că dezvoltarea mobilității electrice ar trebui să includă vehiculele electrice, bicicletele electrice, tramvaiele, trenurile etc.; |
| --- | --- |

3.

subliniază că dezvoltarea vehiculelor electrice ar trebuie să fie bine echilibrată și concepută în cadrul unei viitoare politici privind mobilitatea durabilă, printre elementele esențiale ale acesteia numărându-se reducerea accidentelor, a utilizării spațiului, a congestiei traficului, a consumului total de energie, a emisiilor de CO2, a poluării fonice și a emisiilor de gaze, insistând în același timp asupra faptului că dezvoltarea mobilității electrice ar trebui să includă vehiculele electrice, bicicletele electrice, tramvaiele, trenurile etc.;

| 4. | solicită Comisiei și Consiliului să acționeze în comun în ceea ce privește următoarele aspecte:






  (i) | standardizarea cel puțin la nivel european și la nivel internațional, acolo unde este posibil, a infrastructurilor și a tehnologiilor de încărcare, inclusiv rețelele inteligente, standardele deschise de comunicare, tehnologia de măsurare și interoperabilitatea integrate la bord; acestea presupun utilizarea de noi tehnologii pentru dezvoltarea în Europa a infrastructurii interoperabile necesare pentru mobilitatea electrică transfrontalieră; |
| --- | --- | --- |

4.

solicită Comisiei și Consiliului să acționeze în comun în ceea ce privește următoarele aspecte:

(i)

standardizarea cel puțin la nivel european și la nivel internațional, acolo unde este posibil, a infrastructurilor și a tehnologiilor de încărcare, inclusiv rețelele inteligente, standardele deschise de comunicare, tehnologia de măsurare și interoperabilitatea integrate la bord; acestea presupun utilizarea de noi tehnologii pentru dezvoltarea în Europa a infrastructurii interoperabile necesare pentru mobilitatea electrică transfrontalieră;

| (ii) | sprijin pentru cercetare și inovare, cu un accent special pe îmbunătățirea tehnologiei bateriilor și a motoarelor; |
| --- | --- |

(ii)

sprijin pentru cercetare și inovare, cu un accent special pe îmbunătățirea tehnologiei bateriilor și a motoarelor;

| (iii) | îmbunătățirea rețelelor electrice, prin introducerea rețelelor inteligente și a capacității durabile de generare în condițiile unei intensități reduse a emisiilor de CO2, în special prin utilizarea surselor regenerabile de energie; |
| --- | --- |

(iii)

îmbunătățirea rețelelor electrice, prin introducerea rețelelor inteligente și a capacității durabile de generare în condițiile unei intensități reduse a emisiilor de CO2, în special prin utilizarea surselor regenerabile de energie;

| (iv) | sprijin pentru inițiativele care asigură existența pieței unice și elaborează reglementări privind omologarea de tip în domeniul vehiculelor nepoluante și eficiente din punct de vedere energetic și, în special, în domeniul siguranței rutiere; |
| --- | --- |

(iv)

sprijin pentru inițiativele care asigură existența pieței unice și elaborează reglementări privind omologarea de tip în domeniul vehiculelor nepoluante și eficiente din punct de vedere energetic și, în special, în domeniul siguranței rutiere;

| (v) | coordonarea măsurilor naționale de sprijin și a stimulentelor pentru producția de vehicule electrice; |
| --- | --- |

(v)

coordonarea măsurilor naționale de sprijin și a stimulentelor pentru producția de vehicule electrice;

| (vi) | promovarea măsurilor de asigurare a competitivității industriei vehiculelor nepoluante și eficiente din punct de vedere energetic; |
| --- | --- |

(vi)

promovarea măsurilor de asigurare a competitivității industriei vehiculelor nepoluante și eficiente din punct de vedere energetic;

| (vii) | dispoziții puternice privind măsurile anticipatorii legate de problemele sociale și de ocupare a forței de muncă; |
| --- | --- |

(vii)

dispoziții puternice privind măsurile anticipatorii legate de problemele sociale și de ocupare a forței de muncă;

| 5. | solicită Comisiei să realizeze un calcul cuprinzător al emisiilor totale de CO2 ale vehiculelor electrice, ținând seama de schimbările estimate în ceea ce privește producția de energie electrică și capacitățile de stocare până în 2050; |
| --- | --- |

5.

solicită Comisiei să realizeze un calcul cuprinzător al emisiilor totale de CO2 ale vehiculelor electrice, ținând seama de schimbările estimate în ceea ce privește producția de energie electrică și capacitățile de stocare până în 2050;

| 6. | subliniază că vehiculele electrice reprezintă o inovație tehnologică care necesită strategii integrate de inovare și dezvoltare tehnologică, caracterizate de finanțare adecvată și de promovarea cercetării, dezvoltării și inovării într-un număr din ce în ce mai mare de domenii-cheie, cum ar fi bateriile sau infrastructura (inclusiv integrarea cu rețelele electrice); salută în acest context măsurile de eco-inovare disponibile pentru producători, dar își exprimă preocuparea cu privire la dificultățile întâmpinate în aplicarea acestor măsuri; |
| --- | --- |

6.

subliniază că vehiculele electrice reprezintă o inovație tehnologică care necesită strategii integrate de inovare și dezvoltare tehnologică, caracterizate de finanțare adecvată și de promovarea cercetării, dezvoltării și inovării într-un număr din ce în ce mai mare de domenii-cheie, cum ar fi bateriile sau infrastructura (inclusiv integrarea cu rețelele electrice); salută în acest context măsurile de eco-inovare disponibile pentru producători, dar își exprimă preocuparea cu privire la dificultățile întâmpinate în aplicarea acestor măsuri;

| 7. | reamintește concluziile Consiliului pentru competitivitate din 1 martie 2010 referitoare la viitoarea propunere a Comisiei privind un plan european de cercetare și inovare orientat către mediul de afaceri, care să completeze strategiile naționale privind inovarea, inclusiv promovarea de instrumente și inițiative cu un potențial puternic, cum ar fi piețele pilot și achizițiile publice precomerciale, și un mai bun acces la finanțare, în special pentru IMM-uri, printr-o mai mare mobilizare a instrumentelor de capital de risc; |
| --- | --- |

7.

reamintește concluziile Consiliului pentru competitivitate din 1 martie 2010 referitoare la viitoarea propunere a Comisiei privind un plan european de cercetare și inovare orientat către mediul de afaceri, care să completeze strategiile naționale privind inovarea, inclusiv promovarea de instrumente și inițiative cu un potențial puternic, cum ar fi piețele pilot și achizițiile publice precomerciale, și un mai bun acces la finanțare, în special pentru IMM-uri, printr-o mai mare mobilizare a instrumentelor de capital de risc;

| 8. | solicită instituțiilor UE și statelor membre să își înlocuiască treptat parcul de vehicule cu combustie destinate serviciului public cu vehicule electrice, stimulând astfel cererea prin intermediul achizițiilor publice; solicită instituțiilor UE să creeze infrastructura de îndată ce standardele sunt stabilite; |
| --- | --- |

8.

solicită instituțiilor UE și statelor membre să își înlocuiască treptat parcul de vehicule cu combustie destinate serviciului public cu vehicule electrice, stimulând astfel cererea prin intermediul achizițiilor publice; solicită instituțiilor UE să creeze infrastructura de îndată ce standardele sunt stabilite;

| 9. | reamintește că, în temeiul planului de redresare economică, inițiativa „automobile ecologice” sprijină dezvoltarea unor forme noi și durabile de transport rutier, în raport cu care vehiculele electrice au fost considerate o prioritate; |
| --- | --- |

9.

reamintește că, în temeiul planului de redresare economică, inițiativa „automobile ecologice” sprijină dezvoltarea unor forme noi și durabile de transport rutier, în raport cu care vehiculele electrice au fost considerate o prioritate;

| 10. | sprijină intenția Comisiei de a stabili până în 2011 un standard global cu privire la încărcarea vehiculelor electrice, care să garanteze interoperabilitatea și siguranța infrastructurilor, și susține stabilirea de standarde tehnice pentru sistemele de încărcare, inclusiv pentru diferitele categorii de vehicule; solicită Comisiei să depună eforturi pentru stabilirea de standarde globale acolo unde este posibil și să se asigure că standardele referitoare la încărcare încurajează tehnologiile moderne, cum ar fi încărcarea inteligentă și standardele deschise de comunicare, și sunt consecvente cu mandatul legat de arhitectura sistemelor inteligente de măsurare; |
| --- | --- |

10.

sprijină intenția Comisiei de a stabili până în 2011 un standard global cu privire la încărcarea vehiculelor electrice, care să garanteze interoperabilitatea și siguranța infrastructurilor, și susține stabilirea de standarde tehnice pentru sistemele de încărcare, inclusiv pentru diferitele categorii de vehicule; solicită Comisiei să depună eforturi pentru stabilirea de standarde globale acolo unde este posibil și să se asigure că standardele referitoare la încărcare încurajează tehnologiile moderne, cum ar fi încărcarea inteligentă și standardele deschise de comunicare, și sunt consecvente cu mandatul legat de arhitectura sistemelor inteligente de măsurare;

| 11. | își exprimă convingerea că standardizarea va permite un proces simplu și direct de omologare și va contribui la accelerarea introducerii și răspândirii pe piața UE a vehiculelor cu emisii scăzute de CO2, sporind competitivitatea industriei mobilității din UE prin reducerea costurilor de dezvoltare pentru producători și prin reducerea emisiilor de CO2 generate de transportul rutier; |
| --- | --- |

11.

își exprimă convingerea că standardizarea va permite un proces simplu și direct de omologare și va contribui la accelerarea introducerii și răspândirii pe piața UE a vehiculelor cu emisii scăzute de CO2, sporind competitivitatea industriei mobilității din UE prin reducerea costurilor de dezvoltare pentru producători și prin reducerea emisiilor de CO2 generate de transportul rutier;

| 12. | subliniază că standardizarea vehiculelor electrice, a infrastructurilor și a metodelor de încărcare nu ar trebui să obstrucționeze inovarea în viitor, în special în domeniul mobilității electrice sau al vehiculelor cu motoare convenționale; |
| --- | --- |

12.

subliniază că standardizarea vehiculelor electrice, a infrastructurilor și a metodelor de încărcare nu ar trebui să obstrucționeze inovarea în viitor, în special în domeniul mobilității electrice sau al vehiculelor cu motoare convenționale;

| 13. | solicită cerințe armonizate pentru omologarea vehiculelor electrice, cu cerințe specifice în materie de sănătate și siguranță, atât pentru lucrători, cât și pentru utilizatorii finali, aceste cerințe trebuind să fie incluse în cadrul UE de omologare de tip a vehiculelor prin intermediul Regulamentului 100 al CEE-ONU; sprijină cu tărie propunerea Comisiei privind o revizuire a cerințelor referitoare la siguranța în caz de impact dinamic pentru vehiculele electrice și atenția pe care Comisia o acordă problemei siguranței vehiculelor electrice în raport cu utilizatorii vulnerabili ai drumurilor; |
| --- | --- |

13.

solicită cerințe armonizate pentru omologarea vehiculelor electrice, cu cerințe specifice în materie de sănătate și siguranță, atât pentru lucrători, cât și pentru utilizatorii finali, aceste cerințe trebuind să fie incluse în cadrul UE de omologare de tip a vehiculelor prin intermediul Regulamentului 100 al CEE-ONU; sprijină cu tărie propunerea Comisiei privind o revizuire a cerințelor referitoare la siguranța în caz de impact dinamic pentru vehiculele electrice și atenția pe care Comisia o acordă problemei siguranței vehiculelor electrice în raport cu utilizatorii vulnerabili ai drumurilor;

| 14. | salută propunerea Comisiei de a prezenta până în 2010 orientări coordonate cu privire la stimulentele pentru cumpărarea de vehicule electrice; de asemenea, solicită Comisiei și Consiliului să prevadă un pachet adecvat de stimulente pentru crearea unei rețele extinse de încărcare, cu modele armonizate de mobilitate electrică; |
| --- | --- |

14.

salută propunerea Comisiei de a prezenta până în 2010 orientări coordonate cu privire la stimulentele pentru cumpărarea de vehicule electrice; de asemenea, solicită Comisiei și Consiliului să prevadă un pachet adecvat de stimulente pentru crearea unei rețele extinse de încărcare, cu modele armonizate de mobilitate electrică;

| 15. | subliniază că pachetele de ajutoare publice acordate întreprinderilor trebuie să fie condiționate de un set clar de criterii de eficiență sociale, tehnologice, economice și de mediu și solicită Comisiei să realizeze adevărate evaluări ex-post ale unui astfel de sprijin financiar; |
| --- | --- |

15.

subliniază că pachetele de ajutoare publice acordate întreprinderilor trebuie să fie condiționate de un set clar de criterii de eficiență sociale, tehnologice, economice și de mediu și solicită Comisiei să realizeze adevărate evaluări ex-post ale unui astfel de sprijin financiar;

| 16. | solicită Comisiei să permită unui structuri sectoriale europene să gestioneze tranziția socială presupusă de politica de mobilitate vizând reducerea emisiilor de CO2 și să coordoneze măsurile anticipatorii pentru a asigura redresarea durabilă a industriei auto și pentru a reduce eventualul impact social; solicită luarea de măsuri concrete pentru a anticipa schimbările din sectorul auto și din lanțul de aprovizionare, în coordonare cu toate părțile interesate, în special prin relansarea platformei CARS 21 cu un grup de lucru dedicat problemelor sociale; |
| --- | --- |

16.

solicită Comisiei să permită unui structuri sectoriale europene să gestioneze tranziția socială presupusă de politica de mobilitate vizând reducerea emisiilor de CO2 și să coordoneze măsurile anticipatorii pentru a asigura redresarea durabilă a industriei auto și pentru a reduce eventualul impact social; solicită luarea de măsuri concrete pentru a anticipa schimbările din sectorul auto și din lanțul de aprovizionare, în coordonare cu toate părțile interesate, în special prin relansarea platformei CARS 21 cu un grup de lucru dedicat problemelor sociale;

| 17. | solicită statelor membre să asigure utilizarea deplină a Fondului de ajustare la globalizare și a altor fonduri structurale, cum ar fi Fondul social european, în vederea oferirii de stimulente pentru recalificarea profesională, pentru eforturile de formare bine direcționare și pentru reorientarea viitoare a structurilor de învățământ și de formare în sectorul vizat, astfel încât acestea să poată face față noilor competențe cerute ca urmare a introducerii acestei tehnologii; |
| --- | --- |

17.

solicită statelor membre să asigure utilizarea deplină a Fondului de ajustare la globalizare și a altor fonduri structurale, cum ar fi Fondul social european, în vederea oferirii de stimulente pentru recalificarea profesională, pentru eforturile de formare bine direcționare și pentru reorientarea viitoare a structurilor de învățământ și de formare în sectorul vizat, astfel încât acestea să poată face față noilor competențe cerute ca urmare a introducerii acestei tehnologii;

| 18. | salută intenția Comisiei de a înființa un consiliu european pentru competențe sectoriale, vizând crearea unei rețele a observatoarelor naționale din statele membre; |
| --- | --- |

18.

salută intenția Comisiei de a înființa un consiliu european pentru competențe sectoriale, vizând crearea unei rețele a observatoarelor naționale din statele membre;

| 19. | susține crearea unei platforme comune de informare și coordonarea eforturilor actorilor europeni, a proiectelor și a inițiativelor, precum și crearea unui observator internațional cu privire la mobilitatea electrică, axat pe modelele de afaceri, pe tehnologiile de fabricare a vehiculelor și de încărcare și pe integrarea cu rețelele electrice inteligente, observator care să reunească cele mai importante părți interesate și inițiativele industriei și/sau inițiativele de politică publică; |
| --- | --- |

19.

susține crearea unei platforme comune de informare și coordonarea eforturilor actorilor europeni, a proiectelor și a inițiativelor, precum și crearea unui observator internațional cu privire la mobilitatea electrică, axat pe modelele de afaceri, pe tehnologiile de fabricare a vehiculelor și de încărcare și pe integrarea cu rețelele electrice inteligente, observator care să reunească cele mai importante părți interesate și inițiativele industriei și/sau inițiativele de politică publică;

| 20. | solicită statelor membre să elaboreze politicile fiscale pe termen lung necesare pentru promovarea vehiculelor nepoluante și eficiente din punct de vedere electric și invită Comisia să dezvolte o viziune pe termen lung cu privire la aspecte precum politicile legate de emisiile de CO2, anticipând modificările structurale rezultate din trecerea de la combustibilii convenționali la energia electrică și din promovarea utilizării energiei provenite din surse regenerabile; |
| --- | --- |

20.

solicită statelor membre să elaboreze politicile fiscale pe termen lung necesare pentru promovarea vehiculelor nepoluante și eficiente din punct de vedere electric și invită Comisia să dezvolte o viziune pe termen lung cu privire la aspecte precum politicile legate de emisiile de CO2, anticipând modificările structurale rezultate din trecerea de la combustibilii convenționali la energia electrică și din promovarea utilizării energiei provenite din surse regenerabile;

| 21. | solicită Comisiei, statelor membre și industriei mobilității electrice să ia în considerare impactul vehiculelor electrice în materie de resurse, energie și mediu, pe durata întregului lor ciclu de viață, de la etapa de producție la cea de eliminare, inclusiv reciclarea și reutilizarea bateriilor; |
| --- | --- |

21.

solicită Comisiei, statelor membre și industriei mobilității electrice să ia în considerare impactul vehiculelor electrice în materie de resurse, energie și mediu, pe durata întregului lor ciclu de viață, de la etapa de producție la cea de eliminare, inclusiv reciclarea și reutilizarea bateriilor;

| 22. | atrage atenția asupra disponibilității materiilor prime necesare pentru fabricarea bateriilor și a pieselor, ridicându-se aici problema costurilor crescute de producție și a dependenței UE; solicită industriei să depună eforturi pentru o mai bună utilizare a resurselor disponibile și solicită Comisiei să finanțeze activități de cercetare aplicată în temeiul actualului și viitorului program-cadru cu privire la materiile prime utilizate pentru bateriile electrice; invită Comisia să încurajeze interconectarea mai bună a studiilor geologice din UE și să promoveze competențele și tehnologiile din acest sector care impulsionează explorarea de noi depozite de materii prime; |
| --- | --- |

22.

atrage atenția asupra disponibilității materiilor prime necesare pentru fabricarea bateriilor și a pieselor, ridicându-se aici problema costurilor crescute de producție și a dependenței UE; solicită industriei să depună eforturi pentru o mai bună utilizare a resurselor disponibile și solicită Comisiei să finanțeze activități de cercetare aplicată în temeiul actualului și viitorului program-cadru cu privire la materiile prime utilizate pentru bateriile electrice; invită Comisia să încurajeze interconectarea mai bună a studiilor geologice din UE și să promoveze competențele și tehnologiile din acest sector care impulsionează explorarea de noi depozite de materii prime;

| 23. | sprijină propunerea Comisiei de a lansa campanii de informare pentru consumatori cu privire la avantajele, posibilitățile și aspectele practice ale utilizării vehiculelor electrice; |
| --- | --- |

23.

sprijină propunerea Comisiei de a lansa campanii de informare pentru consumatori cu privire la avantajele, posibilitățile și aspectele practice ale utilizării vehiculelor electrice;

| 24. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, partenerilor sociali și industriei. |
| --- | --- |

24.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, partenerilor sociali și industriei.

---

| 15.3.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 81/89 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 81/89

---

Joi, 6 mai 2010Regulamentul privind exceptarea pe categorii a autovehiculelor

P7_TA(2010)0151

Rezoluția Parlamentului European din 6 mai 2010 referitoare la Regulament general de exceptare pe categorii în sectorul autovehiculelor

2011/C 81 E/18

Parlamentul European,

având în vedere articolul 3 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană, articolul 101 alineatele (1) și (3), articolul 103 alineatul (1) și articolul 105 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (denumit în continuare „TFUE”),

având în vedere Regulamentul nr. 19/65/CEE al Consiliului din 2 martie 1965 privind aplicarea articolului 85 alineatul (3) din tratat anumitor categorii de acorduri și practici concertate (1),

având în vedere Directiva 86/653/CEE a Consiliului din 18 decembrie 1986 privind coordonarea legislației statelor membre referitoare la agenții comerciali independenți (2),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2790/1999 al Comisiei din 22 decembrie 1999 privind aplicarea articolului 81 alineatul (3) din tratat categoriilor de acorduri verticale și practici concertate (3) (regulament general de exceptare pe categorii cu privire la acordurile verticale, denumit în continuare „RGEC”),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1400/2002 al Comisiei din 31 iulie 2002 privind aplicarea articolului 81 alineatul (3) din tratat categoriilor de acorduri verticale și practici concertate în sectorul autovehiculelor (4) (Regulamentul general de exceptare pe categorii în sectorul autovehiculelor, denumit în continuare „RECAV”),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 715/2007 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 iunie 2007 privind omologarea de tip a autovehiculelor în ceea ce privește emisiile provenind de la vehiculele ușoare pentru pasageri și de la vehiculele ușoare comerciale (Euro 5 și Euro 6) și privind accesul la informațiile referitoare la repararea și întreținerea vehiculelor (5), și Regulamentul Parlamentului European (CE) nr. 595/2009 și al Consiliului din 18 iunie 2009 privind omologarea de tip a autovehiculelor și a motoarelor cu privire la emisiile provenite de la vehicule grele (Euro VI) și accesul la informații privind repararea și întreținerea vehiculelor (6),

având în vedere Regulamentul Comisiei privind aplicarea articolului 81 alineatul (3) din tratat categoriilor de acorduri verticale și practici concertate (noul regulament general de exceptare pe categorii cu privire la acordurile verticale, denumit în continuare „RGEC”), publicat pe site-ul Comisiei la 28 iulie 2009,

având în vedere proiectul de regulament al Comisiei privind aplicarea articolului 81 alineatul (3) din tratat categoriilor de acorduri verticale și practici concertate în sectorul autovehiculelor (noul regulament general de exceptare pe categorii în sectorul autovehiculelor, denumit în continuare „RECAV”), publicat pe site-ul Comisiei la 21 decembrie 2009,

având în vedere Cartea Verde a Comisiei Europene privind restricțiile verticale (7),

având în vedere broșura explicativă a Comisiei cu privire la distribuția și serviciile de reparare a autovehiculelor în Uniunea Europeană,

având în vedere Comunicarea Comisiei – Orientări privind aplicarea articolului 81 alineatul (3) din tratat (8),

având în vedere proiectul de comunicare a Comisiei - Orientări privind restricțiile verticale, publicat spre consultare pe site-ul Comisiei la 28 iulie 2009,

având în vedere proiectul de comunicare a Comisiei - Orientări suplimentare privind restricțiile verticale în acordurile pentru vânzarea și repararea autovehiculelor și pentru distribuirea de piese de schimb pentru autovehicule, publicat spre consultare pe site-ul Comisiei la 21 decembrie 2009,

având în vedere Comunicarea Comisiei din 25 iunie 2008 intitulată „Gândiți mai întâi la scară mică”- Un „Small Business Act ” pentru Europa (COM(2008)0394),

având în vedere „Raportul Comisiei de evaluare a funcționării Regulamentului (CE) nr. 1400/2002 în ceea ce privește distribuția autovehiculelor și serviciile de reparații ale acestora” și documentele de lucru de însoțire, publicate pe site-ul Comisiei în mai 2009 (denumit în continuare „raportul de evaluare”),

având în vedere Comunicarea Comisiei din 22 iulie 2009 privind „Viitorul cadru legislativ în domeniul concurenței aplicabil sectorului autovehiculelor” (COM (2009)0388) și de documentele de lucru care o însoțesc,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 18 martie 2010 privind Comunicarea Comisiei intitulată „Viitorul cadru legislativ în domeniul concurenței aplicabil sectorului autovehiculelor” (INT/507 - CESE 444/2010),

având în vedere contribuțiile trimise de diferite părți interesate Comisiei în timpul perioadelor de consultări publice și publicate pe site-ul Comisiei, precum și pozițiile exprimate de către părțile interesate în cadrul reuniunii comune a comisiilor ECON și IMCO la 19 octombrie 2009 și în cadrul atelierului comisiei ECON de la 12 aprilie 2010 cu privire la RECAV,

având în vedere Rezoluția sa din 30 mai 2002 referitoare la Regulamentul Comisiei privind aplicarea articolului 81 alineatul (3) din tratat categoriilor de acorduri verticale și practici concertate în sectorul autovehiculelor (Regulament general de exceptare pe categorii în sectorul autovehiculelor(2002/2046(INI)) (9),

având în vedere Rezoluția sa din 15 ianuarie 2008 privind CARS 21: Un cadru competitiv de reglementare privind autovehiculele (2007/2120(INI)) (10),

având în vedere Rezoluția sa din 25 martie 2009 privind viitorul sectorului sectorul autovehiculelor (11),

având în vedere Rezoluția sa din 9 martie 2010 referitoare la raportul privind politica în domeniul concurenței pentru anul 2008 (2009/2173(INI)) (12),

având în vedere articolul 115 alineatul (5) și articolul 110(2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât acordurile de distribuție sunt reglementate la nivelul UE prin intermediul a două cadre juridice distincte, și anume, pe de o parte, o directivă care prevede coordonarea legislațiilor naționale în ceea ce privește acordurile de reprezentare comercială (Directiva 86/653/CEE, așa-numita directivă privind agențiile comerciale) și, pe de altă parte, două regulamente de exceptare pe categorii, în contextul legislației din domeniul concurenței în ceea ce privește acordurile de distribuție verticale (actuale RGEC și actualul RECAV); |
| --- | --- |

A.

întrucât acordurile de distribuție sunt reglementate la nivelul UE prin intermediul a două cadre juridice distincte, și anume, pe de o parte, o directivă care prevede coordonarea legislațiilor naționale în ceea ce privește acordurile de reprezentare comercială (Directiva 86/653/CEE, așa-numita directivă privind agențiile comerciale) și, pe de altă parte, două regulamente de exceptare pe categorii, în contextul legislației din domeniul concurenței în ceea ce privește acordurile de distribuție verticale (actuale RGEC și actualul RECAV);

| B. | întrucât în 1999 Comisia a definit în actualul RGEC o categorie de acorduri verticale pe care le consideră ca satisfăcând în mod normal condițiile prevăzute la articolul 101 alineatul (3) TFUE pentru exceptarea de la interdicția clauzelor și practicilor anticoncurențiale; |
| --- | --- |

B.

întrucât în 1999 Comisia a definit în actualul RGEC o categorie de acorduri verticale pe care le consideră ca satisfăcând în mod normal condițiile prevăzute la articolul 101 alineatul (3) TFUE pentru exceptarea de la interdicția clauzelor și practicilor anticoncurențiale;

| C. | întrucât sectorul autovehiculelor a făcut obiectul unui cadru de reglementare specific de concurență încă de la mijlocul anilor optzeci; |
| --- | --- |

C.

întrucât sectorul autovehiculelor a făcut obiectul unui cadru de reglementare specific de concurență încă de la mijlocul anilor optzeci;

| D. | întrucât în 2002 Comisia a considerat că sectorul autovehiculelor nu ar trebui să fie introdus în cadrul regimului actual RGEC, deoarece încă erau necesare dispoziții specifice care să abordeze aspectele speciale de concurență pe care le identificase în acest sector, și anume o situație de oligopol pe piața auto europeană; întrucât încă de la acea dată Comisia era preocupată de faptul că concurența dintre producătorii de automobile era scăzută; |
| --- | --- |

D.

întrucât în 2002 Comisia a considerat că sectorul autovehiculelor nu ar trebui să fie introdus în cadrul regimului actual RGEC, deoarece încă erau necesare dispoziții specifice care să abordeze aspectele speciale de concurență pe care le identificase în acest sector, și anume o situație de oligopol pe piața auto europeană; întrucât încă de la acea dată Comisia era preocupată de faptul că concurența dintre producătorii de automobile era scăzută;

| E. | întrucât Comisia a decis, ca urmare, să o adopte în actualul RECAV reguli mai stricte pentru acest sector, în special praguri speciale pentru cota de piață și restricții și condiții suplimentare mai stricte; |
| --- | --- |

E.

întrucât Comisia a decis, ca urmare, să o adopte în actualul RECAV reguli mai stricte pentru acest sector, în special praguri speciale pentru cota de piață și restricții și condiții suplimentare mai stricte;

| F. | întrucât domeniul de aplicare al RECAV actual cuprinde trei piețe de produse diferite: (a) autovehicule noi (piața primară); (b) piese de schimb pentru autovehicule (piața pieselor de schimb); și (c) servicii de reparație și întreținere (piața pieselor de schimb); întrucât autovehiculele includ atât autoturisme și vehicule comerciale; |
| --- | --- |

F.

întrucât domeniul de aplicare al RECAV actual cuprinde trei piețe de produse diferite: (a) autovehicule noi (piața primară); (b) piese de schimb pentru autovehicule (piața pieselor de schimb); și (c) servicii de reparație și întreținere (piața pieselor de schimb); întrucât autovehiculele includ atât autoturisme și vehicule comerciale;

| G. | întrucât atât RGECA actual, cât și RECAV vor expira la 31 mai 2010; întrucât Comisia a lansat procesul de revizuire a ambelor regulamente și a orientărilor aferente acestora; |
| --- | --- |

G.

întrucât atât RGECA actual, cât și RECAV vor expira la 31 mai 2010; întrucât Comisia a lansat procesul de revizuire a ambelor regulamente și a orientărilor aferente acestora;

| H. | întrucât Comisia consideră acum că piețele pentru vânzarea de noi autovehicule sunt foarte competitive și că nivelurile de concentrare sunt în scădere; întrucât Comisia consideră, de asemenea, că în această piață obstacolele în calea elementelor noi sunt scăzute și că a existat o creștere rapidă a elementelor noi provenite din Asia de Est, generată de o politică agresivă în ceea ce privește stabilirea prețurilor; |
| --- | --- |

H.

întrucât Comisia consideră acum că piețele pentru vânzarea de noi autovehicule sunt foarte competitive și că nivelurile de concentrare sunt în scădere; întrucât Comisia consideră, de asemenea, că în această piață obstacolele în calea elementelor noi sunt scăzute și că a existat o creștere rapidă a elementelor noi provenite din Asia de Est, generată de o politică agresivă în ceea ce privește stabilirea prețurilor;

| I. | întrucât Comisia constată că, în consecință, prețurile cu amănuntul pentru autoturisme sunt în continuă scădere; întrucât, pe de altă parte, Comisia constată că concurența pe piețele de reparație și întreținere este încă foarte limitată și că prețurile sunt foarte mari pentru anumite tipuri de piese de schimb; |
| --- | --- |

I.

întrucât Comisia constată că, în consecință, prețurile cu amănuntul pentru autoturisme sunt în continuă scădere; întrucât, pe de altă parte, Comisia constată că concurența pe piețele de reparație și întreținere este încă foarte limitată și că prețurile sunt foarte mari pentru anumite tipuri de piese de schimb;

| J. | întrucât Comisia consideră că o exceptare specială pe categorii pentru cumpărarea și vânzarea de autovehicule noi (piața primară) nu mai este necesară și că noul RGECA se va aplica pieței primare după o prelungire de 3 ani; întrucât actualul RECAV va continua să se aplice pieței primare până la 31 mai 2013; |
| --- | --- |

J.

întrucât Comisia consideră că o exceptare specială pe categorii pentru cumpărarea și vânzarea de autovehicule noi (piața primară) nu mai este necesară și că noul RGECA se va aplica pieței primare după o prelungire de 3 ani; întrucât actualul RECAV va continua să se aplice pieței primare până la 31 mai 2013;

| K. | întrucât Comisia propune, de asemenea, să se adopte orientări specifice de interpretare și aplicare în sectorul autovehiculelor, atât pentru piața primară, cât și pentru piața pieselor de schimb; |
| --- | --- |

K.

întrucât Comisia propune, de asemenea, să se adopte orientări specifice de interpretare și aplicare în sectorul autovehiculelor, atât pentru piața primară, cât și pentru piața pieselor de schimb;

| L. | întrucât pentru piața pieselor de schimb (piese de schimb pentru autovehicule, servicii de reparații și întreținere), Comisia propune adoptarea unui regulament special de exceptare pe categorii, noul RECAV; |
| --- | --- |

L.

întrucât pentru piața pieselor de schimb (piese de schimb pentru autovehicule, servicii de reparații și întreținere), Comisia propune adoptarea unui regulament special de exceptare pe categorii, noul RECAV;

| M. | întrucât nu se poate nega faptul că marea majoritate a întreprinderilor de comercializare și reparare a autovehiculelor și-au exprimat grava îngrijorare cu privire la riscul unei suspendări temporare sau a unui prelungiri pe termen scurt a actualului RECAV, întrucât aceasta va conduce la deteriorarea echilibrului de puteri dintre producători și restul lanțului sectorului autovehiculelor și va fi avantajoasă numai unui număr restrâns de producători de vehicule; |
| --- | --- |

M.

întrucât nu se poate nega faptul că marea majoritate a întreprinderilor de comercializare și reparare a autovehiculelor și-au exprimat grava îngrijorare cu privire la riscul unei suspendări temporare sau a unui prelungiri pe termen scurt a actualului RECAV, întrucât aceasta va conduce la deteriorarea echilibrului de puteri dintre producători și restul lanțului sectorului autovehiculelor și va fi avantajoasă numai unui număr restrâns de producători de vehicule;

| N. | întrucât mai mulți reprezentanți ai pieței pieselor de schimb, ai sectorului serviciilor de întreținere și ai sectorului serviciilor de reparații și-au exprimat sprijinul față de a adoptarea unui nou ansamblu de norme pentru piața pieselor de schimb ca un important pas înainte în comparație cu actualul RECAV; |
| --- | --- |

N.

întrucât mai mulți reprezentanți ai pieței pieselor de schimb, ai sectorului serviciilor de întreținere și ai sectorului serviciilor de reparații și-au exprimat sprijinul față de a adoptarea unui nou ansamblu de norme pentru piața pieselor de schimb ca un important pas înainte în comparație cu actualul RECAV;

| O. | întrucât actuala piață primară și actuala piață a pieselor de schimb nu se exclud reciproc, iar viabilitatea comercială a multor dealeri depinde de flexibilitatea de a vinde și a repara vehicule; |
| --- | --- |

O.

întrucât actuala piață primară și actuala piață a pieselor de schimb nu se exclud reciproc, iar viabilitatea comercială a multor dealeri depinde de flexibilitatea de a vinde și a repara vehicule;

| P. | întrucât în prezent UE se confruntă cu o criză financiară și economică excepțională și cu un nivel ridicat al șomajului; întrucât UE ar trebui să promoveze o economie de piață socială competitivă și să urmărească reducerea sărăciei; întrucât industria autovehiculelor din Europa reprezintă un sector-cheie al economiei europene, contribuind la crearea de locuri de muncă, inovare și competitivitatea întregii economii; întrucât acest sector a fost afectat în mod deosebit de actuala criză și a beneficiat de intervențiile statului în mai multe state membre; |
| --- | --- |

P.

întrucât în prezent UE se confruntă cu o criză financiară și economică excepțională și cu un nivel ridicat al șomajului; întrucât UE ar trebui să promoveze o economie de piață socială competitivă și să urmărească reducerea sărăciei; întrucât industria autovehiculelor din Europa reprezintă un sector-cheie al economiei europene, contribuind la crearea de locuri de muncă, inovare și competitivitatea întregii economii; întrucât acest sector a fost afectat în mod deosebit de actuala criză și a beneficiat de intervențiile statului în mai multe state membre;

| Q. | întrucât dispozițiile privind mărcile multiple se aplică distribuției vânzărilor sub același acoperiș, în showroom-uri separate în aceeași zonă sau la sedii diferite, |
| --- | --- |

Q.

întrucât dispozițiile privind mărcile multiple se aplică distribuției vânzărilor sub același acoperiș, în showroom-uri separate în aceeași zonă sau la sedii diferite,

| 1. | salută deschiderea de către Comisie a mai multor consultări publice în ceea ce privește revizuirea RECAV și REGC; salută faptul că Comisia a prezentat Parlamentului raportul de evaluare a aplicării actualului RECAV; |
| --- | --- |

1.

salută deschiderea de către Comisie a mai multor consultări publice în ceea ce privește revizuirea RECAV și REGC; salută faptul că Comisia a prezentat Parlamentului raportul de evaluare a aplicării actualului RECAV;

| 2. | încurajează Comisia să colaboreze e proactiv în spiritul deschiderii și transparenței cu Parlamentul și să îl informeze și să îi transmită documente legislative, prelegislative și nelegislative încă de la începutul demersurilor, conform asigurărilor oferite de Comisarul Almunia în cadrul audierii sale ca și comisar desemnat; |
| --- | --- |

2.

încurajează Comisia să colaboreze e proactiv în spiritul deschiderii și transparenței cu Parlamentul și să îl informeze și să îi transmită documente legislative, prelegislative și nelegislative încă de la începutul demersurilor, conform asigurărilor oferite de Comisarul Almunia în cadrul audierii sale ca și comisar desemnat;

| 3. | subliniază faptul că o astfel de abordare ar permite o dezbatere aprofundată între deputații parlamentari și ar conduce la creșterea legitimității democratice a deciziei Comisiei; |
| --- | --- |

3.

subliniază faptul că o astfel de abordare ar permite o dezbatere aprofundată între deputații parlamentari și ar conduce la creșterea legitimității democratice a deciziei Comisiei;

| 4. | invită Comisia să specifice în mod clar ce contribuții din partea părților interesate intenționează să încorporeze în regulamentul final - dacă intenționează - pentru a asigura redactarea transparentă a RECAV și RGEC finale; |
| --- | --- |

4.

invită Comisia să specifice în mod clar ce contribuții din partea părților interesate intenționează să încorporeze în regulamentul final - dacă intenționează - pentru a asigura redactarea transparentă a RECAV și RGEC finale;

| 5. | subliniază faptul că este necesar să se stabilească condiții generale pentru ca sectorul autovehiculelor din UE, incluzând atât producătorii de vehicule, cât și producătorii de piese de vehicule, să devină sustenabil și să poată rămâne eficient din punct de vedere economic și în prim-planul inovării tehnologice, ecologice și sociale; subliniază importanța de a se găsi un echilibru între cerințele de concurență și proprietate intelectuală, atât pe piața internă, cât și cu țările terțe; |
| --- | --- |

5.

subliniază faptul că este necesar să se stabilească condiții generale pentru ca sectorul autovehiculelor din UE, incluzând atât producătorii de vehicule, cât și producătorii de piese de vehicule, să devină sustenabil și să poată rămâne eficient din punct de vedere economic și în prim-planul inovării tehnologice, ecologice și sociale; subliniază importanța de a se găsi un echilibru între cerințele de concurență și proprietate intelectuală, atât pe piața internă, cât și cu țările terțe;

| 6. | consideră că noul RECAV ar trebui considerat ca elementul unei abordări integrate față de legislația în sectorul autovehiculelor; |
| --- | --- |

6.

consideră că noul RECAV ar trebui considerat ca elementul unei abordări integrate față de legislația în sectorul autovehiculelor;

| 7. | reamintește importanța certitudinii juridice; prin urmare, solicită Comisiei să elaboreze Răspunsuri la întrebări frecvente sau o broșură explicativă pentru a explica mai detaliat noul cadru legislativ actorilor de pe piață; |
| --- | --- |

7.

reamintește importanța certitudinii juridice; prin urmare, solicită Comisiei să elaboreze Răspunsuri la întrebări frecvente sau o broșură explicativă pentru a explica mai detaliat noul cadru legislativ actorilor de pe piață;

| 8. | subliniază faptul că relațiile dintre producători, pe de o parte, și dealeri, furnizori de servicii și alți actori economici relevanți din lanțul de aprovizionare a sectorului autovehiculelor, pe de altă parte, trebuie să fie analizate cu atenție, luând în considerare forța economică inegală a acestora ca și parteneri comerciali; |
| --- | --- |

8.

subliniază faptul că relațiile dintre producători, pe de o parte, și dealeri, furnizori de servicii și alți actori economici relevanți din lanțul de aprovizionare a sectorului autovehiculelor, pe de altă parte, trebuie să fie analizate cu atenție, luând în considerare forța economică inegală a acestora ca și parteneri comerciali;

| 9. | subliniază necesitatea de a garanta că IMM-urile din lanțul de aprovizionare a sectorului autovehiculelor pot beneficia de condiții favorabile; evidențiază importanța adoptării unui cadru de reglementare solid, capabil să împiedice în mod efectiv orice abuz de poziția dominantă și să asigure că nu va crește dependența IMM-urilor față de marii producători; reamintește importanța IMM-urilor în calitatea lor de furnizori de locuri de muncă, îndeosebi într-o perioadă de criză economică și de furnizori de proximitate, care răspund nevoilor populației chiar și în zone mai puțin populate; |
| --- | --- |

9.

subliniază necesitatea de a garanta că IMM-urile din lanțul de aprovizionare a sectorului autovehiculelor pot beneficia de condiții favorabile; evidențiază importanța adoptării unui cadru de reglementare solid, capabil să împiedice în mod efectiv orice abuz de poziția dominantă și să asigure că nu va crește dependența IMM-urilor față de marii producători; reamintește importanța IMM-urilor în calitatea lor de furnizori de locuri de muncă, îndeosebi într-o perioadă de criză economică și de furnizori de proximitate, care răspund nevoilor populației chiar și în zone mai puțin populate;

| 10. | nu este de acord cu eliminarea anumitor condiții impuse de către RECAV actual pentru un contract, și anume clauzele contractuale referitoare la vânzarea multimarcă, preavizul de reziliere, durata, arbitrarea litigiilor, litigiile și transferarea activităților în cadrul rețelei; reamintește, în special, că necesitatea de a simplifica condițiile privind transferurile de întreprinderi face parte din primul principiu al Legii întreprinderilor mici; atrage atenția asupra riscului reprezentat de obligația mărcii unice pentru posibilitatea de a alege a consumatorilor și independența dealerilor față de producători; se teme că aceste clauze pot face obiectul unor legi naționale diferite în domeniul contractelor; |
| --- | --- |

10.

nu este de acord cu eliminarea anumitor condiții impuse de către RECAV actual pentru un contract, și anume clauzele contractuale referitoare la vânzarea multimarcă, preavizul de reziliere, durata, arbitrarea litigiilor, litigiile și transferarea activităților în cadrul rețelei; reamintește, în special, că necesitatea de a simplifica condițiile privind transferurile de întreprinderi face parte din primul principiu al Legii întreprinderilor mici; atrage atenția asupra riscului reprezentat de obligația mărcii unice pentru posibilitatea de a alege a consumatorilor și independența dealerilor față de producători; se teme că aceste clauze pot face obiectul unor legi naționale diferite în domeniul contractelor;

| 11. | invită Comisia să garanteze că distribuitorii, inclusiv cei din sectorul autovehiculelor, beneficiază de același nivel de protecție contractuală pe tot cuprinsul UE, la fel ca și agenții comerciali; consideră că acest lucru poate fi realizat prin modificarea Directivei 86/653/CEE și prin extinderea parțială a domeniului său de aplicare pentru a include toate acordurile de distribuție; |
| --- | --- |

11.

invită Comisia să garanteze că distribuitorii, inclusiv cei din sectorul autovehiculelor, beneficiază de același nivel de protecție contractuală pe tot cuprinsul UE, la fel ca și agenții comerciali; consideră că acest lucru poate fi realizat prin modificarea Directivei 86/653/CEE și prin extinderea parțială a domeniului său de aplicare pentru a include toate acordurile de distribuție;

| 12. | subliniază că este important, în special în perioade economice dificile să se permită alternative comerciale concrete la proprietate, precum leasing-ul, pentru a satisface nevoile de mobilitate ale persoanelor; prin urmare, îndeamnă Comisia să garanteze că noile RECAV și RGEC stipulează condițiile necesare, precum definiția utilizatorului final, pentru a permite dezvoltarea unor astfel de alternative comerciale și pentru a contribui la o concurență sănătoasă pe piața autovehiculelor; |
| --- | --- |

12.

subliniază că este important, în special în perioade economice dificile să se permită alternative comerciale concrete la proprietate, precum leasing-ul, pentru a satisface nevoile de mobilitate ale persoanelor; prin urmare, îndeamnă Comisia să garanteze că noile RECAV și RGEC stipulează condițiile necesare, precum definiția utilizatorului final, pentru a permite dezvoltarea unor astfel de alternative comerciale și pentru a contribui la o concurență sănătoasă pe piața autovehiculelor;

| 13. | nu este favorabil unui cod de conduită neobligatoriu care stabilește obligațiile reciproce dintre dealeri cu franciză și furnizorii acestora, care nu va proteja efectiv interesele dealerilor față de constructori; orice Cod de conduită ar trebui însoțit de un mecanism de aplicare corectă, și anume acces la o procedură de arbitraj corespunzătoare; |
| --- | --- |

13.

nu este favorabil unui cod de conduită neobligatoriu care stabilește obligațiile reciproce dintre dealeri cu franciză și furnizorii acestora, care nu va proteja efectiv interesele dealerilor față de constructori; orice Cod de conduită ar trebui însoțit de un mecanism de aplicare corectă, și anume acces la o procedură de arbitraj corespunzătoare;

| 14. | își exprimă temerea cu privire la faptul că această reformă nu va permite atingerea obiectivului Comisiei de a continua promovarea unei concurențe eficiente pe piața pieselor de schimb prin abordarea chestiunilor legate de alegerea consumatorilor și accesul efectiv al operatorilor independenți de pe piață; subscrie la opinia Comisiei potrivit căreia condițiile de concurență de pe piața pieselor de schimb din sectorul vehiculelor are și consecințe directe asupra siguranței publice; |
| --- | --- |

14.

își exprimă temerea cu privire la faptul că această reformă nu va permite atingerea obiectivului Comisiei de a continua promovarea unei concurențe eficiente pe piața pieselor de schimb prin abordarea chestiunilor legate de alegerea consumatorilor și accesul efectiv al operatorilor independenți de pe piață; subscrie la opinia Comisiei potrivit căreia condițiile de concurență de pe piața pieselor de schimb din sectorul vehiculelor are și consecințe directe asupra siguranței publice;

| 15. | solicită Comisiei să mențină pragul de 30 % pentru obligația de a achiziționa piese de schimb, pentru a menține libertatea reparatorilor autorizați de a cumpăra piese de schimb din alte surse decât producătorii vehiculului și să evite, prin urmare, revenirea la furnizarea cvasicaptivă, care ar conduce la creșterea prețurilor la piesele de rezervă și la scăderea activității altor furnizori de piese de schimb; |
| --- | --- |

15.

solicită Comisiei să mențină pragul de 30 % pentru obligația de a achiziționa piese de schimb, pentru a menține libertatea reparatorilor autorizați de a cumpăra piese de schimb din alte surse decât producătorii vehiculului și să evite, prin urmare, revenirea la furnizarea cvasicaptivă, care ar conduce la creșterea prețurilor la piesele de rezervă și la scăderea activității altor furnizori de piese de schimb;

| 16. | subliniază faptul că consumatorii europeni și alți utilizatori finali nu ar trebui să întâmpine niciun fel de obstacole la cumpărarea unei mașini la un preț competitiv, chiar și în cantități mari și indiferent de sistemul de distribuție ales de către furnizor, și aceștia ar trebui să aibă posibilitatea de a alege unde și cum sunt efectuate lucrările de reparație și de întreținere; |
| --- | --- |

16.

subliniază faptul că consumatorii europeni și alți utilizatori finali nu ar trebui să întâmpine niciun fel de obstacole la cumpărarea unei mașini la un preț competitiv, chiar și în cantități mari și indiferent de sistemul de distribuție ales de către furnizor, și aceștia ar trebui să aibă posibilitatea de a alege unde și cum sunt efectuate lucrările de reparație și de întreținere;

| 17. | reamintește, în acest context, apelurile repetate ale Parlamentului privind vehicule mai ecologice și declarațiile președintelui Comisiei cu privire la ecologizarea economiei; consideră că vânzările multimarcă, precum și accesul facil la servicii de reparație și de întreținere contribuie la realizarea obiectivului unor vehicule cu emisii mai scăzute prin compararea cu ușurință a vehiculelor la cumpărarea unei mașini și prin vehicule care funcționează în mod corespunzător; își reiterează solicitarea de a se investiga eficacitatea ajutoarelor de stat acordate sectorului autovehiculelor pentru „redresare ecologică”; |
| --- | --- |

17.

reamintește, în acest context, apelurile repetate ale Parlamentului privind vehicule mai ecologice și declarațiile președintelui Comisiei cu privire la ecologizarea economiei; consideră că vânzările multimarcă, precum și accesul facil la servicii de reparație și de întreținere contribuie la realizarea obiectivului unor vehicule cu emisii mai scăzute prin compararea cu ușurință a vehiculelor la cumpărarea unei mașini și prin vehicule care funcționează în mod corespunzător; își reiterează solicitarea de a se investiga eficacitatea ajutoarelor de stat acordate sectorului autovehiculelor pentru „redresare ecologică”;

| 18. | este preocupat de faptul că orientările propuse de Comisie pentru sectorul autovehiculelor nu sunt suficient de precise pentru a asigura că informațiile tehnice sunt puse la dispoziția comercianților independenți în același format cuprinzător cu cel prevăzut în Regulamentul (CE) nr. 715/2007 și Regulamentul (CE) nr. 595/2009; în plus, invită Comisia să actualizeze definiția pentru informațiile tehnice pe baza progresului tehnologic și să asigure accesul continuu la date actualizate privind serviciile și piesele în formate electronice ușor accesibile; |
| --- | --- |

18.

este preocupat de faptul că orientările propuse de Comisie pentru sectorul autovehiculelor nu sunt suficient de precise pentru a asigura că informațiile tehnice sunt puse la dispoziția comercianților independenți în același format cuprinzător cu cel prevăzut în Regulamentul (CE) nr. 715/2007 și Regulamentul (CE) nr. 595/2009; în plus, invită Comisia să actualizeze definiția pentru informațiile tehnice pe baza progresului tehnologic și să asigure accesul continuu la date actualizate privind serviciile și piesele în formate electronice ușor accesibile;

| 19. | invită Comisia să aplice noile norme pentru piața pieselor de schimb începând de la 1 iunie 2010, indiferent de soluțiile care urmează să fie adoptate în ceea ce privește vânzările de autovehicule noi; |
| --- | --- |

19.

invită Comisia să aplice noile norme pentru piața pieselor de schimb începând de la 1 iunie 2010, indiferent de soluțiile care urmează să fie adoptate în ceea ce privește vânzările de autovehicule noi;

| 20. | invită Comisia să abordeze noi forme anticoncurențiale de fidelizare a clienților, cum ar fi orice tip de servicii postvânzare condiționate de efectuarea exclusivă a lucrărilor de reparație sau de întreținere a unui vehicul în cadrul rețelei specifice mărcii; |
| --- | --- |

20.

invită Comisia să abordeze noi forme anticoncurențiale de fidelizare a clienților, cum ar fi orice tip de servicii postvânzare condiționate de efectuarea exclusivă a lucrărilor de reparație sau de întreținere a unui vehicul în cadrul rețelei specifice mărcii;

| 21. | invită Comisia să monitorizeze în mod regulat funcționarea noului cadru juridic pentru sectorul automobilelor; în special, îndeamnă Comisia să efectueze o reevaluare completă a condițiilor de concurență pe piața primară a autovehiculelor înainte de încheierea perioadei de prelungire, cu accent pe impactul anumitor clauze contractuale, cum ar fi vânzarea multimarcă, transferarea activităților și pragul pentru piese de schimb, precum și pe dispozițiile codului de conduită propus; în acest sens, îndeamnă Comisia să lase deschise toate opțiunile de reglementare și să ia măsurile corespunzătoare, inclusiv o nouă prelungire a unei părți din regulamentul de exceptare a anumitor categorii de autovehicule sau revizuiri care trebuie aduse GBER, în cazul în care se constată că condițiile de concurență, în special pe piața primară, s-au înrăutățit considerabil; |
| --- | --- |

21.

invită Comisia să monitorizeze în mod regulat funcționarea noului cadru juridic pentru sectorul automobilelor; în special, îndeamnă Comisia să efectueze o reevaluare completă a condițiilor de concurență pe piața primară a autovehiculelor înainte de încheierea perioadei de prelungire, cu accent pe impactul anumitor clauze contractuale, cum ar fi vânzarea multimarcă, transferarea activităților și pragul pentru piese de schimb, precum și pe dispozițiile codului de conduită propus; în acest sens, îndeamnă Comisia să lase deschise toate opțiunile de reglementare și să ia măsurile corespunzătoare, inclusiv o nouă prelungire a unei părți din regulamentul de exceptare a anumitor categorii de autovehicule sau revizuiri care trebuie aduse GBER, în cazul în care se constată că condițiile de concurență, în special pe piața primară, s-au înrăutățit considerabil;

| 22. | subliniază că Parlamentul ar trebui să fie informat de către Comisie cu privire la orice adaptare a noului cadru juridic pe care ar putea să îl adopte ca urmare a monitorizării sale a pieței și că Parlamentul ar trebui să fie consultat în timp util înainte să se ia o astfel de decizie; |
| --- | --- |

22.

subliniază că Parlamentul ar trebui să fie informat de către Comisie cu privire la orice adaptare a noului cadru juridic pe care ar putea să îl adopte ca urmare a monitorizării sale a pieței și că Parlamentul ar trebui să fie consultat în timp util înainte să se ia o astfel de decizie;

| 23. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

23.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO 36, 6.3.1965, p. 533.

(2)  JO L 382, 31.12.1986, p. 17.

(3)  JO L 336, 29.12.1999, p. 21.

(4)  JO L 203, 1.8.2002, p. 30.

(5)  JO L 171, 29.6.2007, p. 1.

(6)  JO L 188, 18.7.2009, p. 1.

(7)  JO C 291, 13.10.2000, p. 1.

(8)  JO C 101, 27.4.2004, p. 97.

(9)  JO C 187 E, 7.8.2003, p. 149.

(10)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0007.

(11)  Texte adoptate, P6_TA(2009)0186.

(12)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0050.

---

| 15.3.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 81/95 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 81/95

---

Joi, 6 mai 2010Comunicarea Comisiei privind lupta împotriva cancerului: un parteneriat european

P7_TA(2010)0152

Rezoluția Parlamentului European din 6 mai 2010 referitoare la Comunicarea Comisiei privind lupta împotriva cancerului: un parteneriat european (2009/2103(INI))

2011/C 81 E/19

Parlamentul European,

având în vedere Comunicarea Comisiei privind lupta împotriva cancerului: un parteneriat european (COM(2009)0291),

având în vedere Decizia nr. 1350/2007/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2007 de instituire a unui Al doilea program de acțiune comunitară în domeniul sănătății (2008-2013) (1),

având în vedere Rezoluția sa din 9 octombrie 2008 intitulată „Împreună pentru sănătate: o abordare strategică pentru UE 2008-2013” (2),

având în vedere Decizia nr. 1982/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind al șaptelea program-cadru al Comunității Europene pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative (2007-2013) (3),

având în vedere concluziile Consiliului 10 iunie 2008 privind reducerea implicațiilor cancerului în Europa (4),

având în vedere Recomandarea 2003/878/CE a Consiliului din 2 decembrie 2003 privind depistarea cancerului (5),

având în vedere Declarația sa din 11 octombrie 2007 privind necesitatea unei strategii cuprinzătoare de control al cancerului (6),

având în vedere Rezoluția sa din 10 aprilie 2008 privind combaterea cancerului în Uniunea Europeană extinsă (7),

având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2006 privind cancerul la sân în Uniunea Europeană extinsă (8),

având în vedere Rezoluția sa din 5 iunie 2003 privind cancerul la sân în Uniunea Europeană (9),

având în vedere Decizia nr. 646/96/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 martie 1996 de adoptare a unui plan de acțiune de combatere a cancerului în cadrul de acțiune din domeniul sănătății publice (1996-2000) (10),

având în vedere Decizia nr. 2004/513/CE a Consiliului din 2 iunie 2004 privind încheierea Convenției-cadru a Organizației Mondiale a Sănătății pentru controlul tutunului (11),

având în vedere Codul european împotriva cancerului: a treia versiune,

având în vedere Raportul mondial 2008 privind cancerul („World Cancer Report 2008”) al Agenției internaționale de cercetare în domeniul cancerului (IARC),

având în vedere declarația Parlamentului European privind hepatita C (12),

având în vedere activitatea și concluziile grupului de interese multipartit „MEPs Against Cancer” (Deputații europeni împotriva cancerului),

având în vedere articolul 184 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere articolul 35 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (13),

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și avizele Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A7-0121/2010),

| A. | întrucât, în ciuda progreselor medicale, frecvența cancerului crește epidemic peste tot în lume; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în ciuda progreselor medicale, frecvența cancerului crește epidemic peste tot în lume;

| B. | întrucât unele țări înregistrează progrese în reducerea incidenței cancerului datorită unor politici de combatere a fumatului, îmbunătățirii prevenției secundare și a tratamentelor pentru unele forme de cancer (14); |
| --- | --- |

B.

întrucât unele țări înregistrează progrese în reducerea incidenței cancerului datorită unor politici de combatere a fumatului, îmbunătățirii prevenției secundare și a tratamentelor pentru unele forme de cancer (14);

| C. | întrucât, conform Organizației Mondiale a Sănătății cancerul reprezintă una din principalele cauze de deces la nivel mondial și este responsabil de aproximativ 13 % din decesele din 2004; |
| --- | --- |

C.

întrucât, conform Organizației Mondiale a Sănătății cancerul reprezintă una din principalele cauze de deces la nivel mondial și este responsabil de aproximativ 13 % din decesele din 2004;

| D. | întrucât în 2006 cancerul constituia a doua cauză cea mai frecventă de deces, fiind răspunzător de două decese din zece în rândul femeilor și de trei decese din zece în rândul bărbaților, ceea ce reprezintă aproximativ 3,2 milioane de cetățeni ai Uniunii Europene diagnosticați cu cancer în fiecare an; întrucât majoritatea deceselor au fost înregistrate la persoane cu cancer pulmonar, cancer colorectal și cancer la sân; |
| --- | --- |

D.

întrucât în 2006 cancerul constituia a doua cauză cea mai frecventă de deces, fiind răspunzător de două decese din zece în rândul femeilor și de trei decese din zece în rândul bărbaților, ceea ce reprezintă aproximativ 3,2 milioane de cetățeni ai Uniunii Europene diagnosticați cu cancer în fiecare an; întrucât majoritatea deceselor au fost înregistrate la persoane cu cancer pulmonar, cancer colorectal și cancer la sân;

| E. | întrucât, conform estimărilor Agenției internaționale de cercetare în domeniul cancerului (IARC), un european din trei este diagnosticat cu cancer în timpul vieții, iar unul din patru moare din cauza acestei boli; |
| --- | --- |

E.

întrucât, conform estimărilor Agenției internaționale de cercetare în domeniul cancerului (IARC), un european din trei este diagnosticat cu cancer în timpul vieții, iar unul din patru moare din cauza acestei boli;

| F. | întrucât, potrivit estimărilor, în 2010, trei milioane de europeni vor fi afectați de cancer și aproape două milioane vor deceda din cauza acestei boli, în timp ce pentru anul 2020, se estimează un număr de 3,4 milioane de europeni bolnavi de cancer și peste 2,1 milioane de decese cauzate de această boală; |
| --- | --- |

F.

întrucât, potrivit estimărilor, în 2010, trei milioane de europeni vor fi afectați de cancer și aproape două milioane vor deceda din cauza acestei boli, în timp ce pentru anul 2020, se estimează un număr de 3,4 milioane de europeni bolnavi de cancer și peste 2,1 milioane de decese cauzate de această boală;

| G. | întrucât cele mai frecvente tipuri de cancer diferă de la femei la bărbați, femeile fiind mai ales afectate de cancerul la sân, cervical, endometrial, al tuburilor falopiene, ovarian și vaginal, dar adesea și de cancer la stomac sau colorectal; întrucât crește incidența cancerului la sân în rândul femeilor din multe țări europene, fiind afectate și femeile tinere, iar 275 000 de femei se îmbolnăvesc anual de cancer la sân în UE; |
| --- | --- |

G.

întrucât cele mai frecvente tipuri de cancer diferă de la femei la bărbați, femeile fiind mai ales afectate de cancerul la sân, cervical, endometrial, al tuburilor falopiene, ovarian și vaginal, dar adesea și de cancer la stomac sau colorectal; întrucât crește incidența cancerului la sân în rândul femeilor din multe țări europene, fiind afectate și femeile tinere, iar 275 000 de femei se îmbolnăvesc anual de cancer la sân în UE;

| H. | întrucât combaterea cancerului ar trebui considerată o componentă esențială a strategiei de sănătate; |
| --- | --- |

H.

întrucât combaterea cancerului ar trebui considerată o componentă esențială a strategiei de sănătate;

| I. | întrucât în jur de 30 % din cancere pot fi prevenite, iar consecințele reduse prin depistarea și tratamentul timpuriu, deși eficacitatea programelor naționale de depistare pentru femei variază și depinde de proporția populației feminine testate, accesibilitatea la mamografii și calitatea acestora, tratament, precum și alți factori; |
| --- | --- |

I.

întrucât în jur de 30 % din cancere pot fi prevenite, iar consecințele reduse prin depistarea și tratamentul timpuriu, deși eficacitatea programelor naționale de depistare pentru femei variază și depinde de proporția populației feminine testate, accesibilitatea la mamografii și calitatea acestora, tratament, precum și alți factori;

| J. | întrucât cancerul în copilărie, principala cauză de deces pe motive de boală în rândul tinerilor, poate fi tratat cu succes pentru a se atinge o rată de supraviețuire de 80 %; |
| --- | --- |

J.

întrucât cancerul în copilărie, principala cauză de deces pe motive de boală în rândul tinerilor, poate fi tratat cu succes pentru a se atinge o rată de supraviețuire de 80 %;

| K. | Fa. întrucât prevenirea presupune atât prevenirea primară a incidenței, cât și prevenirea secundară prin diagnosticare și depistare precoce; |
| --- | --- |

K.

Fa. întrucât prevenirea presupune atât prevenirea primară a incidenței, cât și prevenirea secundară prin diagnosticare și depistare precoce;

| L. | întrucât prevenirea efectivă primară poate contribui în măsură importantă la îmbunătățirea sănătății prin intervenții care să vizeze toată populația și măsuri de încurajare a unui stil de viață sănătos; |
| --- | --- |

L.

întrucât prevenirea efectivă primară poate contribui în măsură importantă la îmbunătățirea sănătății prin intervenții care să vizeze toată populația și măsuri de încurajare a unui stil de viață sănătos;

| M. | întrucât prevenirea presupune atât prevenirea primară a incidenței, care poate fi realizată prin reducerea expunerii populației la factorii cancerigeni din mediu, cât și prevenirea secundară prin diagnosticare și depistare precoce, |
| --- | --- |

M.

întrucât prevenirea presupune atât prevenirea primară a incidenței, care poate fi realizată prin reducerea expunerii populației la factorii cancerigeni din mediu, cât și prevenirea secundară prin diagnosticare și depistare precoce,

| N. | întrucât incidența cancerului cervical (cel de al doilea cancer ca frecvență la femei, după cancerul de sân) poate fi prevenită printr-un tratament adecvat, cum ar fi vaccinurile profilactice împotriva virușilor carcinogenici; |
| --- | --- |

N.

întrucât incidența cancerului cervical (cel de al doilea cancer ca frecvență la femei, după cancerul de sân) poate fi prevenită printr-un tratament adecvat, cum ar fi vaccinurile profilactice împotriva virușilor carcinogenici;

| O. | întrucât cancerul este cauzat de diverși factori în multiple stadii, impunând, prin urmare, elaborarea unui nou model de prevenire a cancerului, care să ia în considerare, în egală măsură, factorii genetici, cei legați de modul de viață, de profesiunea exercitată și cei de mediu, astfel încât să se țină seama de efectele concrete rezultate din combinarea diferiților factori, în loc să se concentreze atenția asupra cauzelor izolate; |
| --- | --- |

O.

întrucât cancerul este cauzat de diverși factori în multiple stadii, impunând, prin urmare, elaborarea unui nou model de prevenire a cancerului, care să ia în considerare, în egală măsură, factorii genetici, cei legați de modul de viață, de profesiunea exercitată și cei de mediu, astfel încât să se țină seama de efectele concrete rezultate din combinarea diferiților factori, în loc să se concentreze atenția asupra cauzelor izolate;

| P. | întrucât factorii de mediu nu includ doar inhalarea fumului de tutun, radiațiile și expunerea excesivă la razele UV în mediu, ci și expunerea la contaminanții chimici din alimente, aer, sol și apă cauzată, inter alia, de procesele industriale, practicile agricole sau conținutul unor astfel de substanțe, de exemplu în produse de construcții și produse de larg consum; |
| --- | --- |

P.

întrucât factorii de mediu nu includ doar inhalarea fumului de tutun, radiațiile și expunerea excesivă la razele UV în mediu, ci și expunerea la contaminanții chimici din alimente, aer, sol și apă cauzată, inter alia, de procesele industriale, practicile agricole sau conținutul unor astfel de substanțe, de exemplu în produse de construcții și produse de larg consum;

| Q. | întrucât boala este în principal consecința expunerii individuale la agenții carcinogeni prezenți în ceea ce indivizii inhalează, mănâncă și beau sau în factorii la care sunt expuși în mediul lor privat sau la locul de muncă; obiceiurile, cum ar fi fumatul, modelele de dietă și activitate fizică – precum și condițiile legate de profesie și mediu – joacă un rol major în apariția cancerului; |
| --- | --- |

Q.

întrucât boala este în principal consecința expunerii individuale la agenții carcinogeni prezenți în ceea ce indivizii inhalează, mănâncă și beau sau în factorii la care sunt expuși în mediul lor privat sau la locul de muncă; obiceiurile, cum ar fi fumatul, modelele de dietă și activitate fizică – precum și condițiile legate de profesie și mediu – joacă un rol major în apariția cancerului;

| R. | întrucât, conform Organizației Mondiale a Sănătății, cel puțin 10 % dintre decesele anuale asociate cancerului sunt provocate în mod direct de expunerea la substanțe cancerigene la locul de muncă; întrucât această expunere ar putea fi evitată dacă agenții cancerigeni ar fi înlocuiți cu substanțe mai puțin nocive; |
| --- | --- |

R.

întrucât, conform Organizației Mondiale a Sănătății, cel puțin 10 % dintre decesele anuale asociate cancerului sunt provocate în mod direct de expunerea la substanțe cancerigene la locul de muncă; întrucât această expunere ar putea fi evitată dacă agenții cancerigeni ar fi înlocuiți cu substanțe mai puțin nocive;

| S. | întrucât rata de creștere rapidă a anumitor cancere, cum ar fi cel testicular și limfoamele Non-Hodgkins, precum și a cancerelor la copii care, în ultimii 20 de ani a crescut, potrivit OMS, cu 1 % pe an în Europa, arată că factorii de mediu trebuie luați în calcul; |
| --- | --- |

S.

întrucât rata de creștere rapidă a anumitor cancere, cum ar fi cel testicular și limfoamele Non-Hodgkins, precum și a cancerelor la copii care, în ultimii 20 de ani a crescut, potrivit OMS, cu 1 % pe an în Europa, arată că factorii de mediu trebuie luați în calcul;

| T. | întrucât și prevenirea efectivă secundară care vizează depistarea precoce a bolii poate contribui în mod semnificativ la o mai bună prevenire a riscurilor pentru sănătate și poate contribui în măsură importantă la îmbunătățirea sănătății; întrucât au existat previziuni conform cărora supunerea totalității populației vizate la examenul de depistare a cancerului de col uterin ar putea reduce cu peste 94 % numărul de ani de viață pierduți și, pentru fiecare 152 de teste Papanicolau realizate, s-ar putea câștiga un an de viață; |
| --- | --- |

T.

întrucât și prevenirea efectivă secundară care vizează depistarea precoce a bolii poate contribui în mod semnificativ la o mai bună prevenire a riscurilor pentru sănătate și poate contribui în măsură importantă la îmbunătățirea sănătății; întrucât au existat previziuni conform cărora supunerea totalității populației vizate la examenul de depistare a cancerului de col uterin ar putea reduce cu peste 94 % numărul de ani de viață pierduți și, pentru fiecare 152 de teste Papanicolau realizate, s-ar putea câștiga un an de viață;

| U. | întrucât substanțele chimice cu efect de disruptor endocrin pot juca un rol important în apariția cancerului, cum ar fi cancerul la sân sau cancerul testicular, necesitând astfel măsuri specifice; |
| --- | --- |

U.

întrucât substanțele chimice cu efect de disruptor endocrin pot juca un rol important în apariția cancerului, cum ar fi cancerul la sân sau cancerul testicular, necesitând astfel măsuri specifice;

| V. | întrucât sistemele de sănătate din Europa sunt confruntate cu dificultăți majore care periclitează capacitatea acestora de a-și continua activitatea pe termen lung; printre care se remarcă în primul rând impactul pe care populația îmbătrânită îl va avea asupra cererii de forță de muncă și asupra cheltuielilor generale legate de sănătate, la care se adaugă noile tehnologii care, în ciuda utilității lor incontestabile, cer personal bine format și eventuale creșteri de cheltuieli; |
| --- | --- |

V.

întrucât sistemele de sănătate din Europa sunt confruntate cu dificultăți majore care periclitează capacitatea acestora de a-și continua activitatea pe termen lung; printre care se remarcă în primul rând impactul pe care populația îmbătrânită îl va avea asupra cererii de forță de muncă și asupra cheltuielilor generale legate de sănătate, la care se adaugă noile tehnologii care, în ciuda utilității lor incontestabile, cer personal bine format și eventuale creșteri de cheltuieli;

| W. | întrucât incidența anumitor tipuri de cancer, precum cancerul de col uterin, este mult mai mare la anumite populații de femei imigrante și, prin urmare, este necesar să se garanteze că programele de prevenire și depistare precoce se concentrează asupra acestor grupuri cu risc ridicat și sunt disponibile pentru acestea; |
| --- | --- |

W.

întrucât incidența anumitor tipuri de cancer, precum cancerul de col uterin, este mult mai mare la anumite populații de femei imigrante și, prin urmare, este necesar să se garanteze că programele de prevenire și depistare precoce se concentrează asupra acestor grupuri cu risc ridicat și sunt disponibile pentru acestea;

| X. | întrucât îmbătrânirea populației în UE este unul din motivele care conduc la creșterea costurilor legate de cancer pe întreg teritoriul UE și, întrucât creșterea incidenței cancerului va exercita o presiune suplimentară asupra finanțelor publice și a productivității economice a sectorului privat și, prin urmare, o ameliorare a indicatorilor de sănătate în ceea ce privește cancerul va contribui, pe termen lung, și la ameliorarea indicatorilor economici; |
| --- | --- |

X.

întrucât îmbătrânirea populației în UE este unul din motivele care conduc la creșterea costurilor legate de cancer pe întreg teritoriul UE și, întrucât creșterea incidenței cancerului va exercita o presiune suplimentară asupra finanțelor publice și a productivității economice a sectorului privat și, prin urmare, o ameliorare a indicatorilor de sănătate în ceea ce privește cancerul va contribui, pe termen lung, și la ameliorarea indicatorilor economici;

| Y. | întrucât incidența cancerului este corelată cu înaintarea în vârstă și strâns legată de bătrânețe, este evident că, odată cu îmbătrânirea populației, va crește și incidența globală a cancerului; această tendință se va manifesta în special la femeile în vârstă, din moment ce femeile au o speranță de viață mai mare decât bărbații și, prin urmare, este necesar să garantăm că programele de prevenire și depistare precoce se adresează și femeilor în vârstă și foarte în vârstă, și nu doar celor de vârstă mijlocie; |
| --- | --- |

Y.

întrucât incidența cancerului este corelată cu înaintarea în vârstă și strâns legată de bătrânețe, este evident că, odată cu îmbătrânirea populației, va crește și incidența globală a cancerului; această tendință se va manifesta în special la femeile în vârstă, din moment ce femeile au o speranță de viață mai mare decât bărbații și, prin urmare, este necesar să garantăm că programele de prevenire și depistare precoce se adresează și femeilor în vârstă și foarte în vârstă, și nu doar celor de vârstă mijlocie;

| Z. | întrucât, în conformitate cu Tratatul de la Lisabona, Uniunea Europeană și statele membre au competențe comune în ceea ce privește aspectele legate de securitate în domeniul sănătății publice, cum ar fi protecția sănătății fizice și mentale, |
| --- | --- |

Z.

întrucât, în conformitate cu Tratatul de la Lisabona, Uniunea Europeană și statele membre au competențe comune în ceea ce privește aspectele legate de securitate în domeniul sănătății publice, cum ar fi protecția sănătății fizice și mentale,

| AA. | întrucât rata mortalității la persoanele bolnave de cancer este mai mare în noile state membre decât în UE-15; |
| --- | --- |

AA.

întrucât rata mortalității la persoanele bolnave de cancer este mai mare în noile state membre decât în UE-15;

| AB. | întrucât OMS estimează că cel puțin o treime din toate cazurile de cancer ar putea fi prevenite și că prevenirea reprezintă strategia cea mai rentabilă pe termen lung pentru controlul cancerului și întrucât s-a estimat că este posibilă prevenirea cancerului prin modificarea sau evitarea factorilor de risc esențiali, cum sunt fumatul, obezitatea, consumul redus de fructe și legume, lipsa de activitate fizică, consumul de alcool, agenții infecțioși și expunerea la unele substanțe chimice și radiații ionizante; |
| --- | --- |

AB.

întrucât OMS estimează că cel puțin o treime din toate cazurile de cancer ar putea fi prevenite și că prevenirea reprezintă strategia cea mai rentabilă pe termen lung pentru controlul cancerului și întrucât s-a estimat că este posibilă prevenirea cancerului prin modificarea sau evitarea factorilor de risc esențiali, cum sunt fumatul, obezitatea, consumul redus de fructe și legume, lipsa de activitate fizică, consumul de alcool, agenții infecțioși și expunerea la unele substanțe chimice și radiații ionizante;

| AC. | întrucât alimentația necorespunzătoare, lipsa de activitate, obezitatea, tutunul și alcoolul sunt factori de risc și pentru alte boli cronice, cum ar fi bolile cardiovasculare, diabetul de tip 2 și bolile respiratorii, programele de prevenire a cancerului ar trebui să se desfășoare în cadrul unui program integrat de prevenire a bolilor cornice; |
| --- | --- |

AC.

întrucât alimentația necorespunzătoare, lipsa de activitate, obezitatea, tutunul și alcoolul sunt factori de risc și pentru alte boli cronice, cum ar fi bolile cardiovasculare, diabetul de tip 2 și bolile respiratorii, programele de prevenire a cancerului ar trebui să se desfășoare în cadrul unui program integrat de prevenire a bolilor cornice;

| AD. | întrucât, deja în 1987, s-a elaborat la nivel de experți Codul european împotriva cancerului, ca un instrument bazat pe rezultate științifice, destinat acțiunilor de prevenire; |
| --- | --- |

AD.

întrucât, deja în 1987, s-a elaborat la nivel de experți Codul european împotriva cancerului, ca un instrument bazat pe rezultate științifice, destinat acțiunilor de prevenire;

| AE. | întrucât diferențele surprinzătoare și inacceptabile la nivelul calității serviciilor oferite de centrele pentru tratarea cancerului, al programelor de depistare, al orientărilor privind cele mai bune practici bazate pe rezultate științifice, al centrelor de radioterapie și al accesului la medicamente împotriva cancerului explică diferențele mari în ceea ce privește atingerea ratei de supraviețuire de cinci ani, în majoritatea formelor de cancer existente pe teritoriul Europei; |
| --- | --- |

AE.

întrucât diferențele surprinzătoare și inacceptabile la nivelul calității serviciilor oferite de centrele pentru tratarea cancerului, al programelor de depistare, al orientărilor privind cele mai bune practici bazate pe rezultate științifice, al centrelor de radioterapie și al accesului la medicamente împotriva cancerului explică diferențele mari în ceea ce privește atingerea ratei de supraviețuire de cinci ani, în majoritatea formelor de cancer existente pe teritoriul Europei;

| AF. | întrucât, în ceea ce privește sănătatea, inegalitatea este în continuare larg răspândită în Uniunea Europeană și întrucât comunitățile defavorizate, ca urmare a accesului limitat la resurse, informații și servicii, sunt expuse mai mult la riscul unor efecte adverse asupra sănătății decât persoanele care se regăsesc într-o poziție socioeconomică mai avantajoasă; |
| --- | --- |

AF.

întrucât, în ceea ce privește sănătatea, inegalitatea este în continuare larg răspândită în Uniunea Europeană și întrucât comunitățile defavorizate, ca urmare a accesului limitat la resurse, informații și servicii, sunt expuse mai mult la riscul unor efecte adverse asupra sănătății decât persoanele care se regăsesc într-o poziție socioeconomică mai avantajoasă;

| AG. | întrucât cancerul poate fi redus și combătut prin aplicarea unor strategii, bazate pe dovezi științifice, de detectare timpurie și de tratare a pacienților afectați; |
| --- | --- |

AG.

întrucât cancerul poate fi redus și combătut prin aplicarea unor strategii, bazate pe dovezi științifice, de detectare timpurie și de tratare a pacienților afectați;

| AH. | întrucât se estimează că 25 % din totalul deceselor provocate de cancer în Uniunea Europeană pot fi puse pe seama fumatului; întrucât fumatul cauzează între 80 % și 90 % dintre morțile de cancer pulmonar în lumea întreagă și întrucât un număr tot mai mare de tinere fete fumează, ceea ce creează riscul unei creșteri pe viitor a frecvenței cancerului pulmonar în rândul femeilor; |
| --- | --- |

AH.

întrucât se estimează că 25 % din totalul deceselor provocate de cancer în Uniunea Europeană pot fi puse pe seama fumatului; întrucât fumatul cauzează între 80 % și 90 % dintre morțile de cancer pulmonar în lumea întreagă și întrucât un număr tot mai mare de tinere fete fumează, ceea ce creează riscul unei creșteri pe viitor a frecvenței cancerului pulmonar în rândul femeilor;

| AI. | întrucât, în ultimii 20, de ani numărul cazurilor de cancer la ficat a crescut mai mult decât dublu, iar în 2006 s-au înregistrat în UE-27 50 300 de noi cazuri de cancer și 45 771 de decese cauzate de această boală și întrucât, pe lângă excesul de greutate și consumul excesiv de alcool, infecțiile persistente cu hepatita virală (B sau C) sunt responsabile de 75 % până la 85 % din cazurile de cancer primar la ficat; |
| --- | --- |

AI.

întrucât, în ultimii 20, de ani numărul cazurilor de cancer la ficat a crescut mai mult decât dublu, iar în 2006 s-au înregistrat în UE-27 50 300 de noi cazuri de cancer și 45 771 de decese cauzate de această boală și întrucât, pe lângă excesul de greutate și consumul excesiv de alcool, infecțiile persistente cu hepatita virală (B sau C) sunt responsabile de 75 % până la 85 % din cazurile de cancer primar la ficat;

| AJ. | întrucât este general recunoscut faptul că stilul de viață, în special obiceiurile alimentare, influențează tumorigeneza și că, în consecință, menținerea unei alimentații corecte contribuie la supraviețuirea pacienților suferind de cancer (cel puțin pentru anumite tipuri de tumori) și la calitatea vieții acestora; |
| --- | --- |

AJ.

întrucât este general recunoscut faptul că stilul de viață, în special obiceiurile alimentare, influențează tumorigeneza și că, în consecință, menținerea unei alimentații corecte contribuie la supraviețuirea pacienților suferind de cancer (cel puțin pentru anumite tipuri de tumori) și la calitatea vieții acestora;

| AK. | întrucât anumite forme de cancer pot fi evitate și starea de sănătate poate fi în general îmbunătățită prin adoptarea unui stil de viață mai sănătos, și întrucât faptul de a depista timpuriu cancerul poate duce la vindecarea acestuia sau la creșterea substanțială a șanselor de a fi vindecat; |
| --- | --- |

AK.

întrucât anumite forme de cancer pot fi evitate și starea de sănătate poate fi în general îmbunătățită prin adoptarea unui stil de viață mai sănătos, și întrucât faptul de a depista timpuriu cancerul poate duce la vindecarea acestuia sau la creșterea substanțială a șanselor de a fi vindecat;

| AL. | întrucât există o legătură strânsă între cancer și statutul social și economic, iar factorii de risc privind cancerul sunt cei mai mari în grupurile cu cea mai puțină educație; în plus, în mod constant pacienții provenind din clase socio-economice mai puțin favorizate au șanse de supraviețuire mai scăzute decât cei cu un statut superior; |
| --- | --- |

AL.

întrucât există o legătură strânsă între cancer și statutul social și economic, iar factorii de risc privind cancerul sunt cei mai mari în grupurile cu cea mai puțină educație; în plus, în mod constant pacienții provenind din clase socio-economice mai puțin favorizate au șanse de supraviețuire mai scăzute decât cei cu un statut superior;

| AM. | întrucât un program național de control al cancerului bine conceput și administrat duce la diminuarea frecvenței cazurilor de cancer și a mortalității, în unele cazuri cu mai mult de 70 %, și îmbunătățește viața pacienților bolnavi de cancer, indiferent de problemele legate de resurse cu care se poate confrunta o anumită țară; |
| --- | --- |

AM.

întrucât un program național de control al cancerului bine conceput și administrat duce la diminuarea frecvenței cazurilor de cancer și a mortalității, în unele cazuri cu mai mult de 70 %, și îmbunătățește viața pacienților bolnavi de cancer, indiferent de problemele legate de resurse cu care se poate confrunta o anumită țară;

| AN. | întrucât există disparități majore între statele membre în ceea ce privește dezvoltarea, implementarea și calitatea programelor de combatere a cancerului; |
| --- | --- |

AN.

întrucât există disparități majore între statele membre în ceea ce privește dezvoltarea, implementarea și calitatea programelor de combatere a cancerului;

| AO. | întrucât implementarea la nivel național a unor programe de depistare eficace, destinate populației, desfășurate în conformitate cu orientările europene, în cazul în care acestea există deja, îmbunătățește simțitor calitatea și accesibilitatea depistării, diagnosticării și tratamentului cancerului în rândul populației, asigurând astfel și un control mai eficient al cancerului; |
| --- | --- |

AO.

întrucât implementarea la nivel național a unor programe de depistare eficace, destinate populației, desfășurate în conformitate cu orientările europene, în cazul în care acestea există deja, îmbunătățește simțitor calitatea și accesibilitatea depistării, diagnosticării și tratamentului cancerului în rândul populației, asigurând astfel și un control mai eficient al cancerului;

| AP. | întrucât în prezent în Uniunea Europeană există diferențe calitative considerabile în materie de depistare, diagnosticare precoce și tratament al cancerului și aceste diferențe se manifestă în special în procesul de diagnosticare precoce, care contribuie la o reducere semnificativă și măsurabilă a impactului bolii; |
| --- | --- |

AP.

întrucât în prezent în Uniunea Europeană există diferențe calitative considerabile în materie de depistare, diagnosticare precoce și tratament al cancerului și aceste diferențe se manifestă în special în procesul de diagnosticare precoce, care contribuie la o reducere semnificativă și măsurabilă a impactului bolii;

| AQ. | întrucât întocmirea unor registre naționale privind cazurile de cancer în toate statele membre este esențială pentru a dispune de date comparabile privind cancerul; |
| --- | --- |

AQ.

întrucât întocmirea unor registre naționale privind cazurile de cancer în toate statele membre este esențială pentru a dispune de date comparabile privind cancerul;

| AR. | întrucât cooperarea interinstituțională poate duce la mărirea eficienței eforturilor noastre comune; |
| --- | --- |

AR.

întrucât cooperarea interinstituțională poate duce la mărirea eficienței eforturilor noastre comune;

| AS. | întrucât oncologia nu este recunoscută ca specialitate medicală în toate statele membre și întrucât este necesară organizarea unei formări medicale continue; |
| --- | --- |

AS.

întrucât oncologia nu este recunoscută ca specialitate medicală în toate statele membre și întrucât este necesară organizarea unei formări medicale continue;

| AT. | întrucât libera circulație a persoanelor și libera circulație a lucrătorilor sunt garantate de legislația comunitară, iar libertatea de stabilire contribuie, în principiu, la instalarea personalului medico-sanitar acolo unde prezența acestuia se impune cel mai acut, situație care este în beneficiul direct al pacienților și care duce la evitarea numeroaselor dificultăți inerente deplasării dincolo de frontiere a pacienților; |
| --- | --- |

AT.

întrucât libera circulație a persoanelor și libera circulație a lucrătorilor sunt garantate de legislația comunitară, iar libertatea de stabilire contribuie, în principiu, la instalarea personalului medico-sanitar acolo unde prezența acestuia se impune cel mai acut, situație care este în beneficiul direct al pacienților și care duce la evitarea numeroaselor dificultăți inerente deplasării dincolo de frontiere a pacienților;

| AU. | întrucât sănătatea fizică și cea mentală sunt strâns legate și interconectate, și această legătură bidirecțională este mult prea adesea ignorată în tratarea bolnavilor de cancer și a altor utilizatori ai serviciului medical; |
| --- | --- |

AU.

întrucât sănătatea fizică și cea mentală sunt strâns legate și interconectate, și această legătură bidirecțională este mult prea adesea ignorată în tratarea bolnavilor de cancer și a altor utilizatori ai serviciului medical;

| AV. | întrucât caracterul complex al cancerului solicită o comunicare mai bună între numărul mare de persoane diferite aparținând corpului medico-sanitar implicate în tratamentul pacienților suferind de cancer și întrucât îngrijirea psihosocială și a sănătății mentale a acestor pacienți poate contribui la îmbunătățirea speranței de viață și a calității vieții acestora; |
| --- | --- |

AV.

întrucât caracterul complex al cancerului solicită o comunicare mai bună între numărul mare de persoane diferite aparținând corpului medico-sanitar implicate în tratamentul pacienților suferind de cancer și întrucât îngrijirea psihosocială și a sănătății mentale a acestor pacienți poate contribui la îmbunătățirea speranței de viață și a calității vieții acestora;

| AW. | întrucât, în prezent, pacienții care suferă de cancer nu au acces în mod egal la informații medicale și întrucât este important ca acești pacienți să fie mai bine informați în fiecare stadiu al bolii, |
| --- | --- |

AW.

întrucât, în prezent, pacienții care suferă de cancer nu au acces în mod egal la informații medicale și întrucât este important ca acești pacienți să fie mai bine informați în fiecare stadiu al bolii,

| 1. | salută propunerea Comisiei Europene de stabilire a unui parteneriat european pentru lupta împotriva cancerului pentru perioada 2009-2013 pentru sprijinirea statelor membre în eforturile de combatere a cancerului prin punerea la dispoziție a unui cadru pentru identificarea și schimbul de informații, capacități și competențe în materie de prevenire și luptă împotriva bolii și prin implicarea într-o acțiune colectivă a părților interesate din toată Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

1.

salută propunerea Comisiei Europene de stabilire a unui parteneriat european pentru lupta împotriva cancerului pentru perioada 2009-2013 pentru sprijinirea statelor membre în eforturile de combatere a cancerului prin punerea la dispoziție a unui cadru pentru identificarea și schimbul de informații, capacități și competențe în materie de prevenire și luptă împotriva bolii și prin implicarea într-o acțiune colectivă a părților interesate din toată Uniunea Europeană;

| 2. | consideră că o acțiune hotărâtă de combatere a cancerului la nivel european are potențialul de a pune bazele unui cadru pentru acțiuni coordonate la nivelul statelor membre și la nivel regional și local. Parteneriatul european pentru acțiune împotriva cancerului trebuie să se întemeieze pe activitatea întreprinsă în prezent de instituțiile europene în domeniul sănătății și să completeze această activitate, precum și să încerce să încheie parteneriate cu alte servicii și sectoare, în scopul de a asigura o abordare cuprinzătoare a prevenirii și tratării cancerului; |
| --- | --- |

2.

consideră că o acțiune hotărâtă de combatere a cancerului la nivel european are potențialul de a pune bazele unui cadru pentru acțiuni coordonate la nivelul statelor membre și la nivel regional și local. Parteneriatul european pentru acțiune împotriva cancerului trebuie să se întemeieze pe activitatea întreprinsă în prezent de instituțiile europene în domeniul sănătății și să completeze această activitate, precum și să încerce să încheie parteneriate cu alte servicii și sectoare, în scopul de a asigura o abordare cuprinzătoare a prevenirii și tratării cancerului;

| 3. | recunoaște că, în conformitate cu articolul 168 din Tratatul privind Funcționarea UE, acțiunile în domeniul sănătății sunt, în mare parte, de competența statelor membre, dar subliniază importanța stabilirii unei foi de parcurs la nivel comunitar și încurajează Comisia și statele membre să întreprindă acțiuni comune, printr-o abordare transversală, integrând domeniul medical în domenii de acțiune precum educația, mediul, cercetarea și chestiunile sociale; |
| --- | --- |

3.

recunoaște că, în conformitate cu articolul 168 din Tratatul privind Funcționarea UE, acțiunile în domeniul sănătății sunt, în mare parte, de competența statelor membre, dar subliniază importanța stabilirii unei foi de parcurs la nivel comunitar și încurajează Comisia și statele membre să întreprindă acțiuni comune, printr-o abordare transversală, integrând domeniul medical în domenii de acțiune precum educația, mediul, cercetarea și chestiunile sociale;

| 4. | subliniază că, pentru crearea unui parteneriat eficient și reprezentativ, ar trebui stabilită o mai strânsă cooperare cu părțile interesate, la care să participe reprezentanți ai societății civile și ai organizațiilor de angajatori și angajați la nivel internațional, european, național, regional și local; Parteneriatul European pentru acțiune împotriva cancerului ar trebui să implice toate părțile interesate care au un interes real în ameliorarea rezultatelor în materie de sănătate. Nu trebuie subestimat potențialul acestui forum de a contribui la dezvoltarea și difuzarea de orientări privind cele mai bune practici. În același timp, parteneriatul ar trebui să stabilească canale de comunicare și cu alte forumuri, cum ar fi Forumul privind politica de sănătate UE, pentru a garanta, astfel, că în cadrul luptei împotriva cancerului se acordă o atenție cuvenită și altor preocupări, cum ar fi nedreptățile în materie de sănătate, factorii determinanți din domeniul sănătății și rolul profesioniștilor din acest sector, toate aceste aspecte având un impact evident asupra incidenței și tratamentului cancerului; |
| --- | --- |

4.

subliniază că, pentru crearea unui parteneriat eficient și reprezentativ, ar trebui stabilită o mai strânsă cooperare cu părțile interesate, la care să participe reprezentanți ai societății civile și ai organizațiilor de angajatori și angajați la nivel internațional, european, național, regional și local; Parteneriatul European pentru acțiune împotriva cancerului ar trebui să implice toate părțile interesate care au un interes real în ameliorarea rezultatelor în materie de sănătate. Nu trebuie subestimat potențialul acestui forum de a contribui la dezvoltarea și difuzarea de orientări privind cele mai bune practici. În același timp, parteneriatul ar trebui să stabilească canale de comunicare și cu alte forumuri, cum ar fi Forumul privind politica de sănătate UE, pentru a garanta, astfel, că în cadrul luptei împotriva cancerului se acordă o atenție cuvenită și altor preocupări, cum ar fi nedreptățile în materie de sănătate, factorii determinanți din domeniul sănătății și rolul profesioniștilor din acest sector, toate aceste aspecte având un impact evident asupra incidenței și tratamentului cancerului;

| 5. | invită Comisia Europeană și Consiliul European să coopereze cu Parlamentul European în cadrul unui parteneriat interinstituțional bine coordonat, în scopul reducerii efectelor negative provocate de cancer, întemeindu-se pe temeiul juridic stabilit de Tratatul de la Lisabona pentru protejarea sănătății publice și prevenirea bolilor. Comisia Europeană și Consiliul European trebuie să aibă în vedere diversele structuri formale și informale existente ca mijloace de consultare cu deputații în Parlamentul European; |
| --- | --- |

5.

invită Comisia Europeană și Consiliul European să coopereze cu Parlamentul European în cadrul unui parteneriat interinstituțional bine coordonat, în scopul reducerii efectelor negative provocate de cancer, întemeindu-se pe temeiul juridic stabilit de Tratatul de la Lisabona pentru protejarea sănătății publice și prevenirea bolilor. Comisia Europeană și Consiliul European trebuie să aibă în vedere diversele structuri formale și informale existente ca mijloace de consultare cu deputații în Parlamentul European;

| 6. | solicită Comisiei să furnizeze detalii privind natura și sursele de finanțare ale parteneriatului european pentru lupta împotriva cancerului; |
| --- | --- |

6.

solicită Comisiei să furnizeze detalii privind natura și sursele de finanțare ale parteneriatului european pentru lupta împotriva cancerului;

| 7. | subliniază că o strategie cuprinzătoare de combatere a cancerului și utilizarea de echipe multidisciplinare pot asigura o îngrijire mai eficientă a pacienților suferind de cancer și că îngrijirile integrate în cazurile de cancer, care țin seama în mod corespunzător de bunăstarea psihosocială și mentală a pacienților și care dau sprijinul de care aceștia au nevoie, reprezintă, în contextul acordării de îngrijiri, un aspect vital care ar trebui, de asemenea, promovat; |
| --- | --- |

7.

subliniază că o strategie cuprinzătoare de combatere a cancerului și utilizarea de echipe multidisciplinare pot asigura o îngrijire mai eficientă a pacienților suferind de cancer și că îngrijirile integrate în cazurile de cancer, care țin seama în mod corespunzător de bunăstarea psihosocială și mentală a pacienților și care dau sprijinul de care aceștia au nevoie, reprezintă, în contextul acordării de îngrijiri, un aspect vital care ar trebui, de asemenea, promovat;

| 8. | subliniază că trebuie acordată o atenție deosebită formelor de cancer rare și mai puțin obișnuite, pentru a accelera diagnosticarea și pentru ca expertiza să poată fi disponibilă la scară largă în centrele de excelență; |
| --- | --- |

8.

subliniază că trebuie acordată o atenție deosebită formelor de cancer rare și mai puțin obișnuite, pentru a accelera diagnosticarea și pentru ca expertiza să poată fi disponibilă la scară largă în centrele de excelență;

| 9. | indică faptul că, în conformitate cu Tratatul de la Lisabona, Parlamentul European și Consiliul, acționând în conformitate cu procedura legislativă ordinară și după consultarea Comitetului Economic și Social și Comitetului Regiunilor, pot adopta măsuri de stimulare menite să protejeze sănătatea umană și să ducă la îmbunătățirea acesteia; |
| --- | --- |

9.

indică faptul că, în conformitate cu Tratatul de la Lisabona, Parlamentul European și Consiliul, acționând în conformitate cu procedura legislativă ordinară și după consultarea Comitetului Economic și Social și Comitetului Regiunilor, pot adopta măsuri de stimulare menite să protejeze sănătatea umană și să ducă la îmbunătățirea acesteia;

| 10. | consideră, ținând seama de absența unei finanțări suplimentare până la sfârșitul cadrului financiar actual (2013), că reușita parteneriatului depinde de utilizarea optimă a resurselor disponibile; |
| --- | --- |

10.

consideră, ținând seama de absența unei finanțări suplimentare până la sfârșitul cadrului financiar actual (2013), că reușita parteneriatului depinde de utilizarea optimă a resurselor disponibile;

| 11. | invită statele membre să stabilească cât mai rapid planuri integrate de combatere a cancerului, deoarece acestea reprezintă elemente esențiale în atingerea obiectivului ambițios pe termen lung de reducere cu 15 %, până în 2020, a efectelor negative ale cancerului; |
| --- | --- |

11.

invită statele membre să stabilească cât mai rapid planuri integrate de combatere a cancerului, deoarece acestea reprezintă elemente esențiale în atingerea obiectivului ambițios pe termen lung de reducere cu 15 %, până în 2020, a efectelor negative ale cancerului;

| 12. | invită Comisia, ca pe baza rezultatelor Parteneriatului de acțiune împotriva cancerului, să prezinte o propunere de recomandare a Consiliului privind planurile de combatere a cancerului; de asemenea, invită Comisia să monitorizeze anual și în mod independent punerea în aplicare și progresele înregistrate cu privire la recomandarea adoptată; |
| --- | --- |

12.

invită Comisia, ca pe baza rezultatelor Parteneriatului de acțiune împotriva cancerului, să prezinte o propunere de recomandare a Consiliului privind planurile de combatere a cancerului; de asemenea, invită Comisia să monitorizeze anual și în mod independent punerea în aplicare și progresele înregistrate cu privire la recomandarea adoptată;

| 13. | subliniază că prevenirea reprezintă soluția cea mai rentabilă, deoarece un caz de cancer din trei se poate preveni, și îndeamnă ca un volum mai mare de resurse să fie investite sistematic și strategic în domeniul prevenirii primare și secundare; subliniază faptul că este importantă menținerea investițiilor în domeniul sănătății, în special prin acțiuni preventive; în acest sens, Comisia Europeană și Consiliul ar trebui să examineze noi modalități de acțiune pentru asigurarea unui mediu care contribuie la îmbunătățirea sănătății, inclusiv prin acțiuni privind tutunul, nutriția și alcoolul, și prevederi pentru creșterea oportunităților pentru activitate fizică; |
| --- | --- |

13.

subliniază că prevenirea reprezintă soluția cea mai rentabilă, deoarece un caz de cancer din trei se poate preveni, și îndeamnă ca un volum mai mare de resurse să fie investite sistematic și strategic în domeniul prevenirii primare și secundare; subliniază faptul că este importantă menținerea investițiilor în domeniul sănătății, în special prin acțiuni preventive; în acest sens, Comisia Europeană și Consiliul ar trebui să examineze noi modalități de acțiune pentru asigurarea unui mediu care contribuie la îmbunătățirea sănătății, inclusiv prin acțiuni privind tutunul, nutriția și alcoolul, și prevederi pentru creșterea oportunităților pentru activitate fizică;

| 14. | solicită ca Parteneriatul să garanteze că toate acțiunile întreprinse în cadrul grupurilor „Promovarea sănătății și prevenirea” și „Cercetare” au în vedere și o componentă constituită din factorii de mediu, în definiția acestora fiind luați în calcul, pe lângă factorii precum fumul de tutun, radiațiile și expunerea excesivă la raze UV din mediu, și substanțele chimice periculoase la care sunt expuse persoanele în mediul interior și în exterior, inclusiv disruptorii endocrini; |
| --- | --- |

14.

solicită ca Parteneriatul să garanteze că toate acțiunile întreprinse în cadrul grupurilor „Promovarea sănătății și prevenirea” și „Cercetare” au în vedere și o componentă constituită din factorii de mediu, în definiția acestora fiind luați în calcul, pe lângă factorii precum fumul de tutun, radiațiile și expunerea excesivă la raze UV din mediu, și substanțele chimice periculoase la care sunt expuse persoanele în mediul interior și în exterior, inclusiv disruptorii endocrini;

| 15. | consideră că abordarea „factorilor de risc” pentru cancer este esențială în vederea prevenirii și îndeamnă statele membre să trateze prioritar acest aspect; |
| --- | --- |

15.

consideră că abordarea „factorilor de risc” pentru cancer este esențială în vederea prevenirii și îndeamnă statele membre să trateze prioritar acest aspect;

| 16. | subliniază că există nevoia crescândă de a acorda o atenție deosebită calității vieții unui număr tot mai mare de pacienți care suferă de cancer cronic, a căror boală nu poate fi vindecată, dar poate fi stabilizată pentru mai mulți ani; |
| --- | --- |

16.

subliniază că există nevoia crescândă de a acorda o atenție deosebită calității vieții unui număr tot mai mare de pacienți care suferă de cancer cronic, a căror boală nu poate fi vindecată, dar poate fi stabilizată pentru mai mulți ani;

| 17. | subliniază că acțiunile menite să reducă nedreptățile legate de implicațiile cancerului ar trebui să includă programe direcționate de promovare a sănătății, de educare a publicului larg și de prevenire, precum și colectarea de date din registrele naționale de evidență a cazurilor de cancer din populație și de date comparabile, complete și corecte privind cancerul; |
| --- | --- |

17.

subliniază că acțiunile menite să reducă nedreptățile legate de implicațiile cancerului ar trebui să includă programe direcționate de promovare a sănătății, de educare a publicului larg și de prevenire, precum și colectarea de date din registrele naționale de evidență a cazurilor de cancer din populație și de date comparabile, complete și corecte privind cancerul;

| 18. | îndeamnă Comisia să încurajeze statele membre cu o rată ridicată a mortalității cauzată de cancer să-și reformeze registrele naționale de evidență a cazurilor de cancer pentru a asigura datele necesare unor politici mai bine informate și mai bine direcționate; |
| --- | --- |

18.

îndeamnă Comisia să încurajeze statele membre cu o rată ridicată a mortalității cauzată de cancer să-și reformeze registrele naționale de evidență a cazurilor de cancer pentru a asigura datele necesare unor politici mai bine informate și mai bine direcționate;

| 19. | îndeamnă ca, pe lângă promovarea sănătății și combaterea excesului de greutate și de consum de alcool, prevenirea și controlul bolilor care pot evolua spre cancer, de exemplu prevenirea primară și secundară a hepatitei virale și, atunci când este cazul, tratamentul acestei boli, să fie abordate în contextul parteneriatului de luptă împotriva cancerului și al altor inițiative viitoare ale UE, cum ar fi recomandarea revizuită a Consiliului privind depistarea cancerului; |
| --- | --- |

19.

îndeamnă ca, pe lângă promovarea sănătății și combaterea excesului de greutate și de consum de alcool, prevenirea și controlul bolilor care pot evolua spre cancer, de exemplu prevenirea primară și secundară a hepatitei virale și, atunci când este cazul, tratamentul acestei boli, să fie abordate în contextul parteneriatului de luptă împotriva cancerului și al altor inițiative viitoare ale UE, cum ar fi recomandarea revizuită a Consiliului privind depistarea cancerului;

| 20. | subliniază rolul controalelor, acestea fiind unul dintre instrumentele principale în lupta împotriva cancerului; îndeamnă statele membre să investească în programele de depistare a cancerului și consideră că astfel de inițiative sunt cele mai eficiente dacă sunt disponibile în mod regulat pentru segmente de populație dintre cele mai variate; |
| --- | --- |

20.

subliniază rolul controalelor, acestea fiind unul dintre instrumentele principale în lupta împotriva cancerului; îndeamnă statele membre să investească în programele de depistare a cancerului și consideră că astfel de inițiative sunt cele mai eficiente dacă sunt disponibile în mod regulat pentru segmente de populație dintre cele mai variate;

| 21. | subliniază că ar trebui dezvoltate cercetarea integrată (fundamentală și clinică) privind utilizarea alimentației în prevenirea cancerului și tratamentul malnutriției asociate cu cancerul, împreună cu orientări validate și general acceptate privind sprijinul nutrițional pentru pacienții suferind de cancer; de aceea, îndeamnă Comisia să aloce fonduri pentru a dezvolta și valida cercetarea (fundamentală și clinică) privind utilizarea alimentației în prevenirea cancerului și tratamentul malnutriției asociate cu cancerul, precum și pentru elaborarea de orientări general acceptate privind sprijinul nutrițional pentru pacienții suferind de cancer, destinate cadrelor medicale și asistenților sociali din întreaga Europă, și invită statele membre să promoveze implementarea unor astfel de orientări; |
| --- | --- |

21.

subliniază că ar trebui dezvoltate cercetarea integrată (fundamentală și clinică) privind utilizarea alimentației în prevenirea cancerului și tratamentul malnutriției asociate cu cancerul, împreună cu orientări validate și general acceptate privind sprijinul nutrițional pentru pacienții suferind de cancer; de aceea, îndeamnă Comisia să aloce fonduri pentru a dezvolta și valida cercetarea (fundamentală și clinică) privind utilizarea alimentației în prevenirea cancerului și tratamentul malnutriției asociate cu cancerul, precum și pentru elaborarea de orientări general acceptate privind sprijinul nutrițional pentru pacienții suferind de cancer, destinate cadrelor medicale și asistenților sociali din întreaga Europă, și invită statele membre să promoveze implementarea unor astfel de orientări;

| 22. | subliniază că sunt necesare revizuirea Codului european împotriva cancerului și promovarea energică a acestuia la scară largă în UE-27, precum și angajarea unor eforturi speciale în direcția noilor state membre, în cadrul parteneriatului pentru lupta împotriva cancerului; |
| --- | --- |

22.

subliniază că sunt necesare revizuirea Codului european împotriva cancerului și promovarea energică a acestuia la scară largă în UE-27, precum și angajarea unor eforturi speciale în direcția noilor state membre, în cadrul parteneriatului pentru lupta împotriva cancerului;

| 23. | îndeamnă insistent statele membre să introducă obligația juridică de declarare a cazurilor de cancer, folosind terminologia europeană standardizată, în scopul de a face posibilă o evaluare a programelor de prevenire, depistare și tratament și a ratelor de supraviețuire, precum și o comparare a datelor din statele membre, rezultatele fiind destinate informării publicului larg; |
| --- | --- |

23.

îndeamnă insistent statele membre să introducă obligația juridică de declarare a cazurilor de cancer, folosind terminologia europeană standardizată, în scopul de a face posibilă o evaluare a programelor de prevenire, depistare și tratament și a ratelor de supraviețuire, precum și o comparare a datelor din statele membre, rezultatele fiind destinate informării publicului larg;

| 24. | subliniază faptul că reducerea și combaterea cancerului pot fi realizate prin aplicarea unor strategii bazate pe dovezi științifice de detectare timpurie și de tratare a pacienților afectați, incluzând acțiuni de informare adecvate pentru a sensibiliza populația vizată cu privire la avantajele depistării; în acest sens, îndeamnă statele membre să analizeze dacă este util un control pentru depistarea cancerului de sân la femeile sub 50 de ani și peste 69 de ani și solicită Comisiei să colecteze și să analizeze aceste informații; |
| --- | --- |

24.

subliniază faptul că reducerea și combaterea cancerului pot fi realizate prin aplicarea unor strategii bazate pe dovezi științifice de detectare timpurie și de tratare a pacienților afectați, incluzând acțiuni de informare adecvate pentru a sensibiliza populația vizată cu privire la avantajele depistării; în acest sens, îndeamnă statele membre să analizeze dacă este util un control pentru depistarea cancerului de sân la femeile sub 50 de ani și peste 69 de ani și solicită Comisiei să colecteze și să analizeze aceste informații;

| 25. | subliniază nevoia acută de a se conveni asupra unor standarde comune privind calitatea tratamentelor în cazul copiilor bolnavi de cancer, care să se aplice pe întreg teritoriul celor 27 de state membre; |
| --- | --- |

25.

subliniază nevoia acută de a se conveni asupra unor standarde comune privind calitatea tratamentelor în cazul copiilor bolnavi de cancer, care să se aplice pe întreg teritoriul celor 27 de state membre;

| 26. | invită statele membre să depună eforturi mai consistente pentru a sensibiliza populația cu privire la cancerele care afectează cu precădere un anumit gen, pentru a crește gradul de prevenire și pentru a încuraja depistarea acestor boli; |
| --- | --- |

26.

invită statele membre să depună eforturi mai consistente pentru a sensibiliza populația cu privire la cancerele care afectează cu precădere un anumit gen, pentru a crește gradul de prevenire și pentru a încuraja depistarea acestor boli;

| 27. | invită Comisia să finanțeze dezvoltarea în continuare a testelor de sânge și urină (teste de indicatori biologici) în cadrul celui de-al șaptelea program-cadru pentru activități de cercetare, aceste diagnostice precoce reprezentând instrumente de viitor pentru depistarea diferitelor tipuri de cancer (de prostată, colon, ovare, rinichi și vezică urinară); |
| --- | --- |

27.

invită Comisia să finanțeze dezvoltarea în continuare a testelor de sânge și urină (teste de indicatori biologici) în cadrul celui de-al șaptelea program-cadru pentru activități de cercetare, aceste diagnostice precoce reprezentând instrumente de viitor pentru depistarea diferitelor tipuri de cancer (de prostată, colon, ovare, rinichi și vezică urinară);

| 28. | consideră că resursele financiare alocate în prezent pentru combaterea cancerului în cadrul celui de-al 7-lea program-cadru ar trebui utilizate mai eficient, de exemplu printr-o mai bună coordonare între diferitele centre de cercetare din domeniul cancerului din UE; |
| --- | --- |

28.

consideră că resursele financiare alocate în prezent pentru combaterea cancerului în cadrul celui de-al 7-lea program-cadru ar trebui utilizate mai eficient, de exemplu printr-o mai bună coordonare între diferitele centre de cercetare din domeniul cancerului din UE;

| 29. | invită Comisia să își ofere sprijinul deplin, prin realizarea de acțiuni comune în domeniul cercetării; |
| --- | --- |

29.

invită Comisia să își ofere sprijinul deplin, prin realizarea de acțiuni comune în domeniul cercetării;

| 30. | solicită accelerarea acțiunilor de sprijinire a activităților de cercetare privind prevenirea cancerului, printre altele cercetarea efectelor nocive ale poluanților chimici și de mediu, alimentației, stilului de viață, factorilor genetici, precum și a interacțiunii tuturor acestor factori, și solicită studiul legăturii dintre cancer și eventualii factori de risc, precum fumatul, consumul de alcool și hormonii farmaceutici și sintetici din mediu; |
| --- | --- |

30.

solicită accelerarea acțiunilor de sprijinire a activităților de cercetare privind prevenirea cancerului, printre altele cercetarea efectelor nocive ale poluanților chimici și de mediu, alimentației, stilului de viață, factorilor genetici, precum și a interacțiunii tuturor acestor factori, și solicită studiul legăturii dintre cancer și eventualii factori de risc, precum fumatul, consumul de alcool și hormonii farmaceutici și sintetici din mediu;

| 31. | observă că guvernul ceh încă nu a ratificat convenția-cadru a OMS privind combaterea tutunului, intrată în vigoare în februarie 2005, și-l îndeamnă să o facă; |
| --- | --- |

31.

observă că guvernul ceh încă nu a ratificat convenția-cadru a OMS privind combaterea tutunului, intrată în vigoare în februarie 2005, și-l îndeamnă să o facă;

| 32. | solicită ca cercetarea în materie de bio-monitorizare să se concentreze cu prioritate asupra celor mai importante surse de expunere la substanțe cancerigene, în special traficul, emisiile din industrie, calitatea aerului în marile orașe și emanațiile și apele de suprafață din vecinătatea zonelor de eliminare a deșeurilor; |
| --- | --- |

32.

solicită ca cercetarea în materie de bio-monitorizare să se concentreze cu prioritate asupra celor mai importante surse de expunere la substanțe cancerigene, în special traficul, emisiile din industrie, calitatea aerului în marile orașe și emanațiile și apele de suprafață din vecinătatea zonelor de eliminare a deșeurilor;

| 33. | solicită Comisiei să garanteze că, în cadrul Strategiei comunitare privind disruptorii endocrini, măsurile vor fi luate mai rapid; |
| --- | --- |

33.

solicită Comisiei să garanteze că, în cadrul Strategiei comunitare privind disruptorii endocrini, măsurile vor fi luate mai rapid;

| 34. | subliniază că rezultatele cercetărilor trebuie concretizate în acțiuni tangibile în cel mai scurt timp și că cercetările în curs nu trebuie să fie un pretext pentru a întârzia acțiunile de combatere a factorilor cunoscuți sau bănuiți, care cauzează sau favorizează apariția cancerului; |
| --- | --- |

34.

subliniază că rezultatele cercetărilor trebuie concretizate în acțiuni tangibile în cel mai scurt timp și că cercetările în curs nu trebuie să fie un pretext pentru a întârzia acțiunile de combatere a factorilor cunoscuți sau bănuiți, care cauzează sau favorizează apariția cancerului;

| 35. | invită Comisia să încurajeze statele membre să adopte politici care să sprijine principiile cuprinse în Strategia globală a Organizației Mondiale a Sănătății privind alimentația, activitatea fizică și sănătatea, lansată în 2004; |
| --- | --- |

35.

invită Comisia să încurajeze statele membre să adopte politici care să sprijine principiile cuprinse în Strategia globală a Organizației Mondiale a Sănătății privind alimentația, activitatea fizică și sănătatea, lansată în 2004;

| 36. | consideră este nevoie de mai multe cercetări dedicate legăturii dintre cancer și gen, precum și studii specifice, nu fragmentate, asupra impactului mediului de lucru asupra cancerului; |
| --- | --- |

36.

consideră este nevoie de mai multe cercetări dedicate legăturii dintre cancer și gen, precum și studii specifice, nu fragmentate, asupra impactului mediului de lucru asupra cancerului;

| 37. | invită Comisia să promoveze prin toate mijloacele principiul prevenirii, atât în practica medicală, cât și prin încurajarea unor stiluri de viață mai sănătoase și să încurajeze statele membre să investească mai mult din resursele lor în domeniul prevenirii, atât al celei al celei primare (și anume prevenirea sau reducerea factorilor care cauzează sau favorizează apariția cancerului, cum ar fi expunerea la factorii de poluare din mediu) dar și al prevenirii secundare prin depistare/diagnosticare precoce; |
| --- | --- |

37.

invită Comisia să promoveze prin toate mijloacele principiul prevenirii, atât în practica medicală, cât și prin încurajarea unor stiluri de viață mai sănătoase și să încurajeze statele membre să investească mai mult din resursele lor în domeniul prevenirii, atât al celei al celei primare (și anume prevenirea sau reducerea factorilor care cauzează sau favorizează apariția cancerului, cum ar fi expunerea la factorii de poluare din mediu) dar și al prevenirii secundare prin depistare/diagnosticare precoce;

| 38. | subliniază că sunt necesare programe de cercetare la scară largă pentru a dezvolta substanțe alternative necancerigene care să înlocuiască substanțele nocive; trebuie încurajată inovația, astfel încât, treptat, să se ajungă la o eliminare a tuturor substanțelor nocive care se acumulează în organismul uman sau în mediu și care cauzează cancerul sau produc efecte mutagene; pe termen lung trebuie avută în vedere înlocuirea acestor substanțe de pe piețe; |
| --- | --- |

38.

subliniază că sunt necesare programe de cercetare la scară largă pentru a dezvolta substanțe alternative necancerigene care să înlocuiască substanțele nocive; trebuie încurajată inovația, astfel încât, treptat, să se ajungă la o eliminare a tuturor substanțelor nocive care se acumulează în organismul uman sau în mediu și care cauzează cancerul sau produc efecte mutagene; pe termen lung trebuie avută în vedere înlocuirea acestor substanțe de pe piețe;

| 39. | consideră că ar trebui efectuate cercetări mai temeinice în ceea ce privește procedurile și tehnicile de depistare precoce, înainte de a le pune în aplicare la scară largă, pentru a garanta că utilizarea lor este sigură și bazată pe dovezi; este necesar, prin urmare, ca aceste cercetări să conducă la elaborarea unor recomandări și orientări lipsite de ambiguitate și bazate pe dovezi; |
| --- | --- |

39.

consideră că ar trebui efectuate cercetări mai temeinice în ceea ce privește procedurile și tehnicile de depistare precoce, înainte de a le pune în aplicare la scară largă, pentru a garanta că utilizarea lor este sigură și bazată pe dovezi; este necesar, prin urmare, ca aceste cercetări să conducă la elaborarea unor recomandări și orientări lipsite de ambiguitate și bazate pe dovezi;

| 40. | consideră că finanțarea disponibilă în prezent pentru combaterea cancerului în UE nu se ridică la nivelul necesar pentru a permite desfășurarea unor activități de cercetare și coordonare corespunzătoare și informarea preventivă corectă a cetățenilor Uniunii Europene; |
| --- | --- |

40.

consideră că finanțarea disponibilă în prezent pentru combaterea cancerului în UE nu se ridică la nivelul necesar pentru a permite desfășurarea unor activități de cercetare și coordonare corespunzătoare și informarea preventivă corectă a cetățenilor Uniunii Europene;

| 41. | încurajează Comisia Europeană să includă în perspectivele financiare finanțări destinate acțiunilor de promovare a prevenirii cancerului; |
| --- | --- |

41.

încurajează Comisia Europeană să includă în perspectivele financiare finanțări destinate acțiunilor de promovare a prevenirii cancerului;

| 42. | invită Comisia și statele membre să instituie, în cadrul parteneriatului european pentru lupta împotriva cancerului, o rețea europeană de prevenire a apariției cancerului care să analizeze toți factorii determinanți relevanți în apariția cancerului, inclusiv pe cei care țin de mediu; |
| --- | --- |

42.

invită Comisia și statele membre să instituie, în cadrul parteneriatului european pentru lupta împotriva cancerului, o rețea europeană de prevenire a apariției cancerului care să analizeze toți factorii determinanți relevanți în apariția cancerului, inclusiv pe cei care țin de mediu;

| 43. | solicită Comisiei să încurajeze și să sprijine inițiativele care implică un număr mare de actori, în scopul de a asigura prevenirea cancerului prin reducerea expunerii implicate de profesie și mediu la agenți cancerigeni și alte substanțe care contribuie la apariția cancerului și prin promovarea de moduri de viață sănătoase, atrăgându-se în special atenția asupra principalilor factori de risc cum ar fi tutunul, alcoolul, obezitatea, alimentația necorespunzătoare, lipsa activității fizice și expunerea la soare, cu un accent deosebit pe sensibilizarea copiilor și adolescenților; |
| --- | --- |

43.

solicită Comisiei să încurajeze și să sprijine inițiativele care implică un număr mare de actori, în scopul de a asigura prevenirea cancerului prin reducerea expunerii implicate de profesie și mediu la agenți cancerigeni și alte substanțe care contribuie la apariția cancerului și prin promovarea de moduri de viață sănătoase, atrăgându-se în special atenția asupra principalilor factori de risc cum ar fi tutunul, alcoolul, obezitatea, alimentația necorespunzătoare, lipsa activității fizice și expunerea la soare, cu un accent deosebit pe sensibilizarea copiilor și adolescenților;

| 44. | atrage atenția asupra necesității ca, în conformitate cu ceea ce s-a definit în Planul European de acțiune pentru mediu și sănătate 2004-2010, și anume prin evaluarea ulterioarelor planuri naționale de acțiune pentru mediu și sănătate și prin cooperarea dintre statele membre în ceea ce privește rezultatele obținute de-a lungul întregului proces, să se abordeze problemele legate de sănătatea mediului care favorizează apariția de tipuri specifice de cancer, în scopul de a garanta că rezultatele obținute în fiecare țară pot contribui la promovarea intervenției europene în acest domeniu; |
| --- | --- |

44.

atrage atenția asupra necesității ca, în conformitate cu ceea ce s-a definit în Planul European de acțiune pentru mediu și sănătate 2004-2010, și anume prin evaluarea ulterioarelor planuri naționale de acțiune pentru mediu și sănătate și prin cooperarea dintre statele membre în ceea ce privește rezultatele obținute de-a lungul întregului proces, să se abordeze problemele legate de sănătatea mediului care favorizează apariția de tipuri specifice de cancer, în scopul de a garanta că rezultatele obținute în fiecare țară pot contribui la promovarea intervenției europene în acest domeniu;

| 45. | subliniază faptul că acordarea de îngrijiri optime pacienților implică o abordare pluridisciplinară și că medicul oncolog are un rol-cheie în contactele cu pacientul; subliniază, de asemenea, că sunt necesare educarea în domeniu, precum și criterii și orientări clare, pentru a se asigura cea mai înaltă calificare a medicilor care utilizează medicamente în tratamentul cancerului; |
| --- | --- |

45.

subliniază faptul că acordarea de îngrijiri optime pacienților implică o abordare pluridisciplinară și că medicul oncolog are un rol-cheie în contactele cu pacientul; subliniază, de asemenea, că sunt necesare educarea în domeniu, precum și criterii și orientări clare, pentru a se asigura cea mai înaltă calificare a medicilor care utilizează medicamente în tratamentul cancerului;

| 46. | invită Comisia și parteneriatul ca, în contextul noilor evoluții științifice, să reanalizeze recomandarea Consiliului privind depistarea cancerului, pentru a încuraja astfel elaborarea de programe europene de certificare în materie de depistare, diagnosticare și tratament al cancerului, care să se întemeieze pe orientările europene privind asigurarea calității și care ar putea servi drept exemplu pentru alte domenii relevante ce țin de îngrijirea medicală; |
| --- | --- |

46.

invită Comisia și parteneriatul ca, în contextul noilor evoluții științifice, să reanalizeze recomandarea Consiliului privind depistarea cancerului, pentru a încuraja astfel elaborarea de programe europene de certificare în materie de depistare, diagnosticare și tratament al cancerului, care să se întemeieze pe orientările europene privind asigurarea calității și care ar putea servi drept exemplu pentru alte domenii relevante ce țin de îngrijirea medicală;

| 47. | îndeamnă Comisia și statele membre să promoveze campanii de informare privind testele de depistare a cancerului în rândul publicului larg și al tuturor furnizorilor de servicii de sănătate, precum și schimbul de cele mai bune practici cu privire la utilizarea măsurilor profilactice sau de depistare precoce, cum ar fi integrarea, în condiții de cost avantajoase, a testelor adecvate pentru virusul papiloma uman (HPV) pentru depistarea cancerului de col uterin și vaccinarea împotriva HPV, în vederea protejării femeilor tinere împotriva cancerului de col uterin, și solicită parteneriatului european împotriva cancerului să analizeze necesitatea de a actualiza recomandarea Consiliului cu privire la testele de depistare, pentru a lua în considerare rezultatele cu privire la depistarea eficientă a cancerului de prostată la bărbați; |
| --- | --- |

47.

îndeamnă Comisia și statele membre să promoveze campanii de informare privind testele de depistare a cancerului în rândul publicului larg și al tuturor furnizorilor de servicii de sănătate, precum și schimbul de cele mai bune practici cu privire la utilizarea măsurilor profilactice sau de depistare precoce, cum ar fi integrarea, în condiții de cost avantajoase, a testelor adecvate pentru virusul papiloma uman (HPV) pentru depistarea cancerului de col uterin și vaccinarea împotriva HPV, în vederea protejării femeilor tinere împotriva cancerului de col uterin, și solicită parteneriatului european împotriva cancerului să analizeze necesitatea de a actualiza recomandarea Consiliului cu privire la testele de depistare, pentru a lua în considerare rezultatele cu privire la depistarea eficientă a cancerului de prostată la bărbați;

| 48. | invită Comisia să exploateze capacitățile Centrului European de Prevenire și Control al Bolilor (CEPCB), funcțional în prezent, integrând în misiunea acestuia bolile netransmisibile și utilizându-l cu rolul de sediu al cercetării realizate în UE în domeniul cancerului, unde să poată fi exploatate și analizate toate datele colectate în fiecare stat membru, astfel încât oamenii de știință și medicii să aibă acces la cele mai bune practici și la mai multe cunoștințe cu privire la această boală; |
| --- | --- |

48.

invită Comisia să exploateze capacitățile Centrului European de Prevenire și Control al Bolilor (CEPCB), funcțional în prezent, integrând în misiunea acestuia bolile netransmisibile și utilizându-l cu rolul de sediu al cercetării realizate în UE în domeniul cancerului, unde să poată fi exploatate și analizate toate datele colectate în fiecare stat membru, astfel încât oamenii de știință și medicii să aibă acces la cele mai bune practici și la mai multe cunoștințe cu privire la această boală;

| 49. | salută propunerea Comisiei de creare a unui parteneriat european de acțiune împotriva cancerului pentru perioada 2009-2013, precum și propunerea de reducere a cheltuielilor cauzate de cancer prin introducerea testării întregii populații pentru cancer la sân, cervical sau colorectal până în 2013 și îndeamnă statele membre să aplice în integralitate aceste orientări; |
| --- | --- |

49.

salută propunerea Comisiei de creare a unui parteneriat european de acțiune împotriva cancerului pentru perioada 2009-2013, precum și propunerea de reducere a cheltuielilor cauzate de cancer prin introducerea testării întregii populații pentru cancer la sân, cervical sau colorectal până în 2013 și îndeamnă statele membre să aplice în integralitate aceste orientări;

| 50. | invită Comisia să întocmească o cartă pentru protecția pacienților afectați de cancer și a persoanelor cu afecțiuni cronice la locul de muncă, cu scopul de a cere companiilor să creeze condițiile necesare pentru ca pacienții să își poată continua activitatea profesională în timpul tratamentului și pentru a putea să revină pe piața muncii după încheierea acestuia; |
| --- | --- |

50.

invită Comisia să întocmească o cartă pentru protecția pacienților afectați de cancer și a persoanelor cu afecțiuni cronice la locul de muncă, cu scopul de a cere companiilor să creeze condițiile necesare pentru ca pacienții să își poată continua activitatea profesională în timpul tratamentului și pentru a putea să revină pe piața muncii după încheierea acestuia;

| 51. | invită Comisia, statele membre și Agenția europeană pentru produse chimice să implementeze Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH) și să actualizeze lista cu substanțe care suscită preocupări foarte mari și care cuprinde și substanțele cancerigene; |
| --- | --- |

51.

invită Comisia, statele membre și Agenția europeană pentru produse chimice să implementeze Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH) și să actualizeze lista cu substanțe care suscită preocupări foarte mari și care cuprinde și substanțele cancerigene;

| 52. | invită Comisia ca, în cadrul acestui parteneriat, să încurajeze și să sprijine inițiativele menite să stopeze importurile de mărfuri ce conțin substanțe chimice cancerigene, precum și să adopte măsuri la scară europeană cu scopul de a intensifica controlul pentru a detecta substanțele chimice, inclusiv pesticidele, în produsele alimentare; |
| --- | --- |

52.

invită Comisia ca, în cadrul acestui parteneriat, să încurajeze și să sprijine inițiativele menite să stopeze importurile de mărfuri ce conțin substanțe chimice cancerigene, precum și să adopte măsuri la scară europeană cu scopul de a intensifica controlul pentru a detecta substanțele chimice, inclusiv pesticidele, în produsele alimentare;

| 53. | constată că, în cazul pacienților care suferă de cancer în fază terminală, calitatea îngrijirilor paliative variază între statele membre și poate beneficia de schimbul de bune practici; solicită, prin urmare, Comisiei și statelor membre să încurajeze și să promoveze îngrijirile paliative și să stabilească orientări de folosire a acestora; |
| --- | --- |

53.

constată că, în cazul pacienților care suferă de cancer în fază terminală, calitatea îngrijirilor paliative variază între statele membre și poate beneficia de schimbul de bune practici; solicită, prin urmare, Comisiei și statelor membre să încurajeze și să promoveze îngrijirile paliative și să stabilească orientări de folosire a acestora;

| 54. | subliniază că ar trebui depuse mai multe eforturi în cadrul programelor de reabilitare psihosocială și profesională a pacienților suferind de cancer, care să includă o serie largă de activități destinate informării și consilierii în legătură cu eventualele schimbări în stilul de viață și în comportament, sprijinului psihologic și aspectelor privind protecția socială; subliniază că este important să se monitorizeze și să se evalueze starea sănătății mentale a persoanelor care suferă de cancer; |
| --- | --- |

54.

subliniază că ar trebui depuse mai multe eforturi în cadrul programelor de reabilitare psihosocială și profesională a pacienților suferind de cancer, care să includă o serie largă de activități destinate informării și consilierii în legătură cu eventualele schimbări în stilul de viață și în comportament, sprijinului psihologic și aspectelor privind protecția socială; subliniază că este important să se monitorizeze și să se evalueze starea sănătății mentale a persoanelor care suferă de cancer;

| 55. | invită Comisia și statele membre să se asigure că studiile de supraveghere biologică efectuate pe persoane la nivelul Uniunii beneficiază de o finanțare suficientă, care să permită monitorizarea substanțelor cancerigene și a altor substanțe care contribuie la apariția cancerului, pentru a putea evalua eficiența politicii adoptate; |
| --- | --- |

55.

invită Comisia și statele membre să se asigure că studiile de supraveghere biologică efectuate pe persoane la nivelul Uniunii beneficiază de o finanțare suficientă, care să permită monitorizarea substanțelor cancerigene și a altor substanțe care contribuie la apariția cancerului, pentru a putea evalua eficiența politicii adoptate;

| 56. | consideră că parteneriatul ar trebui să asigure integrarea eficientă a inițiativelor deja existente în materie de coordonare a cercetării asupra cancerului și să încurajeze într-o mai mare măsură parteneriatele de tip public-privat, în vederea stimulării activității de cercetare și de depistare, în special în domeniul imagisticii medicale; |
| --- | --- |

56.

consideră că parteneriatul ar trebui să asigure integrarea eficientă a inițiativelor deja existente în materie de coordonare a cercetării asupra cancerului și să încurajeze într-o mai mare măsură parteneriatele de tip public-privat, în vederea stimulării activității de cercetare și de depistare, în special în domeniul imagisticii medicale;

| 57. | consideră că structura propusă prezintă încă lacune, deoarece nu au fost stabilite în mod clar obiective specifice de acțiune, cum ar fi, de exemplu, modalitățile de integrare a planurilor tuturor statelor membre de combatere a cancerului până în 2013, și invită Comisia să rectifice această lipsă de orientare; |
| --- | --- |

57.

consideră că structura propusă prezintă încă lacune, deoarece nu au fost stabilite în mod clar obiective specifice de acțiune, cum ar fi, de exemplu, modalitățile de integrare a planurilor tuturor statelor membre de combatere a cancerului până în 2013, și invită Comisia să rectifice această lipsă de orientare;

| 58. | solicită alocarea mai multor fonduri programelor de politici regionale și programelor Fondului Social European pentru a educa și a informa cetățenii cu privire la protecția împotriva cancerului și prevenirea acestuia; |
| --- | --- |

58.

solicită alocarea mai multor fonduri programelor de politici regionale și programelor Fondului Social European pentru a educa și a informa cetățenii cu privire la protecția împotriva cancerului și prevenirea acestuia;

| 59. | invită Comisia să se asigure că legislația comunitară prevede măsuri stimulative destinate întreprinderilor și cercetătorilor, pentru implicarea acestora în activitățile de cercetare curente, în scopul creării de noi generații de medicamente și de noi tratamente bazate pe dovezi științifice în materie de combatere și control al cancerului; |
| --- | --- |

59.

invită Comisia să se asigure că legislația comunitară prevede măsuri stimulative destinate întreprinderilor și cercetătorilor, pentru implicarea acestora în activitățile de cercetare curente, în scopul creării de noi generații de medicamente și de noi tratamente bazate pe dovezi științifice în materie de combatere și control al cancerului;

| 60. | subliniază importanța revizuirii Directivei 2001/20/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 4 aprilie 2001 privind apropierea actelor cu putere de lege și a actelor administrative ale statelor membre privind aplicarea bunelor practici clinice în cazul efectuării de studii clinice pentru evaluarea produselor medicamentoase de uz uman (15) (Directiva privind studiile clinice), pentru a încuraja eforturi mai susținute de cercetare în domeniul cancerului, în special în ceea ce privește depistarea, inclusiv pe depisarea precoce, nu fără a recunoaște cheltuielile pe care le implică acest lucru pentru sectorul cercetării necomerciale, precum și să îmbunătățească informațiile disponibile asupra testelor clinice în curs sau finalizate cu succes, destinate pacienților și publicului în general; |
| --- | --- |

60.

subliniază importanța revizuirii Directivei 2001/20/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 4 aprilie 2001 privind apropierea actelor cu putere de lege și a actelor administrative ale statelor membre privind aplicarea bunelor practici clinice în cazul efectuării de studii clinice pentru evaluarea produselor medicamentoase de uz uman (15) (Directiva privind studiile clinice), pentru a încuraja eforturi mai susținute de cercetare în domeniul cancerului, în special în ceea ce privește depistarea, inclusiv pe depisarea precoce, nu fără a recunoaște cheltuielile pe care le implică acest lucru pentru sectorul cercetării necomerciale, precum și să îmbunătățească informațiile disponibile asupra testelor clinice în curs sau finalizate cu succes, destinate pacienților și publicului în general;

| 61. | invită Comisia să garanteze că legislația UE conține stimulente care să încurajeze cercetătorii și industria ca, în vederea prevenirii cancerului, să dezvolte abordări bazate pe aspectele legate de nutriție și alte produse naturale, validate prin cercetare nutrigenomică și epigenetică; |
| --- | --- |

61.

invită Comisia să garanteze că legislația UE conține stimulente care să încurajeze cercetătorii și industria ca, în vederea prevenirii cancerului, să dezvolte abordări bazate pe aspectele legate de nutriție și alte produse naturale, validate prin cercetare nutrigenomică și epigenetică;

| 62. | insistă, de asemenea, asupra caracterului urgent al instituirii unui brevet comunitar, precum și a unui brevet internațional; |
| --- | --- |

62.

insistă, de asemenea, asupra caracterului urgent al instituirii unui brevet comunitar, precum și a unui brevet internațional;

| 63. | invită Comisia să asigure, prin intermediul rețelelor de personal medico-sanitar, răspândirea celor mai bune practici de tratament și îngrijire, pentru ca cetățenii să aibă acces la cel mai bun tratament disponibil; |
| --- | --- |

63.

invită Comisia să asigure, prin intermediul rețelelor de personal medico-sanitar, răspândirea celor mai bune practici de tratament și îngrijire, pentru ca cetățenii să aibă acces la cel mai bun tratament disponibil;

| 64. | invită statele membre și Comisia Europeană să elaboreze și să consolideze inițiative care să ofere sprijin persoanelor afectate direct sau indirect de cancer, în special prin inițierea și dezvoltarea unor programe de asistență psihologică și sprijin, în întreaga Uniune, pentru persoanele care au supraviețuit cancerului; |
| --- | --- |

64.

invită statele membre și Comisia Europeană să elaboreze și să consolideze inițiative care să ofere sprijin persoanelor afectate direct sau indirect de cancer, în special prin inițierea și dezvoltarea unor programe de asistență psihologică și sprijin, în întreaga Uniune, pentru persoanele care au supraviețuit cancerului;

| 65. | invită statele membre și Comisia să depună eforturi pentru a elabora orientări pentru o definiție comună a handicapului, care să poată include persoanele suferind de boli cronice sau de cancer și, între timp, să se asigure că statele membre care încă nu au inclus aceste persoane în definiția națională a handicapului vor lua cât mai curând măsurile necesare pentru a o face; |
| --- | --- |

65.

invită statele membre și Comisia să depună eforturi pentru a elabora orientări pentru o definiție comună a handicapului, care să poată include persoanele suferind de boli cronice sau de cancer și, între timp, să se asigure că statele membre care încă nu au inclus aceste persoane în definiția națională a handicapului vor lua cât mai curând măsurile necesare pentru a o face;

| 66. | îndeamnă Comisia și statele membre să se asigure că medicamentele pentru tratarea cancerului, inclusiv tratamentele pentru formele rare și mai puțin obișnuite de cancer, sunt disponibile în egală măsură în toate statele membre, pentru toți pacienții care au nevoie de ele; invită Comisia și statele membre să adopte măsuri specifice și coordonate pentru a reduce inegalitățile în ceea ce privește accesul la îngrijire medicală și la tratamente împotriva cancerului, care să includă și noile medicamente „focalizate” pentru tratarea cancerului, recent introduse pe piață; |
| --- | --- |

66.

îndeamnă Comisia și statele membre să se asigure că medicamentele pentru tratarea cancerului, inclusiv tratamentele pentru formele rare și mai puțin obișnuite de cancer, sunt disponibile în egală măsură în toate statele membre, pentru toți pacienții care au nevoie de ele; invită Comisia și statele membre să adopte măsuri specifice și coordonate pentru a reduce inegalitățile în ceea ce privește accesul la îngrijire medicală și la tratamente împotriva cancerului, care să includă și noile medicamente „focalizate” pentru tratarea cancerului, recent introduse pe piață;

| 67. | speră ca statele membre să adopte politici mai bune de informare cu privire la importanța testelor de depistare a cancerului de sân, a cancerului de col uterin și a cancerului de colon, în scopul măririi gradului de acceptare și a ratelor de participare în rândul tuturor grupurilor de persoane vizate, acordându-se o atenție deosebită includerii minorităților și a grupurilor socioeconomice defavorizate; |
| --- | --- |

67.

speră ca statele membre să adopte politici mai bune de informare cu privire la importanța testelor de depistare a cancerului de sân, a cancerului de col uterin și a cancerului de colon, în scopul măririi gradului de acceptare și a ratelor de participare în rândul tuturor grupurilor de persoane vizate, acordându-se o atenție deosebită includerii minorităților și a grupurilor socioeconomice defavorizate;

| 68. | subliniază că obiectivele stabilite de parteneriatul pentru lupta împotriva cancerului sunt obiective pe termen lung și, în consecință, îndeamnă instituțiile europene să sprijine acest parteneriat în cadrul viitorului buget comunitar pentru sănătate, pentru a asigura sustenabilitatea și viabilitatea acestuia pe o perioadă de zece ani; invită Comisia să evalueze, să monitorizeze și să alcătuiască rapoarte anuale cu privire la eficiența și progresele înregistrate în aplicarea recomandărilor parteneriatului european; |
| --- | --- |

68.

subliniază că obiectivele stabilite de parteneriatul pentru lupta împotriva cancerului sunt obiective pe termen lung și, în consecință, îndeamnă instituțiile europene să sprijine acest parteneriat în cadrul viitorului buget comunitar pentru sănătate, pentru a asigura sustenabilitatea și viabilitatea acestuia pe o perioadă de zece ani; invită Comisia să evalueze, să monitorizeze și să alcătuiască rapoarte anuale cu privire la eficiența și progresele înregistrate în aplicarea recomandărilor parteneriatului european;

| 69. | consideră că punerea în aplicare corespunzătoare a legislației existente în materie de substanțe care cauzează sau favorizează apariția cancerului este esențială în lupta împotriva cancerului; de aceea, invită Comisia să asigure punerea în aplicare integrală a legislației relevante privind sănătatea lucrătorilor și să contribuie urgent și cu hotărâre la stabilirea unei liste cuprinzătoare de substanțe care suscită preocupări foarte mari, care să constituie o platformă a deciziilor rapide privind substanțele CMR în contextul autorizărilor în conformitate cu REACH; |
| --- | --- |

69.

consideră că punerea în aplicare corespunzătoare a legislației existente în materie de substanțe care cauzează sau favorizează apariția cancerului este esențială în lupta împotriva cancerului; de aceea, invită Comisia să asigure punerea în aplicare integrală a legislației relevante privind sănătatea lucrătorilor și să contribuie urgent și cu hotărâre la stabilirea unei liste cuprinzătoare de substanțe care suscită preocupări foarte mari, care să constituie o platformă a deciziilor rapide privind substanțele CMR în contextul autorizărilor în conformitate cu REACH;

| 70. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

70.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO L 301, 20.11.2007, p. 3.

(2)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0477.

(3)  JO L 412, 30.12.2006, p. 1.

(4)  Consiliul Uniunii Europene, concluzii ale Consiliului intitulate „Reducerea implicațiilor cancerului”, a 2876-a sesiune a Consiliului „Ocuparea forței de muncă, politică socială, sănătate și consumatori”, Luxemburg, 10 iunie 2008.

(5)  JO L 327, 16.12.2003, p. 34.

(6)  JO C 227 E, 4.9.2008, p. 160.

(7)  JO C 247 E, 15.10.2009, p. 11.

(8)  JO C 313 E, 20.12.2006, p. 273.

(9)  JO C 68 E, 18.3.2004, p. 611.

(10)  JO L 95, 16.4.1996, p. 9.

(11)  JO L 213, 15.6.2004, p. 8.

(12)  JO C 27 E, 31.1.2008, p. 247.

(13)  JO C 364, 18.12.2000, p. 1.

(14)  Jemal A, Ward E, Thun M (2010) Declining Death Rates Reflect Progress against Cancer. PLoS ONE 5(3): e9584. doi:10.1371/journal.pone.0009584.

(15)  JO L 121, 1.5.2001, p. 34.

---

| 15.3.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 81/107 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 81/107

---

Joi, 6 mai 2010Mobilizarea tehnologiilor informației și comunicațiilor în vederea facilitării tranziției spre o economie eficientă din punct de vedere energetic, cu emisii reduse de carbon

P7_TA(2010)0153

Rezoluția Parlamentului European din 6 mai 2010 referitoare la mobilizarea tehnologiilor informației și comunicațiilor în vederea facilitării tranziției spre o economie eficientă din punct de vedere energetic, cu emisii reduse de carbon (2009/2228(INI))

2011/C 81 E/20

Parlamentul European,

având în vedere Comunicarea Comisiei din 12 martie 2009 către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind mobilizarea tehnologiilor informației și comunicațiilor în vederea facilitării tranziției spre o economie eficientă din punct de vedere energetic, cu emisii reduse de carbon (COM(2009)0111) și recomandarea sa ulterioară din 9 octombrie 2009 (C(2009)7604),

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Investiția de azi în Europa de mâine” (COM(2009)0036),

având în vedere concluziile reuniunii Consiliului European din 11-12 decembrie 2008, în special obiectivele privind clima și energia prevăzute de acestea,

având în vedere Comunicarea Comisiei privind Un plan european de redresare economică (COM(2008)0800),

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Soluționarea problemei eficienței energetice prin tehnologiile informației și comunicațiilor” (COM(2008)0241),

având în vedere acordul politic dintre Parlamentul European și Consiliu referitor la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind performanța energetică a clădirilor (reformare) (COM(2008)0780),

având în vedere Comunicarea Comisiei din 16 decembrie 2008 intitulată „Plan de acțiune pentru implementarea sistemelor de transport inteligente în Europa” (COM(2008)0886),

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Plan de acțiune privind punerea în aplicare a strategiei UE în materie de sănătate animală” (COM(2006)0545),

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A7-0120/2010),

| A. | întrucât măsurile de reducere a consecințelor schimbărilor climatice necesită adoptarea unor măsuri specifice de reducere a consumului de energie și a emisiilor de gaze cu efect de seră, în special prin intermediul unor măsuri de promovare a eficacității energetice și a energiilor regenerabile; |
| --- | --- |

A.

întrucât măsurile de reducere a consecințelor schimbărilor climatice necesită adoptarea unor măsuri specifice de reducere a consumului de energie și a emisiilor de gaze cu efect de seră, în special prin intermediul unor măsuri de promovare a eficacității energetice și a energiilor regenerabile;

| B. | întrucât obiectivele ambițioase în materie de climă și energie stabilite de Uniunea Europeană pentru 2020 pot fi realizate numai prin elaborarea unei compilații de măsuri referitoare la economiile de energie și la eficientizarea consumului de energie, precum și de alte măsuri relevante, în special în cadrul cercetării și inovării, precum și prin fixarea în permanență a unor obiective ambițioase pentru sectoarele neincluse în schema UE de comercializare a certificatelor de emisii și pentru performanța energetică a produselor; |
| --- | --- |

B.

întrucât obiectivele ambițioase în materie de climă și energie stabilite de Uniunea Europeană pentru 2020 pot fi realizate numai prin elaborarea unei compilații de măsuri referitoare la economiile de energie și la eficientizarea consumului de energie, precum și de alte măsuri relevante, în special în cadrul cercetării și inovării, precum și prin fixarea în permanență a unor obiective ambițioase pentru sectoarele neincluse în schema UE de comercializare a certificatelor de emisii și pentru performanța energetică a produselor;

| C. | întrucât economiile de energie nu se fac suficient de repede pentru a putea îndeplini obiectivul fixat pentru 2020 și întrucât măsurile existente legate de exploatarea TIC nu sunt suficiente pentru gama de modificări care trebuie efectuate pentru a trece la un sistem energetic durabil cu emisii scăzute de carbon; |
| --- | --- |

C.

întrucât economiile de energie nu se fac suficient de repede pentru a putea îndeplini obiectivul fixat pentru 2020 și întrucât măsurile existente legate de exploatarea TIC nu sunt suficiente pentru gama de modificări care trebuie efectuate pentru a trece la un sistem energetic durabil cu emisii scăzute de carbon;

| D. | întrucât sectorul tehnologiilor informației și comunicațiilor (TIC) este responsabil pentru aproximativ 8 % din consumul de energie electrică și 2 % din emisiile de carbon din Europa (dintre care 1,75 % sunt rezultatul utilizării produselor și serviciilor TIC și 0.25 % al producției acestora), amprenta sa de carbon fiind într-o creștere rapidă; |
| --- | --- |

D.

întrucât sectorul tehnologiilor informației și comunicațiilor (TIC) este responsabil pentru aproximativ 8 % din consumul de energie electrică și 2 % din emisiile de carbon din Europa (dintre care 1,75 % sunt rezultatul utilizării produselor și serviciilor TIC și 0.25 % al producției acestora), amprenta sa de carbon fiind într-o creștere rapidă;

| E. | întrucât TIC reprezintă aproape 7 % din forța de muncă și peste 6 % din PIB și întrucât UE este într-un pericol real de a-și pierde poziția de lider în ceea ce privește tehnologia digitală, inovația în acest sector trebuie intensificată imediat, atât în beneficiul climei, cât și pentru crearea în viitor a unor locuri de muncă ecologice; |
| --- | --- |

E.

întrucât TIC reprezintă aproape 7 % din forța de muncă și peste 6 % din PIB și întrucât UE este într-un pericol real de a-și pierde poziția de lider în ceea ce privește tehnologia digitală, inovația în acest sector trebuie intensificată imediat, atât în beneficiul climei, cât și pentru crearea în viitor a unor locuri de muncă ecologice;

| F. | întrucât TIC prezintă un potențial enorm și neexploatat cu privire la economiile de energie și pot contribui la îmbunătățirea eficienței energetice printr-o gamă largă de aplicații; întrucât, pe deasupra, până în prezent astfel de aplicații nu au fost utilizate suficient; |
| --- | --- |

F.

întrucât TIC prezintă un potențial enorm și neexploatat cu privire la economiile de energie și pot contribui la îmbunătățirea eficienței energetice printr-o gamă largă de aplicații; întrucât, pe deasupra, până în prezent astfel de aplicații nu au fost utilizate suficient;

| G. | întrucât tehnologiile informației și comunicațiilor (TIC) pot aduce o contribuție semnificativă la eficiența energetică a economiei UE, în special în sectorul imobiliar și cel al transporturilor, dar și în societate în general, prin sporirea producției și distribuției de energie în vederea realizării obiectivului de a realiza economii de energie de 20 % până în 2020; |
| --- | --- |

G.

întrucât tehnologiile informației și comunicațiilor (TIC) pot aduce o contribuție semnificativă la eficiența energetică a economiei UE, în special în sectorul imobiliar și cel al transporturilor, dar și în societate în general, prin sporirea producției și distribuției de energie în vederea realizării obiectivului de a realiza economii de energie de 20 % până în 2020;

| H. | întrucât sursele de energie regenerabile pot fi utilizate cu succes pentru satisfacerea necesităților TIC în materie de energie electrică; întrucât sistemele bazate pe TIC pot reduce consumul de energie al clădirilor cu până la 17 % și emisiile de carbon din transporturi cu până la 27 %; |
| --- | --- |

H.

întrucât sursele de energie regenerabile pot fi utilizate cu succes pentru satisfacerea necesităților TIC în materie de energie electrică; întrucât sistemele bazate pe TIC pot reduce consumul de energie al clădirilor cu până la 17 % și emisiile de carbon din transporturi cu până la 27 %;

| I. | întrucât organizațiile comerciale și de afaceri, în special cele din sectoarele transporturilor, producției și construcțiilor, joacă un rol-cheie în reducerea consumului energetic și, în această privință, ar trebui să promoveze, de asemenea, utilizarea TIC; |
| --- | --- |

I.

întrucât organizațiile comerciale și de afaceri, în special cele din sectoarele transporturilor, producției și construcțiilor, joacă un rol-cheie în reducerea consumului energetic și, în această privință, ar trebui să promoveze, de asemenea, utilizarea TIC;

| J. | întrucât TIC reprezintă o tehnologie care oferă capacitatea de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră prin rețele de distribuție a energiei electrice (rețelele inteligente), clădiri inteligente, locuințe inteligente și sisteme de măsurare inteligente, transport eco-eficient și dematerializare, procese industriale eco-eficiente și sustenabilitate organizațională; |
| --- | --- |

J.

întrucât TIC reprezintă o tehnologie care oferă capacitatea de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră prin rețele de distribuție a energiei electrice (rețelele inteligente), clădiri inteligente, locuințe inteligente și sisteme de măsurare inteligente, transport eco-eficient și dematerializare, procese industriale eco-eficiente și sustenabilitate organizațională;

| K. | întrucât sistemele industriale motorizate reprezintă 65 % din puterea electrică globală utilizată pentru activitățile industriale și întrucât utilizarea generalizată a motoarelor inteligente ar putea duce la o reducere de 0,97 Gt a emisiilor de CO2 în 2020; |
| --- | --- |

K.

întrucât sistemele industriale motorizate reprezintă 65 % din puterea electrică globală utilizată pentru activitățile industriale și întrucât utilizarea generalizată a motoarelor inteligente ar putea duce la o reducere de 0,97 Gt a emisiilor de CO2 în 2020;

| L. | întrucât sunt necesare metodologii și instrumente compatibile în vederea măsurării și monitorizării eficienței consumului de energie; întrucât introducerea generalizată a contorizării inteligente poate reduce consumul de energie cu până la 10 %, poate promova utilizarea la scară mai largă a generației distribuite (a microgenerației) și poate reduce pierderile din rețelele de capacitate mică, promovând astfel răspândirea energiilor regenerabile; |
| --- | --- |

L.

întrucât sunt necesare metodologii și instrumente compatibile în vederea măsurării și monitorizării eficienței consumului de energie; întrucât introducerea generalizată a contorizării inteligente poate reduce consumul de energie cu până la 10 %, poate promova utilizarea la scară mai largă a generației distribuite (a microgenerației) și poate reduce pierderile din rețelele de capacitate mică, promovând astfel răspândirea energiilor regenerabile;

| M. | întrucât utilizarea acestor noi tehnologii este legată în mod direct de introducerea și dezvoltarea benzii largi (broadband) în Europa; |
| --- | --- |

M.

întrucât utilizarea acestor noi tehnologii este legată în mod direct de introducerea și dezvoltarea benzii largi (broadband) în Europa;

| N. | întrucât măsurile luate până în prezent în baza politicii europene de cercetare și inovare și schimburile de informații și de bune practici trebuie incorporate în ce mai bun mod posibil și întrucât cercetarea și dezvoltarea și fondurile structurale ale UE, precum și acțiunile statelor membre și mecanismele de finanțare ale BEI, trebuie să fie mai bine coordonate, astfel încât să creeze sinergii; |
| --- | --- |

N.

întrucât măsurile luate până în prezent în baza politicii europene de cercetare și inovare și schimburile de informații și de bune practici trebuie incorporate în ce mai bun mod posibil și întrucât cercetarea și dezvoltarea și fondurile structurale ale UE, precum și acțiunile statelor membre și mecanismele de finanțare ale BEI, trebuie să fie mai bine coordonate, astfel încât să creeze sinergii;

| O. | întrucât autoritățile naționale, regionale și locale au anumite responsabilități și capacități legate de amenajarea teritoriului, aprovizionarea cu energie, construcțiile publice și gestionarea traficului; |
| --- | --- |

O.

întrucât autoritățile naționale, regionale și locale au anumite responsabilități și capacități legate de amenajarea teritoriului, aprovizionarea cu energie, construcțiile publice și gestionarea traficului;

| P. | întrucât este importantă sensibilizarea consumatorilor cu privire la noile tehnologii și la potențialul economic și beneficiile în materie de economii de energie ale acestora, precum și oferirea către consumatori de capacități îmbunătățite de gestionare a consumul de energie; |
| --- | --- |

P.

întrucât este importantă sensibilizarea consumatorilor cu privire la noile tehnologii și la potențialul economic și beneficiile în materie de economii de energie ale acestora, precum și oferirea către consumatori de capacități îmbunătățite de gestionare a consumul de energie;

| Q. | întrucât, în prezent, între 15 și 20 % din banii cheltuiți pentru funcționarea centrelor de date sunt pierduți pentru alimentarea cu energie și pentru răcire; |
| --- | --- |

Q.

întrucât, în prezent, între 15 și 20 % din banii cheltuiți pentru funcționarea centrelor de date sunt pierduți pentru alimentarea cu energie și pentru răcire;

| R. | având în vedere beneficiile pentru mediu aduse de TIC prin faptul că serviciile diferitelor sectoare sunt acum disponibile online; |
| --- | --- |

R.

având în vedere beneficiile pentru mediu aduse de TIC prin faptul că serviciile diferitelor sectoare sunt acum disponibile online;

| S. | având în vedere felul în care eficiența energetică poate contribui la soluționarea preocupărilor tot mai mari legate de securitatea energetică pe întreg teritoriul Uniunii Europene, |
| --- | --- |

S.

având în vedere felul în care eficiența energetică poate contribui la soluționarea preocupărilor tot mai mari legate de securitatea energetică pe întreg teritoriul Uniunii Europene,

| 1. | salută comunicarea Comisiei și recomandările ulterioare și sprijină punctele principale ale acestora; |
| --- | --- |

1.

salută comunicarea Comisiei și recomandările ulterioare și sprijină punctele principale ale acestora;

| 2. | solicită adoptarea unor măsuri pentru a garanta confidențialitatea informațiilor cu caracter personal în legătură cu contorizarea inteligentă; |
| --- | --- |

2.

solicită adoptarea unor măsuri pentru a garanta confidențialitatea informațiilor cu caracter personal în legătură cu contorizarea inteligentă;

| 3. | solicită, prin urmare, Comisiei să prezinte până la sfârșitul anului 2010 un set de recomandări cu scopul de a garanta introducerea contorizării inteligente în conformitate cu calendarul stabilit în cel de-al treilea pachet privind piața energetică și elaborarea unui set minim de funcții pentru contoarele inteligente pentru a îmbunătăți capacitatea consumatorilor de a-și gestiona consumul de energie și a stabiliza curba cererii, precum și pentru a facilita introducerea noilor servicii energetice și a unei rețele inteligente, inovatoare, armonizate și interoperabile la nivel european, ținând seama de toate bunele practici folosite de unele statele membre, care s-au dovedit eficiente, în special în materie de gestionare a fluxurilor de putere și de informare bidirecționale în timp real; definirea setului minim de funcții ar trebui să ia în considerare activitatea organizațiilor de standardizare europene, CEN, CENELEC și ETSI în ceea ce privește definirea „funcțiilor suplimentare” în conformitate cu mandatul 441 privind standardizarea contoarelor inteligente; |
| --- | --- |

3.

solicită, prin urmare, Comisiei să prezinte până la sfârșitul anului 2010 un set de recomandări cu scopul de a garanta introducerea contorizării inteligente în conformitate cu calendarul stabilit în cel de-al treilea pachet privind piața energetică și elaborarea unui set minim de funcții pentru contoarele inteligente pentru a îmbunătăți capacitatea consumatorilor de a-și gestiona consumul de energie și a stabiliza curba cererii, precum și pentru a facilita introducerea noilor servicii energetice și a unei rețele inteligente, inovatoare, armonizate și interoperabile la nivel european, ținând seama de toate bunele practici folosite de unele statele membre, care s-au dovedit eficiente, în special în materie de gestionare a fluxurilor de putere și de informare bidirecționale în timp real; definirea setului minim de funcții ar trebui să ia în considerare activitatea organizațiilor de standardizare europene, CEN, CENELEC și ETSI în ceea ce privește definirea „funcțiilor suplimentare” în conformitate cu mandatul 441 privind standardizarea contoarelor inteligente;

| 4. | subliniază că, pentru a se realiza potențialele de economisire a energiei în decadele viitoare, sunt așteptate progrese tehnologice și inovații organizaționale strâns legate de TIC; |
| --- | --- |

4.

subliniază că, pentru a se realiza potențialele de economisire a energiei în decadele viitoare, sunt așteptate progrese tehnologice și inovații organizaționale strâns legate de TIC;

| 5. | consideră că TIC sunt indispensabile pentru decuplarea creșterii economice de emisiile de gaze cu efect de seră folosind trei strategii de bază pentru reducerea schimbărilor climatice: reducerea consumului de energie, creșterea eficienței energetice și integrarea energiilor regenerabile; |
| --- | --- |

5.

consideră că TIC sunt indispensabile pentru decuplarea creșterii economice de emisiile de gaze cu efect de seră folosind trei strategii de bază pentru reducerea schimbărilor climatice: reducerea consumului de energie, creșterea eficienței energetice și integrarea energiilor regenerabile;

| 6. | ia act de faptul că singurul mijloc de a asigura comparabilitatea datelor obținute în diferite state membre și de a îmbunătăți eficiența energetică este adoptarea unei metodologii comune de măsurare a consumului de energie și a emisiilor de carbon și a unui cadru metodologic comparativ pentru a calcula nivelurile optime din punctul de vedere al costurilor ale cerințelor minime de performanță energetică în sectorul construcțiilor; subliniază, în plus, necesitatea de a standardiza TIC rapid ca cerință minimă a interoperabilității; consideră că standardizarea ar trebui să se aplice atât la funcțiile de măsurare, cât și la accesul la informațiile contractuale și datele de consum, la comunicarea cu sistemele centrale ale operatorilor prin intermediul rețelei electrice și la conectarea la distanță și la deconectarea de la rețea. |
| --- | --- |

6.

ia act de faptul că singurul mijloc de a asigura comparabilitatea datelor obținute în diferite state membre și de a îmbunătăți eficiența energetică este adoptarea unei metodologii comune de măsurare a consumului de energie și a emisiilor de carbon și a unui cadru metodologic comparativ pentru a calcula nivelurile optime din punctul de vedere al costurilor ale cerințelor minime de performanță energetică în sectorul construcțiilor; subliniază, în plus, necesitatea de a standardiza TIC rapid ca cerință minimă a interoperabilității; consideră că standardizarea ar trebui să se aplice atât la funcțiile de măsurare, cât și la accesul la informațiile contractuale și datele de consum, la comunicarea cu sistemele centrale ale operatorilor prin intermediul rețelei electrice și la conectarea la distanță și la deconectarea de la rețea.

| 7. | subliniază faptul că standardizarea TIC face parte din activitățile de standardizare generale și contribuie la îndeplinirea obiectivelor politice de îmbunătățire a competitivității industriei europene, așa cum este prevăzut în strategia de la Lisabona; sprijină punerea în aplicare a programului de lucru privind standardizarea TIC 2009 în domeniile prioritare identificate: e-Sănătate, e-Incluziune, Transporturi Inteligente, TIC pentru mediu, e-Afacere, e-Aptitudini, e-Învățare, Protecția datelor personale, Confidențialitate, Securitatea rețelelor și a informațiilor; |
| --- | --- |

7.

subliniază faptul că standardizarea TIC face parte din activitățile de standardizare generale și contribuie la îndeplinirea obiectivelor politice de îmbunătățire a competitivității industriei europene, așa cum este prevăzut în strategia de la Lisabona; sprijină punerea în aplicare a programului de lucru privind standardizarea TIC 2009 în domeniile prioritare identificate: e-Sănătate, e-Incluziune, Transporturi Inteligente, TIC pentru mediu, e-Afacere, e-Aptitudini, e-Învățare, Protecția datelor personale, Confidențialitate, Securitatea rețelelor și a informațiilor;

| 8. | consideră că, dacă TIC pot contribui la reducerea consumului de energie prin faptul că oferă posibilitatea ca datele să fie monitorizate în mod constant pentru a optimiza consumul public și privat de energie și pentru a îmbunătăți eficiența energetică într-o mulțime de sectoare, ținând cont de creșterea exponențială a propriului consum de energie al TIC, acest sector ar trebui să dea un exemplu angajându-se să-l reducă în mod semnificativ; invită Comisia să analizeze felul în care TIC pot contribui de acum încolo la o eficientizare a economiei în materie de utilizare a resurselor; |
| --- | --- |

8.

consideră că, dacă TIC pot contribui la reducerea consumului de energie prin faptul că oferă posibilitatea ca datele să fie monitorizate în mod constant pentru a optimiza consumul public și privat de energie și pentru a îmbunătăți eficiența energetică într-o mulțime de sectoare, ținând cont de creșterea exponențială a propriului consum de energie al TIC, acest sector ar trebui să dea un exemplu angajându-se să-l reducă în mod semnificativ; invită Comisia să analizeze felul în care TIC pot contribui de acum încolo la o eficientizare a economiei în materie de utilizare a resurselor;

| 9. | subliniază că Europa ar trebui să fie inovatoare în ceea ce privește dezvoltarea de aplicații TIC cu emisii scăzute de carbon; consideră că este esențial să se promoveze excelența în cercetarea TIC și să se încurajeze investițiile publice și private în cercetarea și inovarea TIC colaborativă cu risc ridicat; |
| --- | --- |

9.

subliniază că Europa ar trebui să fie inovatoare în ceea ce privește dezvoltarea de aplicații TIC cu emisii scăzute de carbon; consideră că este esențial să se promoveze excelența în cercetarea TIC și să se încurajeze investițiile publice și private în cercetarea și inovarea TIC colaborativă cu risc ridicat;

| 10. | consideră că TIC pot juca un rol important în măsurarea și cuantificarea efectelor globale ale schimbărilor climatice și în evaluarea măsurilor de protecție a climei, contribuind astfel la reglarea politicii în domeniul climei; |
| --- | --- |

10.

consideră că TIC pot juca un rol important în măsurarea și cuantificarea efectelor globale ale schimbărilor climatice și în evaluarea măsurilor de protecție a climei, contribuind astfel la reglarea politicii în domeniul climei;

| 11. | subliniază, în acest sens, că angajamentul sectorului TIC de a reduce propriul său consum de energie ar trebui să se aplice în primul rând centrelor de date; |
| --- | --- |

11.

subliniază, în acest sens, că angajamentul sectorului TIC de a reduce propriul său consum de energie ar trebui să se aplice în primul rând centrelor de date;

| 12. | subliniază importanța propriului consum de energie al sectorului TIC, pe care îl îndeamnă să pună în aplicare Recomandarea Comisiei (C(2009)7604) cât mai curând posibil și cel puțin în termenele prevăzute în recomandare; |
| --- | --- |

12.

subliniază importanța propriului consum de energie al sectorului TIC, pe care îl îndeamnă să pună în aplicare Recomandarea Comisiei (C(2009)7604) cât mai curând posibil și cel puțin în termenele prevăzute în recomandare;

| 13. | consideră că, pentru a realiza potențialele de economisire a energiei în următoarele decade, rețelele de electricitate ar putea deveni sisteme inteligente, cu fluxuri de putere flexibile, controlate, susținute de tehnologia avansată a informației; |
| --- | --- |

13.

consideră că, pentru a realiza potențialele de economisire a energiei în următoarele decade, rețelele de electricitate ar putea deveni sisteme inteligente, cu fluxuri de putere flexibile, controlate, susținute de tehnologia avansată a informației;

| 14. | ia act de faptul că în gospodării, precum și în sectoarele construcțiilor, transportului, logisticii și al industriei, TIC pot fi utilizate în numeroase moduri în vederea îmbunătățirii eficienței energetice și a gestionării energiei; subliniază faptul că aceste aplicații au un impact, printre altele, asupra distribuției de electricitate, iluminatului, încălzirii, răcirii, ventilației, climatizării, precum și asupra oportunităților oferite de TIC în materie de contorizare, monitorizare și automatizare; susține că contoarele inteligente, iluminatul eficient, cloud computing și software-ul distribuit pot transforma modelele de utilizare a resurselor de energie; |
| --- | --- |

14.

ia act de faptul că în gospodării, precum și în sectoarele construcțiilor, transportului, logisticii și al industriei, TIC pot fi utilizate în numeroase moduri în vederea îmbunătățirii eficienței energetice și a gestionării energiei; subliniază faptul că aceste aplicații au un impact, printre altele, asupra distribuției de electricitate, iluminatului, încălzirii, răcirii, ventilației, climatizării, precum și asupra oportunităților oferite de TIC în materie de contorizare, monitorizare și automatizare; susține că contoarele inteligente, iluminatul eficient, cloud computing și software-ul distribuit pot transforma modelele de utilizare a resurselor de energie;

| 15. | subliniază faptul că TIC pot oferi planificării urbane și guvernanței infrastructurii orașelor soluții inovatoare de reducere a emisiilor de carbon; |
| --- | --- |

15.

subliniază faptul că TIC pot oferi planificării urbane și guvernanței infrastructurii orașelor soluții inovatoare de reducere a emisiilor de carbon;

| 16. | este de părere că utilizarea TIC poate juca un rol esențial pentru îmbunătățirea eficienței energetice, în special în gestionarea și funcționarea aglomerațiilor urbane; consideră că „proiectele urbane inteligente” demonstrează potențialul TIC de reducere a consumului energetic și încurajează alte orașe să-și îmbunătățească realizările și să adopte bune practici; |
| --- | --- |

16.

este de părere că utilizarea TIC poate juca un rol esențial pentru îmbunătățirea eficienței energetice, în special în gestionarea și funcționarea aglomerațiilor urbane; consideră că „proiectele urbane inteligente” demonstrează potențialul TIC de reducere a consumului energetic și încurajează alte orașe să-și îmbunătățească realizările și să adopte bune practici;

| 17. | subliniază faptul că cooperarea mai strânsă între autoritățile publice și furnizorii de servicii publice în ceea ce privește introducerea contorizării inteligente ar putea reduce costurile și ar oferi servicii mai bune consumatorilor; |
| --- | --- |

17.

subliniază faptul că cooperarea mai strânsă între autoritățile publice și furnizorii de servicii publice în ceea ce privește introducerea contorizării inteligente ar putea reduce costurile și ar oferi servicii mai bune consumatorilor;

| 18. | subliniază importanța implicării serviciilor publice, a orașelor și a autorităților municipale în procesul decizional în vederea introducerii unor măsuri concrete legate de reducerea consumului de energie și de eficiența energetică și subliniază importanța TIC în acest domeniu; |
| --- | --- |

18.

subliniază importanța implicării serviciilor publice, a orașelor și a autorităților municipale în procesul decizional în vederea introducerii unor măsuri concrete legate de reducerea consumului de energie și de eficiența energetică și subliniază importanța TIC în acest domeniu;

| 19. | subliniază că toate sectoarele utilizatoare de energie trebuie să își aducă cea mai mare contribuție posibilă la îmbunătățirea eficienței energetice; observă că realizarea obiectivului general în materie de reducere a consumului de energie la nivel european va depinde de economiile acumulate la toate nivelurile inferioare; |
| --- | --- |

19.

subliniază că toate sectoarele utilizatoare de energie trebuie să își aducă cea mai mare contribuție posibilă la îmbunătățirea eficienței energetice; observă că realizarea obiectivului general în materie de reducere a consumului de energie la nivel european va depinde de economiile acumulate la toate nivelurile inferioare;

| 20. | subliniază faptul că sectorul TIC trebuie să încerce, de asemenea, să îmbunătățească eficacitatea energetică și utilizarea la scară mai largă a surselor de energie neutre din punctul de vedere al emisiilor de carbon, dezvoltând echipamente, rețele de comunicații și sisteme de transmisie; în același timp, Comisia trebuie să fie flexibilă în ceea ce privește ajustarea reglementărilor la dezvoltarea tehnică a sectorului; |
| --- | --- |

20.

subliniază faptul că sectorul TIC trebuie să încerce, de asemenea, să îmbunătățească eficacitatea energetică și utilizarea la scară mai largă a surselor de energie neutre din punctul de vedere al emisiilor de carbon, dezvoltând echipamente, rețele de comunicații și sisteme de transmisie; în același timp, Comisia trebuie să fie flexibilă în ceea ce privește ajustarea reglementărilor la dezvoltarea tehnică a sectorului;

| 21. | subliniază faptul că, în sectorul industrial, tehnologiile de contorizare și de control, împreună cu software-ul corespunzător, sunt esențiale pentru realizarea potențialelor de economisire a resurselor; |
| --- | --- |

21.

subliniază faptul că, în sectorul industrial, tehnologiile de contorizare și de control, împreună cu software-ul corespunzător, sunt esențiale pentru realizarea potențialelor de economisire a resurselor;

| 22. | își exprimă regretul față de ritmul lent al progreselor înregistrate în ceea ce privește exploatarea potențialului eficienței energetice și economisirea energiei pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră; invită Comisia să țină seama pe deplin de potențialul TIC de economisire a energiei la punerea în aplicare a Directivei 2009/125/CE din 21 octombrie 2009 a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a unui cadru pentru stabilirea cerințelor în materie de proiectare ecologică aplicabile produselor cu impact energetic (1); |
| --- | --- |

22.

își exprimă regretul față de ritmul lent al progreselor înregistrate în ceea ce privește exploatarea potențialului eficienței energetice și economisirea energiei pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră; invită Comisia să țină seama pe deplin de potențialul TIC de economisire a energiei la punerea în aplicare a Directivei 2009/125/CE din 21 octombrie 2009 a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a unui cadru pentru stabilirea cerințelor în materie de proiectare ecologică aplicabile produselor cu impact energetic (1);

| 23. | subliniază importanța rolului TIC în materie de eficiență energetică, aspect care a fost evidențiat și prin faptul că, în 2007, această chestiune a fost considerată prioritară pentru TIC în cadrul celui de al șaptelea program cadru pentru cercetare și dezvoltare tehnologică (2); |
| --- | --- |

23.

subliniază importanța rolului TIC în materie de eficiență energetică, aspect care a fost evidențiat și prin faptul că, în 2007, această chestiune a fost considerată prioritară pentru TIC în cadrul celui de al șaptelea program cadru pentru cercetare și dezvoltare tehnologică (2);

| 24. | consideră că ar trebui acordată prioritate stimulării economiei europene prin intermediul investițiilor în noile tehnologii și, în special, prin dezvoltarea benzii largi în diferitele state membre, asigurând astfel creșterea economică și furnizând acces la noi sisteme și aplicații pentru un număr din ce în ce mai mare de cetățeni și întreprinderi din UE și realizând obiectivele în materie de eficiență energetică stabilite de UE pentru 2020; mai mult decât atât, dezvoltarea TIC pe care o reprezintă trecerea la o economie cu emisii scăzute de carbon va contribui la reducerea dependenței de aprovizionarea cu energie, precum și la gestionarea problemei costurilor ridicate ale materiilor prime; |
| --- | --- |

24.

consideră că ar trebui acordată prioritate stimulării economiei europene prin intermediul investițiilor în noile tehnologii și, în special, prin dezvoltarea benzii largi în diferitele state membre, asigurând astfel creșterea economică și furnizând acces la noi sisteme și aplicații pentru un număr din ce în ce mai mare de cetățeni și întreprinderi din UE și realizând obiectivele în materie de eficiență energetică stabilite de UE pentru 2020; mai mult decât atât, dezvoltarea TIC pe care o reprezintă trecerea la o economie cu emisii scăzute de carbon va contribui la reducerea dependenței de aprovizionarea cu energie, precum și la gestionarea problemei costurilor ridicate ale materiilor prime;

| 25. | invită statele membre să faciliteze, prin dezvoltarea infrastructurilor corespunzătoare, accesul la internetul de bandă largă pentru toți cetățenii UE pentru a se asigura că aceștia beneficiază de un acces egal la serviciile online, ceea ce poate reduce nevoia de a călători; |
| --- | --- |

25.

invită statele membre să faciliteze, prin dezvoltarea infrastructurilor corespunzătoare, accesul la internetul de bandă largă pentru toți cetățenii UE pentru a se asigura că aceștia beneficiază de un acces egal la serviciile online, ceea ce poate reduce nevoia de a călători;

| 26. | solicită dezvoltarea și introducerea treptată a serviciilor online (serviciile bancare online, comerțul online, e-guvernanța, e-învățarea-sănătate) și a lucrului la distanță în vederea îmbunătățirii calității serviciilor furnizate publicului și, în același timp, a reducerii emisiilor de carbon; invită statele membre să dezvolte astfel de servicii care contribuie atât la economii de timp pentru cetățeni, cât și la reducerea deplasărilor; |
| --- | --- |

26.

solicită dezvoltarea și introducerea treptată a serviciilor online (serviciile bancare online, comerțul online, e-guvernanța, e-învățarea-sănătate) și a lucrului la distanță în vederea îmbunătățirii calității serviciilor furnizate publicului și, în același timp, a reducerii emisiilor de carbon; invită statele membre să dezvolte astfel de servicii care contribuie atât la economii de timp pentru cetățeni, cât și la reducerea deplasărilor;

| 27. | subliniază importanța logisticii pentru raționalizarea transporturilor și în reducerea emisiilor de carbon; recunoaște necesitatea creșterii investițiilor publice și private în instrumentele TIC, pentru dezvoltarea unor infrastructuri energetice inteligente pentru transporturi și, în special, pentru realizarea sistemelor e-Freight și Transporturi Inteligente (STI); |
| --- | --- |

27.

subliniază importanța logisticii pentru raționalizarea transporturilor și în reducerea emisiilor de carbon; recunoaște necesitatea creșterii investițiilor publice și private în instrumentele TIC, pentru dezvoltarea unor infrastructuri energetice inteligente pentru transporturi și, în special, pentru realizarea sistemelor e-Freight și Transporturi Inteligente (STI);

| 28. | consideră că utilizarea sistemelor de transporturi inteligente (STI) aplicate la transporturile rutiere și conectate la alte moduri de transport poate contribui la reducerea aglomerației și a efectelor nocive asupra mediului; consideră că aplicarea TIC la transporturile de pasageri și disponibilitatea unor tehnologii noi și a unor informații minime privind drumurile și interacțiunea lor cu pneurile și condițiile meteo, afișabile pe ecranul cu care sunt echipate vehiculele, vor face posibile călătoriile și transporturile într-un mod mai eficient, mai rapid și mai sigur; |
| --- | --- |

28.

consideră că utilizarea sistemelor de transporturi inteligente (STI) aplicate la transporturile rutiere și conectate la alte moduri de transport poate contribui la reducerea aglomerației și a efectelor nocive asupra mediului; consideră că aplicarea TIC la transporturile de pasageri și disponibilitatea unor tehnologii noi și a unor informații minime privind drumurile și interacțiunea lor cu pneurile și condițiile meteo, afișabile pe ecranul cu care sunt echipate vehiculele, vor face posibile călătoriile și transporturile într-un mod mai eficient, mai rapid și mai sigur;

| 29. | subliniază importanța TIC în planificarea unei noi politici europene în domeniul transporturilor solicită ca eventualele planuri de acest fel elaborate de Comisie să includă soluții TIC, printre altele, în reglementarea fluxurilor de trafic, precum și să mărească intermodalitatea în sectorul transporturilor și să optimizeze echilibrul dintre diferitele moduri de transport; |
| --- | --- |

29.

subliniază importanța TIC în planificarea unei noi politici europene în domeniul transporturilor solicită ca eventualele planuri de acest fel elaborate de Comisie să includă soluții TIC, printre altele, în reglementarea fluxurilor de trafic, precum și să mărească intermodalitatea în sectorul transporturilor și să optimizeze echilibrul dintre diferitele moduri de transport;

| 30. | invită Comisia și statele membre să furnizeze aplicațiile necesare pentru a crea infrastructura tehnologică care să permită o reducere a transportului rutier și o dezvoltare a intermodalității; |
| --- | --- |

30.

invită Comisia și statele membre să furnizeze aplicațiile necesare pentru a crea infrastructura tehnologică care să permită o reducere a transportului rutier și o dezvoltare a intermodalității;

| 31. | subliniază faptul că, pentru a obține economii de energie în sectorul transporturilor, călătoriile ar putea fi evitate prin intermediul ședințelor virtuale, iar sistemele de transport inteligente vor permite existența unui sistem de transport deosebit de eficient; |
| --- | --- |

31.

subliniază faptul că, pentru a obține economii de energie în sectorul transporturilor, călătoriile ar putea fi evitate prin intermediul ședințelor virtuale, iar sistemele de transport inteligente vor permite existența unui sistem de transport deosebit de eficient;

| 32. | îndeamnă Comisia să-și întețească eforturile în ceea ce privește utilizarea TIC în domeniul transporturilor, în special utilizarea sistemelor de monitorizare și contorizare; consideră că este esențial ca rezultatele măsurătorilor să fie luate în considerare în controlarea în timp real a traficului și în dezvoltarea și îmbunătățirea rețelei de transporturi urbane și regionale; |
| --- | --- |

32.

îndeamnă Comisia să-și întețească eforturile în ceea ce privește utilizarea TIC în domeniul transporturilor, în special utilizarea sistemelor de monitorizare și contorizare; consideră că este esențial ca rezultatele măsurătorilor să fie luate în considerare în controlarea în timp real a traficului și în dezvoltarea și îmbunătățirea rețelei de transporturi urbane și regionale;

| 33. | invită Comisia să promoveze introducerea generalizată a motoarelor inteligente pentru a susține sectoarele principale și platformele tehnologice comune vizate; |
| --- | --- |

33.

invită Comisia să promoveze introducerea generalizată a motoarelor inteligente pentru a susține sectoarele principale și platformele tehnologice comune vizate;

| 34. | subliniază necesitatea unei strategii comune privind dezvoltarea și producția de automobile electrice; în plus, îndeamnă Comisia să acorde prioritate automobilelor inteligente și proiectelor de drumuri inteligente, precum și proiectelor-pilot de cercetare și dezvoltare privind dispozitivele V2V și V2R, care pot crea noi ocazii de afaceri pentru companiile TIC europene; |
| --- | --- |

34.

subliniază necesitatea unei strategii comune privind dezvoltarea și producția de automobile electrice; în plus, îndeamnă Comisia să acorde prioritate automobilelor inteligente și proiectelor de drumuri inteligente, precum și proiectelor-pilot de cercetare și dezvoltare privind dispozitivele V2V și V2R, care pot crea noi ocazii de afaceri pentru companiile TIC europene;

| 35. | recomandă ca, în contextul activității depuse de Institutul European de Inovare și Tehnologie, să se acorde prioritate inițiativelor de dezvoltare a TIC pentru proiecte urbane inteligente durabile, deoarece peste 80 % din cetățenii UE locuiesc în orașe, care se confruntă cu cele mai mari provocări întâlnite în prezent de societățile europene în domeniile dezvoltării durabile, mobilității, comunicațiilor, sănătății, securității, bunăstării etc.; |
| --- | --- |

35.

recomandă ca, în contextul activității depuse de Institutul European de Inovare și Tehnologie, să se acorde prioritate inițiativelor de dezvoltare a TIC pentru proiecte urbane inteligente durabile, deoarece peste 80 % din cetățenii UE locuiesc în orașe, care se confruntă cu cele mai mari provocări întâlnite în prezent de societățile europene în domeniile dezvoltării durabile, mobilității, comunicațiilor, sănătății, securității, bunăstării etc.;

| 36. | subliniază faptul că propunerea viitoare a Comisiei privind stabilirea unei noi agende digitale pentru Europa ar trebui să vizeze integrarea TIC pentru o economie cu emisii scăzute de carbon; solicită exploatarea tehnologiilor TIC pentru a permite îndeplinirea obiectivelor de reducere a emisiilor de CO2 în sectoarele cheie până în 2020, precum și promovarea unui consum de energie responsabil, în special prin instalarea contoarelor inteligente; subliniază, de asemenea, că, pentru reducerea amprentei sectorului TIC, ar trebui stabilite obiective specifice pentru 2015; |
| --- | --- |

36.

subliniază faptul că propunerea viitoare a Comisiei privind stabilirea unei noi agende digitale pentru Europa ar trebui să vizeze integrarea TIC pentru o economie cu emisii scăzute de carbon; solicită exploatarea tehnologiilor TIC pentru a permite îndeplinirea obiectivelor de reducere a emisiilor de CO2 în sectoarele cheie până în 2020, precum și promovarea unui consum de energie responsabil, în special prin instalarea contoarelor inteligente; subliniază, de asemenea, că, pentru reducerea amprentei sectorului TIC, ar trebui stabilite obiective specifice pentru 2015;

| 37. | constată că un obstacol important în calea utilizării răspândite a TIC în industrie și în serviciile publice îl reprezintă nivelul insuficient al formării necesare în acest domeniu; |
| --- | --- |

37.

constată că un obstacol important în calea utilizării răspândite a TIC în industrie și în serviciile publice îl reprezintă nivelul insuficient al formării necesare în acest domeniu;

| 38. | recomandă respectarea clauzei de revizuire a Directivei privind performanța energetică a clădirilor și extinderea domeniului de aplicare cu scopul de a include clădirile de dimensiuni mai mici în cursul următoarei revizuiri; îndeamnă statele membre să pună în aplicare această directivă; de asemenea, recomandă ca TIC să fie încorporate în măsurile de aplicare referitoare la eficiența energetică; încurajează statele membre să facă publice și ușor de comparat certificatele de performanță energetică a clădirilor publice; |
| --- | --- |

38.

recomandă respectarea clauzei de revizuire a Directivei privind performanța energetică a clădirilor și extinderea domeniului de aplicare cu scopul de a include clădirile de dimensiuni mai mici în cursul următoarei revizuiri; îndeamnă statele membre să pună în aplicare această directivă; de asemenea, recomandă ca TIC să fie încorporate în măsurile de aplicare referitoare la eficiența energetică; încurajează statele membre să facă publice și ușor de comparat certificatele de performanță energetică a clădirilor publice;

| 39. | susține că introducerea generalizată a aparatelor inteligente prin utilizarea comercială a inițiativei comune în domeniul tehnologiei ARTEMIS trebuie să aibă loc cât de curând posibil; |
| --- | --- |

39.

susține că introducerea generalizată a aparatelor inteligente prin utilizarea comercială a inițiativei comune în domeniul tehnologiei ARTEMIS trebuie să aibă loc cât de curând posibil;

| 40. | consideră că o utilizare la scară largă a TIC va stimula creșterea economică europeană, va crea noi locuri de muncă calificate și va stimula piața noilor tehnologii eficiente din punct de vedere energetic și crearea de locuri de muncă ecologice; consideră că sunt necesare investiții semnificative atât pentru cercetare și dezvoltare, cât și pentru utilizarea tehnologiilor existente; invită statele membre să ofere stimulente atât pentru investițiile publice, cât și pentru cele private în eficiența energetică; în acest sens, reamintește responsabilitatea care le revine statelor membre și Comisiei în calitate de părți contractante în contractele de achiziții publice; |
| --- | --- |

40.

consideră că o utilizare la scară largă a TIC va stimula creșterea economică europeană, va crea noi locuri de muncă calificate și va stimula piața noilor tehnologii eficiente din punct de vedere energetic și crearea de locuri de muncă ecologice; consideră că sunt necesare investiții semnificative atât pentru cercetare și dezvoltare, cât și pentru utilizarea tehnologiilor existente; invită statele membre să ofere stimulente atât pentru investițiile publice, cât și pentru cele private în eficiența energetică; în acest sens, reamintește responsabilitatea care le revine statelor membre și Comisiei în calitate de părți contractante în contractele de achiziții publice;

| 41. | subliniază rolul semnificativ al investițiilor private pentru atingerea nivelurilor de finanțare necesare și, prin urmare, consideră că UE ar trebui să asigure o piață favorabilă și un cadru de reglementare care să stimuleze întreprinderile să aplice o strategie ambițioasă a eficienței energetice; având în vedere aceste condiții, consideră că piețele își vor îndeplini obiectivele care le-au fost alocate; prin urmare, invită Comisia să prezinte obiective concrete, ambițioase, pe măsura potențialului diferitelor TIC, așa cum este prevăzut în comunicarea sa (COM(2009)0111); |
| --- | --- |

41.

subliniază rolul semnificativ al investițiilor private pentru atingerea nivelurilor de finanțare necesare și, prin urmare, consideră că UE ar trebui să asigure o piață favorabilă și un cadru de reglementare care să stimuleze întreprinderile să aplice o strategie ambițioasă a eficienței energetice; având în vedere aceste condiții, consideră că piețele își vor îndeplini obiectivele care le-au fost alocate; prin urmare, invită Comisia să prezinte obiective concrete, ambițioase, pe măsura potențialului diferitelor TIC, așa cum este prevăzut în comunicarea sa (COM(2009)0111);

| 42. | invită statele membre să investească în educația în domeniul eficienței energetice, care ar trebui să înceapă din școală, și încurajează dezvoltarea unor cursuri educaționale inovatoare, bazate pe TIC, privind eficiența energetică, într-o rețea largă de școli primare și secundare; |
| --- | --- |

42.

invită statele membre să investească în educația în domeniul eficienței energetice, care ar trebui să înceapă din școală, și încurajează dezvoltarea unor cursuri educaționale inovatoare, bazate pe TIC, privind eficiența energetică, într-o rețea largă de școli primare și secundare;

| 43. | consideră că contorizarea inteligentă și proiectele TIC în general presupun campanii de informare ample pentru a explica cetățenilor beneficiile acestora; subliniază faptul că informarea societății cu privire la necesitatea și beneficiile contorizării inteligente este esențială pentru a se evita interpretarea greșită și lipsa sprijinului public; menține, deci, că contoarele inteligente, care pot permite consumatorilor să-și gestioneze consumul într-un mod cât mai eficient posibil, ar trebui promovate cât mai repede, în vederea optimizării producției și livrării de energie și a rețelelor electrice; subliniază, în acest sens, că contorizarea, monitorizarea și automatizarea consumului vor constitui o parte integrată a arhitecturii rețelei electrice optimizate, al cărei scop trebuie să fie asigurarea eficienței energetice, pe de o parte, și încorporarea surselor de energie regenerabile, a gestionării stocării de energie și a reîncărcării viitoarelor vehicule electrice, pe de altă parte; subliniază totuși că, deși sistemele de contorizare inteligente sunt o etapă esențială în cadrul procesului, ele sunt doar un prim pas către dezvoltarea rețelelor inteligente; |
| --- | --- |

43.

consideră că contorizarea inteligentă și proiectele TIC în general presupun campanii de informare ample pentru a explica cetățenilor beneficiile acestora; subliniază faptul că informarea societății cu privire la necesitatea și beneficiile contorizării inteligente este esențială pentru a se evita interpretarea greșită și lipsa sprijinului public; menține, deci, că contoarele inteligente, care pot permite consumatorilor să-și gestioneze consumul într-un mod cât mai eficient posibil, ar trebui promovate cât mai repede, în vederea optimizării producției și livrării de energie și a rețelelor electrice; subliniază, în acest sens, că contorizarea, monitorizarea și automatizarea consumului vor constitui o parte integrată a arhitecturii rețelei electrice optimizate, al cărei scop trebuie să fie asigurarea eficienței energetice, pe de o parte, și încorporarea surselor de energie regenerabile, a gestionării stocării de energie și a reîncărcării viitoarelor vehicule electrice, pe de altă parte; subliniază totuși că, deși sistemele de contorizare inteligente sunt o etapă esențială în cadrul procesului, ele sunt doar un prim pas către dezvoltarea rețelelor inteligente;

| 44. | subliniază faptul că, având în vedere influența importantă a TIC asupra dezvoltării economice a orașelor și regiunilor UE, este vital să fie consultați reprezentanți oficiali ai comunităților locale și regionale, unde programele UE oferă sprijin pentru delimitarea domeniilor de acțiune prioritare importante pentru aceste comunități; |
| --- | --- |

44.

subliniază faptul că, având în vedere influența importantă a TIC asupra dezvoltării economice a orașelor și regiunilor UE, este vital să fie consultați reprezentanți oficiali ai comunităților locale și regionale, unde programele UE oferă sprijin pentru delimitarea domeniilor de acțiune prioritare importante pentru aceste comunități;

| 45. | subliniază faptul că la nivelul statelor membre și la nivel european sunt necesare rețele inteligente pentru a exploata beneficiile contorizării inteligente; prin urmare, invită Comisia să aibă în vedere programe de investiții la scară europeană invită statele membre să promoveze și să faciliteze utilizarea contorizării inteligente pentru utilizatorii clădirilor comerciale și rezidențiale; subliniază faptul că introducerea contorizării inteligente este doar unul dintre elementele necesare pentru construirea unei rețele inteligente integrate europene; încurajează statele membre și Comisia să intensifice activitatea în sensul punerii în aplicare a soluțiilor TIC în acest sens; |
| --- | --- |

45.

subliniază faptul că la nivelul statelor membre și la nivel european sunt necesare rețele inteligente pentru a exploata beneficiile contorizării inteligente; prin urmare, invită Comisia să aibă în vedere programe de investiții la scară europeană invită statele membre să promoveze și să faciliteze utilizarea contorizării inteligente pentru utilizatorii clădirilor comerciale și rezidențiale; subliniază faptul că introducerea contorizării inteligente este doar unul dintre elementele necesare pentru construirea unei rețele inteligente integrate europene; încurajează statele membre și Comisia să intensifice activitatea în sensul punerii în aplicare a soluțiilor TIC în acest sens;

| 46. | subliniază necesitatea de a monitoriza impactul dezvoltării TIC asupra aspectelor legate de dezvoltarea durabilă, în special chestiunile sociale și cele legate de mediu, inclusiv amenințările la adresa mediului și sănătății ca urmare a utilizării echipamentelor vechi și inegalitățile sociale cauzate de excluziunea digitală; |
| --- | --- |

46.

subliniază necesitatea de a monitoriza impactul dezvoltării TIC asupra aspectelor legate de dezvoltarea durabilă, în special chestiunile sociale și cele legate de mediu, inclusiv amenințările la adresa mediului și sănătății ca urmare a utilizării echipamentelor vechi și inegalitățile sociale cauzate de excluziunea digitală;

| 47. | salută statele membre care au introdus deja contorizarea inteligentă și îndeamnă celelalte state membre să facă progrese în acest sens cât mai repede cu putință; invită Comisia să co-finanțeze cât mai multe proiecte la scară largă, folosindu-se, în acest scop, de instrumentele financiare și de cercetare existente; |
| --- | --- |

47.

salută statele membre care au introdus deja contorizarea inteligentă și îndeamnă celelalte state membre să facă progrese în acest sens cât mai repede cu putință; invită Comisia să co-finanțeze cât mai multe proiecte la scară largă, folosindu-se, în acest scop, de instrumentele financiare și de cercetare existente;

| 48. | invită Comisia și statele membre să promoveze soluții TIC care să fie eficiente, modernizabile și care să poată fi extinse, prin contracte de achiziții publice; |
| --- | --- |

48.

invită Comisia și statele membre să promoveze soluții TIC care să fie eficiente, modernizabile și care să poată fi extinse, prin contracte de achiziții publice;

| 49. | invită Comisia să creeze un portal web european care să conțină bune practici privind utilizarea TIC în vederea îmbunătățirii eficienței energetice și care ar putea oferi informații utile consumatorilor și autorităților publice; solicită crearea unei campanii mediatice la nivel european care să vizeze educarea publicului cu privire la practicile de economisire a energiei în ceea ce privește utilizarea dispozitivelor electronice; |
| --- | --- |

49.

invită Comisia să creeze un portal web european care să conțină bune practici privind utilizarea TIC în vederea îmbunătățirii eficienței energetice și care ar putea oferi informații utile consumatorilor și autorităților publice; solicită crearea unei campanii mediatice la nivel european care să vizeze educarea publicului cu privire la practicile de economisire a energiei în ceea ce privește utilizarea dispozitivelor electronice;

| 50. | invită Comisia să țină cont de regiunile mai slab dezvoltate în cadrul planificării TIC și să asigure fonduri în scopul cofinanțării punerii în aplicare a contoarelor inteligente și a altor proiecte TIC în aceste regiuni, pentru a asigura participarea lor și pentru a nu permite excluderea lor din inițiativele europene comune; |
| --- | --- |

50.

invită Comisia să țină cont de regiunile mai slab dezvoltate în cadrul planificării TIC și să asigure fonduri în scopul cofinanțării punerii în aplicare a contoarelor inteligente și a altor proiecte TIC în aceste regiuni, pentru a asigura participarea lor și pentru a nu permite excluderea lor din inițiativele europene comune;

| 51. | salută înființarea în cadrul Comisiei a unui grup operativ privind rețelele inteligente și recomandă ca acesta să ia în considerare în mod corespunzător opiniile tuturor părților implicate; solicită Comisiei să prezinte Parlamentului rapoarte periodice cu privire la progresul activităților sale; |
| --- | --- |

51.

salută înființarea în cadrul Comisiei a unui grup operativ privind rețelele inteligente și recomandă ca acesta să ia în considerare în mod corespunzător opiniile tuturor părților implicate; solicită Comisiei să prezinte Parlamentului rapoarte periodice cu privire la progresul activităților sale;

| 52. | invită Comisia să ia în considerare redactarea, pe baza activităților efectuate de grupul operativ, unei comunicări privind contorizarea inteligentă, care:






  (a) | să identifice obstacolele în calea folosirii la scară largă a contorizării inteligente; |
| --- | --- | --- |

52.

invită Comisia să ia în considerare redactarea, pe baza activităților efectuate de grupul operativ, unei comunicări privind contorizarea inteligentă, care:

(a)

să identifice obstacolele în calea folosirii la scară largă a contorizării inteligente;

| (b) | salută ghidul practic prezentat de Comisie împreună cu Comitetul Regiunilor privind modul în care autoritățile locale și regionale pot exploata TIC în planurile lor privind eficiența energetică și mediul și consideră că această aplicație va crește numărul oportunităților de afaceri la nivel local și regional; |
| --- | --- |

(b)

salută ghidul practic prezentat de Comisie împreună cu Comitetul Regiunilor privind modul în care autoritățile locale și regionale pot exploata TIC în planurile lor privind eficiența energetică și mediul și consideră că această aplicație va crește numărul oportunităților de afaceri la nivel local și regional;

| (c) | să inițieze o procedură privind redactarea unei specificații funcționale minime comune pentru sistemele de contorizare inteligentă cât mai repede posibil; |
| --- | --- |

(c)

să inițieze o procedură privind redactarea unei specificații funcționale minime comune pentru sistemele de contorizare inteligentă cât mai repede posibil;

| (d) | să stabilească o foaie de parcurs privind crearea unor specificații și standarde pentru dezvoltarea aparatelor electrice de consum inteligente, compatibile cu sistemele de contorizare inteligente; |
| --- | --- |

(d)

să stabilească o foaie de parcurs privind crearea unor specificații și standarde pentru dezvoltarea aparatelor electrice de consum inteligente, compatibile cu sistemele de contorizare inteligente;

| (e) | să stabilească o foaie de parcurs, care să fixeze obiective și ținte inteligente (specifice, măsurabile, adecvate, realiste și limitate în timp), pentru introducerea generalizată a unor astfel de sisteme în statele membre; și |
| --- | --- |

(e)

să stabilească o foaie de parcurs, care să fixeze obiective și ținte inteligente (specifice, măsurabile, adecvate, realiste și limitate în timp), pentru introducerea generalizată a unor astfel de sisteme în statele membre; și

| (f) | să stabilească un sistem de punere în comun a celor mai bune practici în acest domeniu; |
| --- | --- |

(f)

să stabilească un sistem de punere în comun a celor mai bune practici în acest domeniu;

| 53. | consideră că este esențial ca statele membre să convină, până la sfârșitul anului 2010, asupra unei specificații funcționale minime comune pentru sistemele de contorizare inteligentă, care să încurajeze producția descentralizată și eficiența energetică, cu scopul de a pune la dispoziția consumatorilor informații cuprinzătoare și relevante care să le permită să monitorizeze în orice moment propriul consum de energie și să îl adapteze la propriile necesități, ajutându-i astfel să îl gestioneze într-un mod mai eficient; |
| --- | --- |

53.

consideră că este esențial ca statele membre să convină, până la sfârșitul anului 2010, asupra unei specificații funcționale minime comune pentru sistemele de contorizare inteligentă, care să încurajeze producția descentralizată și eficiența energetică, cu scopul de a pune la dispoziția consumatorilor informații cuprinzătoare și relevante care să le permită să monitorizeze în orice moment propriul consum de energie și să îl adapteze la propriile necesități, ajutându-i astfel să îl gestioneze într-un mod mai eficient;

| 54. | invită Comisia să stabilească un plan de acțiune concis privind reducerea consumului de energie prin utilizarea TIC în clădirile instituțiilor UE, pentru a da un exemplu statelor membre și cetățenilor europeni; |
| --- | --- |

54.

invită Comisia să stabilească un plan de acțiune concis privind reducerea consumului de energie prin utilizarea TIC în clădirile instituțiilor UE, pentru a da un exemplu statelor membre și cetățenilor europeni;

| 55. | invită Comisia să propună, până la sfârșitul lui 2010, un calendar obligatoriu cu obiective ambițioase privind economiile de energie realizate cu ajutorul TIC, care va trebui respectat de toate sectoarele TIC și de statele membre, cu scopul de a îndeplini obiectivele privind reducerea emisiilor de carbon; |
| --- | --- |

55.

invită Comisia să propună, până la sfârșitul lui 2010, un calendar obligatoriu cu obiective ambițioase privind economiile de energie realizate cu ajutorul TIC, care va trebui respectat de toate sectoarele TIC și de statele membre, cu scopul de a îndeplini obiectivele privind reducerea emisiilor de carbon;

| 56. | consideră că, atunci când, la nivel european, se iau decizii cu privire la instrumente juridice și măsuri comune, ar trebui acordată o atenție specială costurilor suplimentare pentru cetățenii europeni pe care le-ar comporta aceste măsuri, precum și sarcinilor pentru industria europeană în ceea ce privește producția și costurile administrative; |
| --- | --- |

56.

consideră că, atunci când, la nivel european, se iau decizii cu privire la instrumente juridice și măsuri comune, ar trebui acordată o atenție specială costurilor suplimentare pentru cetățenii europeni pe care le-ar comporta aceste măsuri, precum și sarcinilor pentru industria europeană în ceea ce privește producția și costurile administrative;

| 57. | invită Comisia să propună un instrument financiar, ca parte a finanțării UE, pentru a încuraja IMM-urile să-și dezvolte tehnologiile energetice durabile cu emisii reduse de carbon; |
| --- | --- |

57.

invită Comisia să propună un instrument financiar, ca parte a finanțării UE, pentru a încuraja IMM-urile să-și dezvolte tehnologiile energetice durabile cu emisii reduse de carbon;

| 58. | invită Comisia să ajusteze bugetul UE pentru a accelera dezvoltarea și introducerea unor tehnologii cu emisii scăzute de carbon eficiente din punctul de vedere al costurilor, care să vizeze în particular îndeplinirea necesităților financiare pentru punerea în aplicare a Planului strategic privind tehnologiile energetice; |
| --- | --- |

58.

invită Comisia să ajusteze bugetul UE pentru a accelera dezvoltarea și introducerea unor tehnologii cu emisii scăzute de carbon eficiente din punctul de vedere al costurilor, care să vizeze în particular îndeplinirea necesităților financiare pentru punerea în aplicare a Planului strategic privind tehnologiile energetice;

| 59. | salută crearea Convenției primarilor ca forum de schimburi de bune practici și de pionier pentru orașe, care își stabilesc obiective ambițioase în vederea îmbunătățirii eficienței lor energetice; felicită, în acest sens, acele orașe și asociații care dezvoltă bune practici în materie de utilizare a TIC pentru a face orașele mai eficiente din punct de vedere energetic și încurajează diseminarea acestor practici; |
| --- | --- |

59.

salută crearea Convenției primarilor ca forum de schimburi de bune practici și de pionier pentru orașe, care își stabilesc obiective ambițioase în vederea îmbunătățirii eficienței lor energetice; felicită, în acest sens, acele orașe și asociații care dezvoltă bune practici în materie de utilizare a TIC pentru a face orașele mai eficiente din punct de vedere energetic și încurajează diseminarea acestor practici;

| 60. | solicită statelor membre și Comisiei să sprijine formarea și sensibilizarea utilizatorilor pentru a permite realizarea pe deplin a întregului potențial al TIC de economisire a energiei; |
| --- | --- |

60.

solicită statelor membre și Comisiei să sprijine formarea și sensibilizarea utilizatorilor pentru a permite realizarea pe deplin a întregului potențial al TIC de economisire a energiei;

| 61. | invită Comisia să promoveze, în colaborare cu parteneri internaționali adecvați, dezvoltarea unor standarde internaționale comune pentru raportarea de către companii a emisiilor de carbon, pentru a le permite să-și măsoare propriile emisii într-un mod comparabil și eficient; |
| --- | --- |

61.

invită Comisia să promoveze, în colaborare cu parteneri internaționali adecvați, dezvoltarea unor standarde internaționale comune pentru raportarea de către companii a emisiilor de carbon, pentru a le permite să-și măsoare propriile emisii într-un mod comparabil și eficient;

| 62. | solicită Comisiei și statelor membre să sprijine dezvoltarea procesării externe („off-site processing”), dat fiind potențialul enorm al acestei tehnologii de a contribui la eficiența energetică și la reducerea deșeurilor asociate în mod normal cu modernizarea regulată a TIC; |
| --- | --- |

62.

solicită Comisiei și statelor membre să sprijine dezvoltarea procesării externe („off-site processing”), dat fiind potențialul enorm al acestei tehnologii de a contribui la eficiența energetică și la reducerea deșeurilor asociate în mod normal cu modernizarea regulată a TIC;

| 63. | speră să se ia măsuri în vederea utilizării potențialului TIC în vederea reducerii risipei din cadrul lanțului logistic în domeniul producției alimentare, în special printr-o acțiune coordonată în temeiul politicii agricole comune și al PC7; |
| --- | --- |

63.

speră să se ia măsuri în vederea utilizării potențialului TIC în vederea reducerii risipei din cadrul lanțului logistic în domeniul producției alimentare, în special printr-o acțiune coordonată în temeiul politicii agricole comune și al PC7;

| 64. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

64.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO L 285, 31.10.2009, p. 10.

(2)  JO L 412, 30.12.2006, p. 1.

---

| 15.3.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 81/115 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 81/115

---

Joi, 6 mai 2010Cartea albă a Comisiei: „Adaptarea la schimbările climatice: către un cadru de acțiune la nivel european”

P7_TA(2010)0154

Rezoluția Parlamentului European din 6 mai 2010 privind Cartea albă a Comisiei: „Adaptarea la schimbările climatice: către un cadru de acțiune la nivel european” (2009/2152(INI))

2011/C 81 E/21

Parlamentul European,

având în vedere Cartea albă a Comisiei: „Adaptarea la schimbările climatice: către un cadru de acțiune la nivel european” COM(2009)0147),

având în vedere Rezoluția sa din 10 aprilie 2008, „Adaptarea la schimbările climatice - posibilitățile de acțiune ale Uniunii Europene” (1),

având în vedere Rezoluția sa din 4 februarie 2009 intitulată „2050: Viitorul începe azi – recomandări privind viitoarea politică integrată a UE în domeniul schimbărilor climatice” (2),

având în vedere Rezoluția sa legislativă din 16 septembrie 2009 referitoare la incendiile forestiere din vara anului 2009 (3),

având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2009 referitoare la strategia UE pentru Conferința de la Copenhaga privind schimbările climatice (COP 15) (4),

având în vedere Rezoluția sa din 10 februarie 2010 referitoare la rezultatele Conferinței de la Copenhaga privind schimbările climatice (COP 15) (5),

având în vedere Convenția-cadru a Organizației Națiunilor Unite referitoare la schimbările climatice (CCONUSC), Protocolul de la Kyoto la CCONUSC și rezultatul celei de-a 15-a Conferințe a părților la CCONUSC de la Copenhaga (6),

având în vedere Directiva 2009/29/CE din 23 aprilie 2009 de modificare a Directivei 2003/87/CE în vederea îmbunătățirii și extinderii sistemului comunitar de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră (7),

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și avizele Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, cel al Comisiei pentru transport și turism, cel al Comisiei pentru dezvoltare regională, precum și cel al Comisiei pentru pescuit (A7-0057/2010),

| A. | întrucât încălzirea globală și schimbările climatice sunt recunoscute ca reprezentând o amenințare gravă; |
| --- | --- |

A.

întrucât încălzirea globală și schimbările climatice sunt recunoscute ca reprezentând o amenințare gravă;

| B. | întrucât efectele schimbărilor climatice vor avea un impact ecologic, economic și social semnificativ; |
| --- | --- |

B.

întrucât efectele schimbărilor climatice vor avea un impact ecologic, economic și social semnificativ;

| C. | întrucât, chiar dacă la nivel mondial se va atinge obiectivul de a limita și de a reduce gazele cu efect de seră, pentru a face față unor efecte inevitabile vor fi necesare eforturi importante de adaptare; |
| --- | --- |

C.

întrucât, chiar dacă la nivel mondial se va atinge obiectivul de a limita și de a reduce gazele cu efect de seră, pentru a face față unor efecte inevitabile vor fi necesare eforturi importante de adaptare;

| D. | întrucât obiectivul de a opri încălzirea globală la +2 °C ar constitui în continuare un scenariu de încălzire pentru Europa, marcat de schimbări climatice regionale extreme și întrucât angajamentele actuale notificate CCONUSC ar adăuga la încălzire +3.5-4 °C dacă ar fi aplicate; |
| --- | --- |

D.

întrucât obiectivul de a opri încălzirea globală la +2 °C ar constitui în continuare un scenariu de încălzire pentru Europa, marcat de schimbări climatice regionale extreme și întrucât angajamentele actuale notificate CCONUSC ar adăuga la încălzire +3.5-4 °C dacă ar fi aplicate;

| E. | întrucât efectele schimbărilor climatice vor afecta regiunile europene în mod diferit, cu un grad diferit de gravitate și în intervale de timp diferite; |
| --- | --- |

E.

întrucât efectele schimbărilor climatice vor afecta regiunile europene în mod diferit, cu un grad diferit de gravitate și în intervale de timp diferite;

| F. | întrucât, așa cum se subliniază în Cartea albă a Comisiei, adaptarea va necesita manifestarea solidarității statelor membre UE față de regiunile dezavantajate și regiunile cele mai afectate de schimbările climatice; |
| --- | --- |

F.

întrucât, așa cum se subliniază în Cartea albă a Comisiei, adaptarea va necesita manifestarea solidarității statelor membre UE față de regiunile dezavantajate și regiunile cele mai afectate de schimbările climatice;

| G. | întrucât Europa de Sud și bazinul mediteranean sunt două zone deosebit de vulnerabile, care se confruntă deja cu lipsa apei, secete și incendii forestiere și întrucât cercetările recente indică că se așteaptă o creștere cu până la 25 % a producției recoltelor până în 2080 în Europa de Sud1; 1 Centrul comun de cercetare - Institutul de studii tehnologice prospective Impactul schimbărilor climatice asupra agriculturii în Europa (8); |
| --- | --- |

G.

întrucât Europa de Sud și bazinul mediteranean sunt două zone deosebit de vulnerabile, care se confruntă deja cu lipsa apei, secete și incendii forestiere și întrucât cercetările recente indică că se așteaptă o creștere cu până la 25 % a producției recoltelor până în 2080 în Europa de Sud1; 1 Centrul comun de cercetare - Institutul de studii tehnologice prospective Impactul schimbărilor climatice asupra agriculturii în Europa (8);

| H. | întrucât, conform Societății europene pentru studiul bolilor respiratorii, pentru fiecare creștere de temperatură cu un grad Celsius peste un prag specific unui oraș, mortalitatea persoanelor cu probleme respiratorii crește cu 6 %; |
| --- | --- |

H.

întrucât, conform Societății europene pentru studiul bolilor respiratorii, pentru fiecare creștere de temperatură cu un grad Celsius peste un prag specific unui oraș, mortalitatea persoanelor cu probleme respiratorii crește cu 6 %;

| I. | întrucât secțiunea intitulată „Dimensiunea externă și activitățile în curs în cadrul UNFCCC” din Cartea albă este importantă și UE trebuie să adopte o viziune unitară pentru a-și relua locul de lider în procesul de combatere a schimbărilor climatice, contribuind la crearea unei noi „diplomații în domeniul climei”, așa cum s-a solicitat în Rezoluția Parlamentului din 10 februarie 2010 referitoare la rezultatele Conferinței de la Copenhaga privind schimbările climatice; |
| --- | --- |

I.

întrucât secțiunea intitulată „Dimensiunea externă și activitățile în curs în cadrul UNFCCC” din Cartea albă este importantă și UE trebuie să adopte o viziune unitară pentru a-și relua locul de lider în procesul de combatere a schimbărilor climatice, contribuind la crearea unei noi „diplomații în domeniul climei”, așa cum s-a solicitat în Rezoluția Parlamentului din 10 februarie 2010 referitoare la rezultatele Conferinței de la Copenhaga privind schimbările climatice;

| J. | întrucât efectele schimbărilor climatice asupra economiei, societății și mediului mai larg se vor face cel mai grav simțite în mod indirect prin degradarea serviciilor ecosistemice, fundamentale pentru bunăstarea umană, și întrucât aceasta necesită ca protejarea ecosistemelor să stea la baza unei strategii UE de adaptare; |
| --- | --- |

J.

întrucât efectele schimbărilor climatice asupra economiei, societății și mediului mai larg se vor face cel mai grav simțite în mod indirect prin degradarea serviciilor ecosistemice, fundamentale pentru bunăstarea umană, și întrucât aceasta necesită ca protejarea ecosistemelor să stea la baza unei strategii UE de adaptare;

| K. | întrucât temperaturile medii aflate în creștere reduc cererea de petrol și gaze pentru încălzire, dar întrucât, în același timp, crește numărul de zile în care este nevoie de răcire, ceea ce poate crește cererea de electricitate; |
| --- | --- |

K.

întrucât temperaturile medii aflate în creștere reduc cererea de petrol și gaze pentru încălzire, dar întrucât, în același timp, crește numărul de zile în care este nevoie de răcire, ceea ce poate crește cererea de electricitate;

| L. | întrucât actuala legislație europeană care se referă n mod direct la chestiuni de mediu ar trebui să ofere o bază coerentă pentru a crește capacitatea UE de a face față impactului schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

L.

întrucât actuala legislație europeană care se referă n mod direct la chestiuni de mediu ar trebui să ofere o bază coerentă pentru a crește capacitatea UE de a face față impactului schimbărilor climatice;

| M. | întrucât măsurile luate la nivel european ar trebui să instituie și să respecte cele mai înalte standarde în materie de protecție a mediului, atât pe termen scurt, cât și pe termen lung (incluzând adaptarea la schimbările climatice), |
| --- | --- |

M.

întrucât măsurile luate la nivel european ar trebui să instituie și să respecte cele mai înalte standarde în materie de protecție a mediului, atât pe termen scurt, cât și pe termen lung (incluzând adaptarea la schimbările climatice),

| 1. | salută cartea albă menționată mai sus; |
| --- | --- |

1.

salută cartea albă menționată mai sus;

| 2. | își exprimă acordul în legătură cu obiectivul cadrului de adaptare UE propus, de îmbunătățire a capacității de rezistență la efectele schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

2.

își exprimă acordul în legătură cu obiectivul cadrului de adaptare UE propus, de îmbunătățire a capacității de rezistență la efectele schimbărilor climatice;

| 3. | salută importanța acordată de Cartea albă sporirii rezistenței tuturor ecosistemelor, ca mijloc esențial de protecție împotriva efectelor schimbărilor climatice; subliniază în continuare că ecosistemele naturale sunt rezervoarele cele mai importante ale planetei, captând 50 % din emisiile anuale de gaze cu efect de seră și contribuind atât la atenuare, cât și la adaptare; |
| --- | --- |

3.

salută importanța acordată de Cartea albă sporirii rezistenței tuturor ecosistemelor, ca mijloc esențial de protecție împotriva efectelor schimbărilor climatice; subliniază în continuare că ecosistemele naturale sunt rezervoarele cele mai importante ale planetei, captând 50 % din emisiile anuale de gaze cu efect de seră și contribuind atât la atenuare, cât și la adaptare;

| 4. | subliniază importanța stabilirii unor planuri de adaptare naționale bazate pe un cadru european comun, care să permită statelor membre să-și planifice și să-și comunice eforturile de adaptare; consideră că aceste planuri ar trebui să includă hărți ale riscurilor și pericolelor care să indice infrastructura și instalațiile care ar putea reprezenta un risc la adresa mediului sau a sănătății publice în cazul unor fenomene meteorologice nefavorabile; solicită ca aceste informații să fie puse la dispoziția publicului și a celorlalte state membre; |
| --- | --- |

4.

subliniază importanța stabilirii unor planuri de adaptare naționale bazate pe un cadru european comun, care să permită statelor membre să-și planifice și să-și comunice eforturile de adaptare; consideră că aceste planuri ar trebui să includă hărți ale riscurilor și pericolelor care să indice infrastructura și instalațiile care ar putea reprezenta un risc la adresa mediului sau a sănătății publice în cazul unor fenomene meteorologice nefavorabile; solicită ca aceste informații să fie puse la dispoziția publicului și a celorlalte state membre;

| 5. | subliniază importanța integrării unor măsuri de adaptare în toate politicile UE, în special în politicile comune agricole și de pescuit și în politica de coeziune, în legislația cu privire la evaluarea impactului asupra mediului, în normele referitoare la permisele de planificare și de construcție, precum și a asigurării coerenței acestor măsuri printr-o abordare orizontală, trans-sectorială, bazată pe capacitatea de rezistență ecosistemului; |
| --- | --- |

5.

subliniază importanța integrării unor măsuri de adaptare în toate politicile UE, în special în politicile comune agricole și de pescuit și în politica de coeziune, în legislația cu privire la evaluarea impactului asupra mediului, în normele referitoare la permisele de planificare și de construcție, precum și a asigurării coerenței acestor măsuri printr-o abordare orizontală, trans-sectorială, bazată pe capacitatea de rezistență ecosistemului;

| 6. | subliniază faptul că ar trebui să se acorde în continuare prioritate principalelor domenii de acțiune identificate în Cartea albă, în funcție de intervalul de timp în care se așteaptă apariția diverselor consecințe în Europa, pentru a canaliza mai eficient resursele disponibile; |
| --- | --- |

6.

subliniază faptul că ar trebui să se acorde în continuare prioritate principalelor domenii de acțiune identificate în Cartea albă, în funcție de intervalul de timp în care se așteaptă apariția diverselor consecințe în Europa, pentru a canaliza mai eficient resursele disponibile;

Dezvoltarea unei baze de cunoștințe

| 7. | împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia este necesară acumularea mai multor cunoștințe referitoare la efectele schimbărilor climatice, pentru ca informațiile provenite din activitatea de cercetare să poată fi diseminate pe scară cât mai largă și pentru ca, în consecință, să poată fi elaborate măsuri corespunzătoare de adaptare; |
| --- | --- |

7.

împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia este necesară acumularea mai multor cunoștințe referitoare la efectele schimbărilor climatice, pentru ca informațiile provenite din activitatea de cercetare să poată fi diseminate pe scară cât mai largă și pentru ca, în consecință, să poată fi elaborate măsuri corespunzătoare de adaptare;

| 8. | invită Comisia nu numai să dezvolte o bază de cunoștințe cu privire la efectul schimbărilor climatice cu trimiteri specifice la Uniunea Europeană, dar și să comunice aceste cunoștințe țărilor în curs de dezvoltare și industrializare pentru ca acestea să le poată utiliza în vederea identificării propriilor reacții la problema schimbărilor climatice și pentru a utiliza în mod eficient finanțarea măsurilor de protecție a climei; |
| --- | --- |

8.

invită Comisia nu numai să dezvolte o bază de cunoștințe cu privire la efectul schimbărilor climatice cu trimiteri specifice la Uniunea Europeană, dar și să comunice aceste cunoștințe țărilor în curs de dezvoltare și industrializare pentru ca acestea să le poată utiliza în vederea identificării propriilor reacții la problema schimbărilor climatice și pentru a utiliza în mod eficient finanțarea măsurilor de protecție a climei;

| 9. | subliniază faptul că eforturile de cercetare ar trebui îmbunătățite, în contextul celui de-al 7-lea program-cadru actual și al viitoarelor programe-cadru de cercetare, pentru reducerea decalajului existent în ceea ce privește cunoștințele deținute în legătură cu riscurile (dezastre legate de fenomene meteorologice, anterioare sau, eventual, viitoare) și alți factori relevanți de risc, ca evoluțiile socioeconomice (distribuția geografică, actuală și viitoare, a bunurilor expuse riscului) în locuri specifice și în momente specifice și pentru crearea de modalități și tehnici de evaluare a costurilor și beneficiilor măsurilor de adaptare la efectele schimbărilor climatice și a contribuției lor respective la reducerea expunerii sau vulnerabilității la riscurile climatice; subliniază faptul că ar trebui acordată prioritate efectuării de cercetări și finanțării dezvoltării tehnologice în statele în care costurile adaptării sunt ridicate; |
| --- | --- |

9.

subliniază faptul că eforturile de cercetare ar trebui îmbunătățite, în contextul celui de-al 7-lea program-cadru actual și al viitoarelor programe-cadru de cercetare, pentru reducerea decalajului existent în ceea ce privește cunoștințele deținute în legătură cu riscurile (dezastre legate de fenomene meteorologice, anterioare sau, eventual, viitoare) și alți factori relevanți de risc, ca evoluțiile socioeconomice (distribuția geografică, actuală și viitoare, a bunurilor expuse riscului) în locuri specifice și în momente specifice și pentru crearea de modalități și tehnici de evaluare a costurilor și beneficiilor măsurilor de adaptare la efectele schimbărilor climatice și a contribuției lor respective la reducerea expunerii sau vulnerabilității la riscurile climatice; subliniază faptul că ar trebui acordată prioritate efectuării de cercetări și finanțării dezvoltării tehnologice în statele în care costurile adaptării sunt ridicate;

| 10. | consideră că ar trebui formulați de urgență indicatorii de vulnerabilitate, având în vedere gama largă a scenariilor climatice din cadrul Comunității și subliniază necesitatea continuării activității de cercetare a modelelor corespunzătoare adaptate la nivel național, regional și local, precum și necesitatea de a defini capacitatea de adaptare pe întreg teritoriu UE; prin urmare, îndeamnă AEM să elaboreze rapoarte de analiză a riscurilor pe care le prezintă schimbările climatice în regiunile cele mai vulnerabile ale Europei, identificând necesitățile, constrângerile, intervalele de timp, oportunitățile, nivelurile de politici și opțiunile de adaptare pentru a oferi orientare politică cu privire la practicile de adaptare și pentru a acorda asistență factorilor interesați regionali și locali în procesul de dezvoltare a unor strategii de adaptare robuste; |
| --- | --- |

10.

consideră că ar trebui formulați de urgență indicatorii de vulnerabilitate, având în vedere gama largă a scenariilor climatice din cadrul Comunității și subliniază necesitatea continuării activității de cercetare a modelelor corespunzătoare adaptate la nivel național, regional și local, precum și necesitatea de a defini capacitatea de adaptare pe întreg teritoriu UE; prin urmare, îndeamnă AEM să elaboreze rapoarte de analiză a riscurilor pe care le prezintă schimbările climatice în regiunile cele mai vulnerabile ale Europei, identificând necesitățile, constrângerile, intervalele de timp, oportunitățile, nivelurile de politici și opțiunile de adaptare pentru a oferi orientare politică cu privire la practicile de adaptare și pentru a acorda asistență factorilor interesați regionali și locali în procesul de dezvoltare a unor strategii de adaptare robuste;

| 11. | reamintește totuși că incertitudinea cu privire la efectul schimbărilor climatice face parte integrantă din problemă și că deciziile din acest domeniu trebuie luate câteodată fără a aștepta certitudinea științifică, pe baza unei abordări preventive; |
| --- | --- |

11.

reamintește totuși că incertitudinea cu privire la efectul schimbărilor climatice face parte integrantă din problemă și că deciziile din acest domeniu trebuie luate câteodată fără a aștepta certitudinea științifică, pe baza unei abordări preventive;

| 12. | consideră că este necesar să se aloce fonduri pentru cercetarea în domeniul climei, ceea ce se poate realiza mai eficient la nivel european, fonduri prin care se va crea o bază solidă pentru dezvoltarea unor politici de adaptare la schimbările climatice; |
| --- | --- |

12.

consideră că este necesar să se aloce fonduri pentru cercetarea în domeniul climei, ceea ce se poate realiza mai eficient la nivel european, fonduri prin care se va crea o bază solidă pentru dezvoltarea unor politici de adaptare la schimbările climatice;

| 13. | încurajează Comisia să garanteze accesul ușor la date detaliate (inclusiv meta-datele care descriu metodologia seturilor de date) pentru toți factorii interesați publici și privați; este de opinie că datele privind schimbările climatice ar trebui să fie considerate un bun public și astfel, în conformitate cu articolul 14 din Directiva INSPIRE, ar trebui să fie puse la dispoziția opiniei publice în mod gratuit sau la un preț care să acopere costul menținerii seturilor de date și al serviciilor corespunzătoare de date; |
| --- | --- |

13.

încurajează Comisia să garanteze accesul ușor la date detaliate (inclusiv meta-datele care descriu metodologia seturilor de date) pentru toți factorii interesați publici și privați; este de opinie că datele privind schimbările climatice ar trebui să fie considerate un bun public și astfel, în conformitate cu articolul 14 din Directiva INSPIRE, ar trebui să fie puse la dispoziția opiniei publice în mod gratuit sau la un preț care să acopere costul menținerii seturilor de date și al serviciilor corespunzătoare de date;

| 14. | subliniază necesitatea de a dezvolta o rețea de inițiative locale și regionale de adaptare și de a realiza schimburi de experiență la nivel european; subliniază că identificarea soluțiilor privind cele mai bune practici poate genera valoare adăugată pentru strategia UE; |
| --- | --- |

14.

subliniază necesitatea de a dezvolta o rețea de inițiative locale și regionale de adaptare și de a realiza schimburi de experiență la nivel european; subliniază că identificarea soluțiilor privind cele mai bune practici poate genera valoare adăugată pentru strategia UE;

| 15. | subliniază relevanța metodelor participative de cercetare, precum cele încurajate în programul „Știința în societate” din cadrul celui de-al 7-lea program-cadru de cercetare, care facilitează un proces comun de aprofundare a cunoștințelor, în colaborare cu comunitățile și autoritățile locale, pentru a decide cele mai bune strategii de adaptare la niveluri regionale și locale și pentru a asigura o mai bună diseminare a cunoștințelor; |
| --- | --- |

15.

subliniază relevanța metodelor participative de cercetare, precum cele încurajate în programul „Știința în societate” din cadrul celui de-al 7-lea program-cadru de cercetare, care facilitează un proces comun de aprofundare a cunoștințelor, în colaborare cu comunitățile și autoritățile locale, pentru a decide cele mai bune strategii de adaptare la niveluri regionale și locale și pentru a asigura o mai bună diseminare a cunoștințelor;

| 16. | salută inițiativa Cărții albe de instituire a unui mecanism de schimb de informații; își exprimă speranța că acesta va deveni operativ până la finele anului 2011, și că vor fi puse la punct modele și instrumente de previzionare; |
| --- | --- |

16.

salută inițiativa Cărții albe de instituire a unui mecanism de schimb de informații; își exprimă speranța că acesta va deveni operativ până la finele anului 2011, și că vor fi puse la punct modele și instrumente de previzionare;

| 17. | consideră că Comisia ar trebui să se asigure că Mecanismul de schimb de informații este dezvoltat ca portal, care va integra alte sisteme actuale, precum Sistemul partajat de informații referitoare la mediu (SEIS) și Monitorizarea globală pentru mediu și securitate (GMES), și că acesta ar trebui să aducă o valoare adăugată în procesul de pregătire a UE, statelor membre și factorilor interesați privați pentru dezvoltarea, finanțarea și implementarea planurilor de adaptare; |
| --- | --- |

17.

consideră că Comisia ar trebui să se asigure că Mecanismul de schimb de informații este dezvoltat ca portal, care va integra alte sisteme actuale, precum Sistemul partajat de informații referitoare la mediu (SEIS) și Monitorizarea globală pentru mediu și securitate (GMES), și că acesta ar trebui să aducă o valoare adăugată în procesul de pregătire a UE, statelor membre și factorilor interesați privați pentru dezvoltarea, finanțarea și implementarea planurilor de adaptare;

| 18. | subliniază importanța serviciilor bazate pe sateliți, în special în cadrul activităților de salvare organizate în cazul unor catastrofe naturale; solicită tuturor părților implicate întreprindă cât mai repede acțiunile necesare pentru ca sistemul GMES să devină complet operațional; |
| --- | --- |

18.

subliniază importanța serviciilor bazate pe sateliți, în special în cadrul activităților de salvare organizate în cazul unor catastrofe naturale; solicită tuturor părților implicate întreprindă cât mai repede acțiunile necesare pentru ca sistemul GMES să devină complet operațional;

Integrarea adaptării în politicile UE

Principiul general

| 19. | subliniază necesitatea de a adopta o abordare transsectorială, bazată pe capacitatea de rezistență a ecosistemului, protejarea habitatelor și a biodiversității și serviciile furnizate de ecosisteme, precum și de a asigura sinergia și coerența măsurilor care trebuie adoptate, ca parte a tuturor politicilor relevante specifice sectoarelor; |
| --- | --- |

19.

subliniază necesitatea de a adopta o abordare transsectorială, bazată pe capacitatea de rezistență a ecosistemului, protejarea habitatelor și a biodiversității și serviciile furnizate de ecosisteme, precum și de a asigura sinergia și coerența măsurilor care trebuie adoptate, ca parte a tuturor politicilor relevante specifice sectoarelor;

Apa

| 20. | își exprimă deosebita preocupare cu privire la problema apei, una dintre resursele esențiale ale planetei noastre, dat fiind faptul că schimbările climatice vor avea un impact semnificativ asupra cantității și calității apei, în special a celei potabile; |
| --- | --- |

20.

își exprimă deosebita preocupare cu privire la problema apei, una dintre resursele esențiale ale planetei noastre, dat fiind faptul că schimbările climatice vor avea un impact semnificativ asupra cantității și calității apei, în special a celei potabile;

| 21. | subliniază faptul că UE trebuie să-și gestioneze resursele de apă în mod eficient printr-o abordare duală, crescând potențialul resursei și reducând activ cererea și pierderile din partea populației, precum și activitățile socioeconomice; |
| --- | --- |

21.

subliniază faptul că UE trebuie să-și gestioneze resursele de apă în mod eficient printr-o abordare duală, crescând potențialul resursei și reducând activ cererea și pierderile din partea populației, precum și activitățile socioeconomice;

| 22. | subliniază importanța integrării depline a adaptării în planurile de gestionare a bazinelor hidrografice, în conformitate cu orientările emise la 30 noiembrie 2009; |
| --- | --- |

22.

subliniază importanța integrării depline a adaptării în planurile de gestionare a bazinelor hidrografice, în conformitate cu orientările emise la 30 noiembrie 2009;

| 23. | subliniază importanța asigurării aplicării Directivei-cadru privind apa (2000/60/CE) (9) și eficiența planurilor de gestionare a bazinului hidrografic, în special în cazul bazinelor transfrontaliere și în regiunile unde lipsa apei va atinge un nivel critic și/sau unde frecvența inundațiilor crește; |
| --- | --- |

23.

subliniază importanța asigurării aplicării Directivei-cadru privind apa (2000/60/CE) (9) și eficiența planurilor de gestionare a bazinului hidrografic, în special în cazul bazinelor transfrontaliere și în regiunile unde lipsa apei va atinge un nivel critic și/sau unde frecvența inundațiilor crește;

| 24. | subliniază importanța punerii în aplicare a Directivei privind inundațiile, prin care se creează un mecanism cuprinzător de evaluare și monitorizare a zonelor care prezintă un risc crescut de inundații cauzate de schimbările climatice, precum și de dezvoltare a unor acțiuni de adaptare, pe lângă beneficiile unui mediu rezistent și ale unor ecosisteme rezistente în ceea ce privește monitorizarea și reducerea la minim a impactului inundațiilor; |
| --- | --- |

24.

subliniază importanța punerii în aplicare a Directivei privind inundațiile, prin care se creează un mecanism cuprinzător de evaluare și monitorizare a zonelor care prezintă un risc crescut de inundații cauzate de schimbările climatice, precum și de dezvoltare a unor acțiuni de adaptare, pe lângă beneficiile unui mediu rezistent și ale unor ecosisteme rezistente în ceea ce privește monitorizarea și reducerea la minim a impactului inundațiilor;

Agricultura și silvicultura

| 25. | subliniază necesitatea de a consolida rezistența ecosistemelor agricole prin utilizarea mai durabilă a resurselor naturale, în special a apei și a solului, descurajând activ practicile nedurabile și plantarea tipurilor de recoltă care nu sunt potrivite din cauza consumului lor de apă și utilizând mai mult biodiversitatea intra și inter-specii în ceea ce privește semințele și rasele de animale; |
| --- | --- |

25.

subliniază necesitatea de a consolida rezistența ecosistemelor agricole prin utilizarea mai durabilă a resurselor naturale, în special a apei și a solului, descurajând activ practicile nedurabile și plantarea tipurilor de recoltă care nu sunt potrivite din cauza consumului lor de apă și utilizând mai mult biodiversitatea intra și inter-specii în ceea ce privește semințele și rasele de animale;

| 26. | consideră că politica agricolă comună deține un rol central în ceea ce privește contribuția la adaptare și că trebuie să dezvolte o abordare bazată în mai mare măsură pe ecosistem în ceea ce privește agricultura, protejarea și creșterea serviciilor de conservare a biodiversității și a altor servicii ecosistemice, inclusiv conservarea solului, calitatea apei provenite din inundații și conectivitatea ecologică a peisajelor, precum și că introducerea practicilor agricole durabile va avea beneficii majore asupra conservării solului, gestiunii apei, conservării biodiversității și rezistenței ecosistemelor; |
| --- | --- |

26.

consideră că politica agricolă comună deține un rol central în ceea ce privește contribuția la adaptare și că trebuie să dezvolte o abordare bazată în mai mare măsură pe ecosistem în ceea ce privește agricultura, protejarea și creșterea serviciilor de conservare a biodiversității și a altor servicii ecosistemice, inclusiv conservarea solului, calitatea apei provenite din inundații și conectivitatea ecologică a peisajelor, precum și că introducerea practicilor agricole durabile va avea beneficii majore asupra conservării solului, gestiunii apei, conservării biodiversității și rezistenței ecosistemelor;

| 27. | subliniază că măsurile UE de protejare a pădurilor vor trebui să cuprindă măsuri de adaptare, deoarece ecosistemele forestiere vor fi profund afectate de schimbările climatice și va exista un risc mai mare de incendii; |
| --- | --- |

27.

subliniază că măsurile UE de protejare a pădurilor vor trebui să cuprindă măsuri de adaptare, deoarece ecosistemele forestiere vor fi profund afectate de schimbările climatice și va exista un risc mai mare de incendii;

| 28. | salută propunerea Comisiei de a actualiza strategia UE în domeniul forestier; îndeamnă Comisia să lanseze cât mai curând o dezbatere cu privire la protecția pădurilor; |
| --- | --- |

28.

salută propunerea Comisiei de a actualiza strategia UE în domeniul forestier; îndeamnă Comisia să lanseze cât mai curând o dezbatere cu privire la protecția pădurilor;

| 29. | invită Comisia și statele membre să introducă măsuri agro-forestiere pentru împădurirea țărilor mediteraneene ca o modalitate eficientă din punct de vedere al costurilor de furnizare a unor servicii de bază ecosistemice; |
| --- | --- |

29.

invită Comisia și statele membre să introducă măsuri agro-forestiere pentru împădurirea țărilor mediteraneene ca o modalitate eficientă din punct de vedere al costurilor de furnizare a unor servicii de bază ecosistemice;

| 30. | își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că, în ultimii ani, Europa a suferit din cauza incendiilor care au distrus mai mult de 400 000 de hectare de pădure pe an și care au fost cauzate de abandonul treptat al mediului rural și al activităților tradiționale asociate acestuia, de existența unor suprafețe întinse de pădure cu o singură specie de arbori, de plantarea unor varietăți de arbori necorespunzătoare, de absența unei politici adecvate de prevenire și de sancțiuni insuficient de severe pentru cazurile de incendii provocate deliberat, precum și de aplicarea neadecvată a legislației care interzice construcțiile ilegale și prevede reîmpădurirea; ia notă de faptul că, din cauza incendiilor la această scară, în special în sudul Europei, pădurile nu se pot regenera și că acest lucru are consecințe ecologice grave, precum și efecte economice și sociale; ia notă, de asemenea, că condițiile meteo neobișnuite înregistrate în 2007 au agravat fenomenul incendiilor gigantice, care ar putea avea loc mai frecvent în anii ce urmează; ia act, de asemenea, de faptul că încălzirea globală va crește în următorii 30 de ani, și că acest fapt ar putea afecta în primul rând anumite regiuni deosebit de vulnerabile la schimbările climatice; |
| --- | --- |

30.

își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că, în ultimii ani, Europa a suferit din cauza incendiilor care au distrus mai mult de 400 000 de hectare de pădure pe an și care au fost cauzate de abandonul treptat al mediului rural și al activităților tradiționale asociate acestuia, de existența unor suprafețe întinse de pădure cu o singură specie de arbori, de plantarea unor varietăți de arbori necorespunzătoare, de absența unei politici adecvate de prevenire și de sancțiuni insuficient de severe pentru cazurile de incendii provocate deliberat, precum și de aplicarea neadecvată a legislației care interzice construcțiile ilegale și prevede reîmpădurirea; ia notă de faptul că, din cauza incendiilor la această scară, în special în sudul Europei, pădurile nu se pot regenera și că acest lucru are consecințe ecologice grave, precum și efecte economice și sociale; ia notă, de asemenea, că condițiile meteo neobișnuite înregistrate în 2007 au agravat fenomenul incendiilor gigantice, care ar putea avea loc mai frecvent în anii ce urmează; ia act, de asemenea, de faptul că încălzirea globală va crește în următorii 30 de ani, și că acest fapt ar putea afecta în primul rând anumite regiuni deosebit de vulnerabile la schimbările climatice;

| 31. | îndeamnă Comisia, în propunerea sa privind un plan de acțiune pentru adaptarea la schimbările climatice, să acorde prioritate prevenirii și combaterii secetelor și incendiilor forestiere, cu accent asupra Europei de Sud, așa cum a propus Parlamentul în rezoluția sa referitoare la incendiile forestiere din vara anului 2009; |
| --- | --- |

31.

îndeamnă Comisia, în propunerea sa privind un plan de acțiune pentru adaptarea la schimbările climatice, să acorde prioritate prevenirii și combaterii secetelor și incendiilor forestiere, cu accent asupra Europei de Sud, așa cum a propus Parlamentul în rezoluția sa referitoare la incendiile forestiere din vara anului 2009;

| 32. | invită Comisia să prezinte recomandări privind modurile de adaptare a sistemelor naționale de protecție civilă pentru a face față impactului produs de schimbările climatice; îndeamnă în mod special Comisia să ia măsuri pentru a consolida resursele și capacitatea Rezervei tactice europene pentru incendiile forestiere; |
| --- | --- |

32.

invită Comisia să prezinte recomandări privind modurile de adaptare a sistemelor naționale de protecție civilă pentru a face față impactului produs de schimbările climatice; îndeamnă în mod special Comisia să ia măsuri pentru a consolida resursele și capacitatea Rezervei tactice europene pentru incendiile forestiere;

| 33. | recomandă Comisiei să elaboreze programe de cercetare pentru a analiza reacția pădurilor la niveluri ridicate de CO2, la temperaturi ridicate și la secetă; |
| --- | --- |

33.

recomandă Comisiei să elaboreze programe de cercetare pentru a analiza reacția pădurilor la niveluri ridicate de CO2, la temperaturi ridicate și la secetă;

| 34. | recomandă Comisiei să elaboreze programe de cercetare pentru a dezvolta noi tehnologii pentru gestionarea pădurilor în ecosistemele afectate, având în vedere noile circumstanțe provocate de schimbările climatice; |
| --- | --- |

34.

recomandă Comisiei să elaboreze programe de cercetare pentru a dezvolta noi tehnologii pentru gestionarea pădurilor în ecosistemele afectate, având în vedere noile circumstanțe provocate de schimbările climatice;

Pescuitul

| 35. | solicită luarea în considerare a unor sisteme alternative de gestionare a sectorului pescuitului, precum și reducerea capacității unor segmente ale flotei europene, în scopul instituirii unor practici sustenabile în domeniul pescuitului și acvaculturii; |
| --- | --- |

35.

solicită luarea în considerare a unor sisteme alternative de gestionare a sectorului pescuitului, precum și reducerea capacității unor segmente ale flotei europene, în scopul instituirii unor practici sustenabile în domeniul pescuitului și acvaculturii;

| 36. | solicită Comisiei să realizeze studii de evaluare a fenomenului algelor verzi și a impactului său asupra sectorului pescuitului; solicită, în plus, realizarea unui studiu privind influența pe care modificările curenților în urma încălzirii globale o au asupra migrației anumitor specii marine; |
| --- | --- |

36.

solicită Comisiei să realizeze studii de evaluare a fenomenului algelor verzi și a impactului său asupra sectorului pescuitului; solicită, în plus, realizarea unui studiu privind influența pe care modificările curenților în urma încălzirii globale o au asupra migrației anumitor specii marine;

| 37. | îndeamnă stăruitor Comisia să asigure, în cadrul mai larg al politicii maritime integrate, actualizarea, consolidarea și punerea în aplicare a recomandărilor privind managementul integrat al zonelor litorale, asociind toate politicile sectoriale privind mările și oceanele; |
| --- | --- |

37.

îndeamnă stăruitor Comisia să asigure, în cadrul mai larg al politicii maritime integrate, actualizarea, consolidarea și punerea în aplicare a recomandărilor privind managementul integrat al zonelor litorale, asociind toate politicile sectoriale privind mările și oceanele;

| 38. | îndeamnă Comisia să asigure integrarea adaptării cu ajutorul capacității de rezistență a ecosistemelor ca aspect definitoriu al poziției Comunității în cadrul negocierilor internaționale privind pescuitul și mediul marin, în special în cadrul Acordurilor de parteneriat în domeniul pescuitului și al ORP; |
| --- | --- |

38.

îndeamnă Comisia să asigure integrarea adaptării cu ajutorul capacității de rezistență a ecosistemelor ca aspect definitoriu al poziției Comunității în cadrul negocierilor internaționale privind pescuitul și mediul marin, în special în cadrul Acordurilor de parteneriat în domeniul pescuitului și al ORP;

| 39. | solicită Comisiei să participe în mod activ la crearea unui fond „carbonul albastru” în contextul CCONUSC; subliniază faptul că acest fond va trebui să exploreze mecanismele de finanțare și coordonare axate pe protejarea și gestionarea ecosistemelor costiere și marine și captarea carbonului din oceane, în cadrul unei strategii globale de planificare maritimă; |
| --- | --- |

39.

solicită Comisiei să participe în mod activ la crearea unui fond „carbonul albastru” în contextul CCONUSC; subliniază faptul că acest fond va trebui să exploreze mecanismele de finanțare și coordonare axate pe protejarea și gestionarea ecosistemelor costiere și marine și captarea carbonului din oceane, în cadrul unei strategii globale de planificare maritimă;

Solul

| 40. | consideră că nu doar solul are un impact puternic asupra schimbărilor climatice, ci și schimbările climatice, la rândul lor, pot provoca degradarea sau eroziunea severă a solului; |
| --- | --- |

40.

consideră că nu doar solul are un impact puternic asupra schimbărilor climatice, ci și schimbările climatice, la rândul lor, pot provoca degradarea sau eroziunea severă a solului;

| 41. | recunoaște că degradarea solului are cauze și efecte în principal locale și regionale și că ar trebui respectat, prin urmare, principiul subsidiarității; îndeamnă statele membre care nu au o legislație privind protecția solului să-și asume responsabilitățile; |
| --- | --- |

41.

recunoaște că degradarea solului are cauze și efecte în principal locale și regionale și că ar trebui respectat, prin urmare, principiul subsidiarității; îndeamnă statele membre care nu au o legislație privind protecția solului să-și asume responsabilitățile;

Zonele insulare și de coastă

| 42. | consideră că zonele insulare și de coastă ar trebui să fie eligibile pentru măsuri prioritare de adaptare, având în vedere faptul că sunt deosebit de vulnerabile la efectele schimbărilor climatice și că sunt intens populate, precum și că interesele economice sunt foarte mari; |
| --- | --- |

42.

consideră că zonele insulare și de coastă ar trebui să fie eligibile pentru măsuri prioritare de adaptare, având în vedere faptul că sunt deosebit de vulnerabile la efectele schimbărilor climatice și că sunt intens populate, precum și că interesele economice sunt foarte mari;

Politicile de sănătate și de asistență socială

| 43. | subliniază faptul că politicile de adaptare la schimbările climatice ar trebui să aibă ambiția de a antrena creșterea durabilă; subliniază, în plus, că aceste politici pot și trebuie să aibă capacitatea de a crea locuri de muncă și de a proteja justiția socială, contribuind prin aceasta la niveluri mai mari de ocupare a forței de muncă și la combaterea sărăciei și a inegalităților sociale; |
| --- | --- |

43.

subliniază faptul că politicile de adaptare la schimbările climatice ar trebui să aibă ambiția de a antrena creșterea durabilă; subliniază, în plus, că aceste politici pot și trebuie să aibă capacitatea de a crea locuri de muncă și de a proteja justiția socială, contribuind prin aceasta la niveluri mai mari de ocupare a forței de muncă și la combaterea sărăciei și a inegalităților sociale;

| 44. | subliniază faptul că strategia de recuperare a UE trebuie să ia în considerare dimensiunea socială și de ocupare a forței de muncă a politicilor de adaptare; |
| --- | --- |

44.

subliniază faptul că strategia de recuperare a UE trebuie să ia în considerare dimensiunea socială și de ocupare a forței de muncă a politicilor de adaptare;

| 45. | ia act de faptul că planurile ambițioase de ajustare vor contribui la dezvoltarea locurilor de muncă ecologice în Europa, ceea ce va contribui la crearea unei economii fără emisii de dioxid de carbon, și, prin urmare, invită Comisia și statele membre să depună eforturi mai mari pentru a realiza o creștere economică mai sustenabilă în toată Europa; |
| --- | --- |

45.

ia act de faptul că planurile ambițioase de ajustare vor contribui la dezvoltarea locurilor de muncă ecologice în Europa, ceea ce va contribui la crearea unei economii fără emisii de dioxid de carbon, și, prin urmare, invită Comisia și statele membre să depună eforturi mai mari pentru a realiza o creștere economică mai sustenabilă în toată Europa;

| 46. | subliniază că grupurile sau comunitățile cele mai defavorizate din punct de vedere social ar trebui să beneficieze de un sprijin suficient pentru a face față costurilor ridicate asociate cu măsurile de adaptare; |
| --- | --- |

46.

subliniază că grupurile sau comunitățile cele mai defavorizate din punct de vedere social ar trebui să beneficieze de un sprijin suficient pentru a face față costurilor ridicate asociate cu măsurile de adaptare;

| 47. | salută propunerile Comisiei referitoare la elaborarea, până în 2011, a unor orientări și mecanisme de supraveghere privind efectele schimbărilor climatice asupra sănătății; subliniază riscul crescând de propagare a bolilor infecțioase, efectele grave asupra sănătății respiratorii și necesitatea de a educa cetățenii europeni cu privire la măsurile eficiente de prevenire, recomandate de Centrul european de prevenire și control al bolilor; |
| --- | --- |

47.

salută propunerile Comisiei referitoare la elaborarea, până în 2011, a unor orientări și mecanisme de supraveghere privind efectele schimbărilor climatice asupra sănătății; subliniază riscul crescând de propagare a bolilor infecțioase, efectele grave asupra sănătății respiratorii și necesitatea de a educa cetățenii europeni cu privire la măsurile eficiente de prevenire, recomandate de Centrul european de prevenire și control al bolilor;

| 48. | constată că efectele schimbărilor climatice asupra sănătății vor afecta probabil într-o mai mare măsură comunitățile defavorizate, segmentele cele mai sărace ale populației și grupurile cele mai vulnerabile, precum copiii, persoanele în vârstă și persoanele care sunt deja bolnave; consideră că este esențial ca analizarea măsurilor de adaptare să ia în considerare inegalitățile existente în domeniul sănătății și ca aceste măsuri să încurajeze acțiuni care promovează și beneficii pentru sănătate; |
| --- | --- |

48.

constată că efectele schimbărilor climatice asupra sănătății vor afecta probabil într-o mai mare măsură comunitățile defavorizate, segmentele cele mai sărace ale populației și grupurile cele mai vulnerabile, precum copiii, persoanele în vârstă și persoanele care sunt deja bolnave; consideră că este esențial ca analizarea măsurilor de adaptare să ia în considerare inegalitățile existente în domeniul sănătății și ca aceste măsuri să încurajeze acțiuni care promovează și beneficii pentru sănătate;

| 49. | . subliniază necesitatea de a intensifica sistemele existente de supraveghere și control al bolilor animale; |
| --- | --- |

49.

. subliniază necesitatea de a intensifica sistemele existente de supraveghere și control al bolilor animale;

| 50. | recunoaște rolul jucat de sectorul de sănătate în adaptare; invită UE să sprijine acțiunile de reducere a coeficientului de carbon în acest sector și să asigure finanțarea adecvată a măsurilor de adaptare din sectorul de sănătății; |
| --- | --- |

50.

recunoaște rolul jucat de sectorul de sănătate în adaptare; invită UE să sprijine acțiunile de reducere a coeficientului de carbon în acest sector și să asigure finanțarea adecvată a măsurilor de adaptare din sectorul de sănătății;

Infrastructura

| 51. | subliniază necesitatea ca legislația în vigoare privind autorizațiile în domeniul industriei și evaluările de impact asupra mediului să impună tuturor infrastructurilor planificate și activităților industriale autorizate să țină seama în mod corespunzător de prognoza condițiilor climatice și de riscurile aferente, menținând, în același timp, o anumită capacitate de adaptare; accentuează faptul că în multe cazuri ar fi de preferat să se renunțe la dezvoltarea zonelor vulnerabile decât să se construiască dispozitive de protecție pentru a face față efectelor negative ale climei; |
| --- | --- |

51.

subliniază necesitatea ca legislația în vigoare privind autorizațiile în domeniul industriei și evaluările de impact asupra mediului să impună tuturor infrastructurilor planificate și activităților industriale autorizate să țină seama în mod corespunzător de prognoza condițiilor climatice și de riscurile aferente, menținând, în același timp, o anumită capacitate de adaptare; accentuează faptul că în multe cazuri ar fi de preferat să se renunțe la dezvoltarea zonelor vulnerabile decât să se construiască dispozitive de protecție pentru a face față efectelor negative ale climei;

| 52. | subliniază că, în cadrul evaluărilor impactului asupra mediului, acolo unde este cazul, este necesar să se ia în general în considerare o varietate probabilă de scenarii de adaptare, în măsura în care existența acestor scenarii este dovedită din punct de vedere științific; |
| --- | --- |

52.

subliniază că, în cadrul evaluărilor impactului asupra mediului, acolo unde este cazul, este necesar să se ia în general în considerare o varietate probabilă de scenarii de adaptare, în măsura în care existența acestor scenarii este dovedită din punct de vedere științific;

| 53. | invită Comisia să elaboreze, în cel mai scurt timp, metodologii pentru creșterea rezistenței proiectelor de infrastructură la schimbările climatice, care să includă o analiză cost-beneficii și alternativele posibile; |
| --- | --- |

53.

invită Comisia să elaboreze, în cel mai scurt timp, metodologii pentru creșterea rezistenței proiectelor de infrastructură la schimbările climatice, care să includă o analiză cost-beneficii și alternativele posibile;

| 54. | propune Comisiei să examineze, printre posibilitățile pe care urmează să le studieze în legătură cu evaluarea impactului investițiilor publice și private asupra schimbărilor climatice, modalități de încurajare a unei planificări adecvate a utilizării terenurilor (inclusiv identificarea riscurilor și a pericolelor); |
| --- | --- |

54.

propune Comisiei să examineze, printre posibilitățile pe care urmează să le studieze în legătură cu evaluarea impactului investițiilor publice și private asupra schimbărilor climatice, modalități de încurajare a unei planificări adecvate a utilizării terenurilor (inclusiv identificarea riscurilor și a pericolelor);

| 55. | încurajează Comisia să dea curs planului său de a include în standardele de construcție (cum ar fi Eurocodurile) impactul schimbărilor climatice, pentru a îmbunătăți rezistența clădirilor situate în zone expuse riscului; |
| --- | --- |

55.

încurajează Comisia să dea curs planului său de a include în standardele de construcție (cum ar fi Eurocodurile) impactul schimbărilor climatice, pentru a îmbunătăți rezistența clădirilor situate în zone expuse riscului;

| 56. | consideră că, din punctul de vedere al microclimatului, trebuie să se evite creșterea gradului de impermeabilizare a solurilor în zonele și orașele cu o mare densitate a populației; |
| --- | --- |

56.

consideră că, din punctul de vedere al microclimatului, trebuie să se evite creșterea gradului de impermeabilizare a solurilor în zonele și orașele cu o mare densitate a populației;

Transportul

| 57. | regretă faptul că în Cartea albă se ignoră sectorul transporturilor, deși acesta este responsabil pentru 27 % din emisiile totale de gaze cu efect de seră și deși sunt necesare măsuri de adaptare; |
| --- | --- |

57.

regretă faptul că în Cartea albă se ignoră sectorul transporturilor, deși acesta este responsabil pentru 27 % din emisiile totale de gaze cu efect de seră și deși sunt necesare măsuri de adaptare;

| 58. | subliniază că este necesar ca sectorul transporturilor să facă parte integrantă din strategia europeană pentru schimbările climatice și invită Comisia să prezinte cât mai curând o propunere privind un pachet european de măsuri vizând clima și transporturile; |
| --- | --- |

58.

subliniază că este necesar ca sectorul transporturilor să facă parte integrantă din strategia europeană pentru schimbările climatice și invită Comisia să prezinte cât mai curând o propunere privind un pachet european de măsuri vizând clima și transporturile;

| 59. | consideră că este esențial să se sprijine transferul modal ca mijloc de a contribui la realizarea obiectivului reducerii emisiilor de carbon în sectorul transporturilor; |
| --- | --- |

59.

consideră că este esențial să se sprijine transferul modal ca mijloc de a contribui la realizarea obiectivului reducerii emisiilor de carbon în sectorul transporturilor;

| 60. | subliniază că toate mijloacele de transport trebuie să internalizeze treptat costurile externe de adaptare; |
| --- | --- |

60.

subliniază că toate mijloacele de transport trebuie să internalizeze treptat costurile externe de adaptare;

| 61. | consideră că implicațiile economice, sociale și financiare ale măsurilor de adaptare necesare în sectorul transportului, precum efectele reorganizării acestui sector (în special datorită transferului modal), nu sunt încă suficient cunoscute și anticipate; solicită Comisiei să definească indicatori de vulnerabilitate și metode de schimb de bune practici în ceea ce privește diferitele componente ale acestui sector (transportul feroviar, rutier, aerian și maritim); |
| --- | --- |

61.

consideră că implicațiile economice, sociale și financiare ale măsurilor de adaptare necesare în sectorul transportului, precum efectele reorganizării acestui sector (în special datorită transferului modal), nu sunt încă suficient cunoscute și anticipate; solicită Comisiei să definească indicatori de vulnerabilitate și metode de schimb de bune practici în ceea ce privește diferitele componente ale acestui sector (transportul feroviar, rutier, aerian și maritim);

| 62. | solicită Comisiei și statelor membre să dezvolte o politică eficientă de mobilitatea urbană, care, prin dezvoltarea transportului public, a comodalității și prin utilizarea sistemelor inteligente de transport, să reducă congestiile din trafic și poluarea din marile aglomerări urbane; |
| --- | --- |

62.

solicită Comisiei și statelor membre să dezvolte o politică eficientă de mobilitatea urbană, care, prin dezvoltarea transportului public, a comodalității și prin utilizarea sistemelor inteligente de transport, să reducă congestiile din trafic și poluarea din marile aglomerări urbane;

| 63. | subliniază, de asemenea, că, pentru a promova o politică a transporturilor modernă și sustenabilă, sprijinul financiar corespunzător trebuie oferit, în următoarea perioadă de programare financiară a UE, 2014-2020, proiectelor prioritare TEN din domeniul căilor ferate, al transportului maritim și al transportului pe căi navigabile; |
| --- | --- |

63.

subliniază, de asemenea, că, pentru a promova o politică a transporturilor modernă și sustenabilă, sprijinul financiar corespunzător trebuie oferit, în următoarea perioadă de programare financiară a UE, 2014-2020, proiectelor prioritare TEN din domeniul căilor ferate, al transportului maritim și al transportului pe căi navigabile;

| 64. | subliniază necesitatea de a demara procedura legislativă aferentă directivei privind „eurovinieta”, pentru a facilita internalizarea costurilor externe pe baza principiului „poluatorul plătește”, creând condiții de concurență echitabile între diversele moduri de transport; |
| --- | --- |

64.

subliniază necesitatea de a demara procedura legislativă aferentă directivei privind „eurovinieta”, pentru a facilita internalizarea costurilor externe pe baza principiului „poluatorul plătește”, creând condiții de concurență echitabile între diversele moduri de transport;

Energia

| 65. | subliniază faptul că schimbările climatice au un impact important asupra aprovizionării cu energie și asupra cererii de energie în statele membre ale UE; |
| --- | --- |

65.

subliniază faptul că schimbările climatice au un impact important asupra aprovizionării cu energie și asupra cererii de energie în statele membre ale UE;

| 66. | invită Comisia să efectueze o analiză aprofundată a scenariilor energetice pentru viitor, luând în considerare impactul schimbărilor climatice asupra infrastructurilor și asupra cererii de energie; |
| --- | --- |

66.

invită Comisia să efectueze o analiză aprofundată a scenariilor energetice pentru viitor, luând în considerare impactul schimbărilor climatice asupra infrastructurilor și asupra cererii de energie;

| 67. | invită Comisia să caute un răspund la întrebarea dacă potențialul de producere a energiei electrice pe baza surselor de energie regenerabile și fosile se va modifica sau nu în urma schimbărilor climatice și atrage în mod deosebit atenția asupra restricțiilor care afectează procesele de răcire ale centralelor termice și asupra consecințelor acestora; |
| --- | --- |

67.

invită Comisia să caute un răspund la întrebarea dacă potențialul de producere a energiei electrice pe baza surselor de energie regenerabile și fosile se va modifica sau nu în urma schimbărilor climatice și atrage în mod deosebit atenția asupra restricțiilor care afectează procesele de răcire ale centralelor termice și asupra consecințelor acestora;

| 68. | constată, în legătură cu răcirea reactoarelor, riscul deosebit pentru siguranța instalațiilor nucleare prezentat de valurile de căldură, această problemă având potențialul de a avea efecte negative semnificative asupra apelor din împrejurimi și implicații privind siguranța aprovizionării; |
| --- | --- |

68.

constată, în legătură cu răcirea reactoarelor, riscul deosebit pentru siguranța instalațiilor nucleare prezentat de valurile de căldură, această problemă având potențialul de a avea efecte negative semnificative asupra apelor din împrejurimi și implicații privind siguranța aprovizionării;

| 69. | constată că condițiile meteorologice extreme, cum ar fi inundațiile și furtunile, pot avaria centralele electrice, stâlpii de înaltă tensiune, stațiile de transformare și cutiile electrice sau le pot scoate din funcțiune temporar; consideră că sunt necesare rețele electrice diverse și solide pentru a face față unei exigențe sporite față de gradul de flexibilitate al rețelelor, fiind necesar astfel să se consolideze atât rețelele locale, cât și cele internaționale de înaltă tensiune; |
| --- | --- |

69.

constată că condițiile meteorologice extreme, cum ar fi inundațiile și furtunile, pot avaria centralele electrice, stâlpii de înaltă tensiune, stațiile de transformare și cutiile electrice sau le pot scoate din funcțiune temporar; consideră că sunt necesare rețele electrice diverse și solide pentru a face față unei exigențe sporite față de gradul de flexibilitate al rețelelor, fiind necesar astfel să se consolideze atât rețelele locale, cât și cele internaționale de înaltă tensiune;

| 70. | subliniază faptul că utilizarea energiei în clădiri se va modifica în urma schimbărilor climatice și că principala problemă în această privință constă în supraîncălzirea clădirilor; consideră că răcirea naturală, răcirea mecanică, randamentul energetic și amenajarea rațională a spațiilor ar trebui să aibă un rol important în acest sens; |
| --- | --- |

70.

subliniază faptul că utilizarea energiei în clădiri se va modifica în urma schimbărilor climatice și că principala problemă în această privință constă în supraîncălzirea clădirilor; consideră că răcirea naturală, răcirea mecanică, randamentul energetic și amenajarea rațională a spațiilor ar trebui să aibă un rol important în acest sens;

| 71. | consideră că, prin politici în domeniul energiei inteligente, prin care să se promoveze activ sursele regenerabile de energie, descentralizarea furnizării de energie și eficiența energetică pe teritoriul lor, regiunile nu numai că își aduc aportul la combaterea efectelor schimbărilor climatice, ci deschid și noi oportunități și perspective economice pentru cetățenii lor; |
| --- | --- |

71.

consideră că, prin politici în domeniul energiei inteligente, prin care să se promoveze activ sursele regenerabile de energie, descentralizarea furnizării de energie și eficiența energetică pe teritoriul lor, regiunile nu numai că își aduc aportul la combaterea efectelor schimbărilor climatice, ci deschid și noi oportunități și perspective economice pentru cetățenii lor;

| 72. | subliniază faptul că măsurile privind furnizarea de energie și accesul la energie trebuie definite într-un cadru de solidaritate a statelor membre și că UE ar trebui să contribuie la o reorientare strategică globală către o eficiență energetică mai mare și promovarea surselor de energie cu conținut scăzut de carbon, de exemplu a surselor de energie regenerabile (RGE); |
| --- | --- |

72.

subliniază faptul că măsurile privind furnizarea de energie și accesul la energie trebuie definite într-un cadru de solidaritate a statelor membre și că UE ar trebui să contribuie la o reorientare strategică globală către o eficiență energetică mai mare și promovarea surselor de energie cu conținut scăzut de carbon, de exemplu a surselor de energie regenerabile (RGE);

| 73. | invită statele membre să prezinte, până la 30 iunie 2010, planuri de acțiune naționale ambițioase, cuprinzătoare și realiste, în conformitate cu modelele și parametrii stabiliți de către UE, ținând seama de faptul că necesarul de energie din surse regenerabile al fiecărui stat membru trebuie să fie acoperit în principal din producția internă, iar mecanismul pentru transferul statistic al energiei din surse regenerabile între statele membre trebuie folosit doar în situații complet justificate; |
| --- | --- |

73.

invită statele membre să prezinte, până la 30 iunie 2010, planuri de acțiune naționale ambițioase, cuprinzătoare și realiste, în conformitate cu modelele și parametrii stabiliți de către UE, ținând seama de faptul că necesarul de energie din surse regenerabile al fiecărui stat membru trebuie să fie acoperit în principal din producția internă, iar mecanismul pentru transferul statistic al energiei din surse regenerabile între statele membre trebuie folosit doar în situații complet justificate;

| 74. | subliniază că trebuie să se acorde prioritate absolută măsurilor suplimentare menite să promoveze strategia comunitară ce urmărește realizarea unei creșteri cu 20 % a eficienței energetice până în 2020; consideră că este oportun, în contextul evaluării planurilor de acțiune actuale în domeniul eficienței energetice, să se analizeze posibilitatea de a conferi caracter juridic obligatoriu acestui obiectiv la nivel comunitar; |
| --- | --- |

74.

subliniază că trebuie să se acorde prioritate absolută măsurilor suplimentare menite să promoveze strategia comunitară ce urmărește realizarea unei creșteri cu 20 % a eficienței energetice până în 2020; consideră că este oportun, în contextul evaluării planurilor de acțiune actuale în domeniul eficienței energetice, să se analizeze posibilitatea de a conferi caracter juridic obligatoriu acestui obiectiv la nivel comunitar;

Biodiversitatea

| 75. | având în vedere că NATURA 2000 constituie pilonul central al eforturilor politice ale UE de a menține ecosistemele în condiții de schimbare a climei, solicită gestionarea activă a siturilor NATURA 2000 și a altor zone importante, care să fie dotată de către UE și statele membre cu mijloacele financiare necesare și să se bazeze pe cooperarea strânsă și pe consultarea comunităților locale, și subliniază, de asemenea, necesitatea unor orientări pentru asigurarea conectivității dintre zonele naturale; subliniază că, așa cum se menționează în evaluarea de impact a Comisiei (SEC(2008)2887) anexată la Comunicarea Comisiei intitulată „Către o strategie comunitară privind speciile invazive”, cunoștințele sunt încă insuficiente cu privire la amploarea și traiectoriile speciilor invazive, la impactul lor asupra ecosistemelor și la influența schimbărilor climatice asupra invaziilor biologice; |
| --- | --- |

75.

având în vedere că NATURA 2000 constituie pilonul central al eforturilor politice ale UE de a menține ecosistemele în condiții de schimbare a climei, solicită gestionarea activă a siturilor NATURA 2000 și a altor zone importante, care să fie dotată de către UE și statele membre cu mijloacele financiare necesare și să se bazeze pe cooperarea strânsă și pe consultarea comunităților locale, și subliniază, de asemenea, necesitatea unor orientări pentru asigurarea conectivității dintre zonele naturale; subliniază că, așa cum se menționează în evaluarea de impact a Comisiei (SEC(2008)2887) anexată la Comunicarea Comisiei intitulată „Către o strategie comunitară privind speciile invazive”, cunoștințele sunt încă insuficiente cu privire la amploarea și traiectoriile speciilor invazive, la impactul lor asupra ecosistemelor și la influența schimbărilor climatice asupra invaziilor biologice;

| 76. | subliniază faptul că rezistența ecosistemelor terestre și marine depinde, în ultimă instanță, de conservarea diversității biologice; |
| --- | --- |

76.

subliniază faptul că rezistența ecosistemelor terestre și marine depinde, în ultimă instanță, de conservarea diversității biologice;

| 77. | subliniază faptul că legislația UE în vigoare, cum ar fi Directiva-cadru privind apa (10) și Directiva-cadru Strategia pentru mediul marin (11), poate contribui la abordarea problemei rezistenței ecosistemelor din Europa, în măsura în care planurile de gestionare conțin o abordare bazată pe ecosisteme; invită Comisia și statele membre să confere prioritate absolută punerii în aplicare a acestor politici; |
| --- | --- |

77.

subliniază faptul că legislația UE în vigoare, cum ar fi Directiva-cadru privind apa (10) și Directiva-cadru Strategia pentru mediul marin (11), poate contribui la abordarea problemei rezistenței ecosistemelor din Europa, în măsura în care planurile de gestionare conțin o abordare bazată pe ecosisteme; invită Comisia și statele membre să confere prioritate absolută punerii în aplicare a acestor politici;

| 78. | subliniază importanța studierii fenomenului invadării ecosistemelor europene de către specii străine (cum ar fi specii marine tropicale în Marea Mediterană), precum și importanța elaborării de politici corespunzătoare pentru a combate acest fenomen; |
| --- | --- |

78.

subliniază importanța studierii fenomenului invadării ecosistemelor europene de către specii străine (cum ar fi specii marine tropicale în Marea Mediterană), precum și importanța elaborării de politici corespunzătoare pentru a combate acest fenomen;

Mediul urban

| 79. | subliniază faptul că zonele urbane din Europa reprezintă aproape 75 % din populație și că schimbările climatice reprezintă un factor suplimentar care afectează calitatea vieții în orașe; îndeamnă AEM să studieze impactul preconizat al schimbărilor climatice asupra microclimatelor din zonele urbane (având în vedere, de exemplu, efectul de insulă termică urbană); |
| --- | --- |

79.

subliniază faptul că zonele urbane din Europa reprezintă aproape 75 % din populație și că schimbările climatice reprezintă un factor suplimentar care afectează calitatea vieții în orașe; îndeamnă AEM să studieze impactul preconizat al schimbărilor climatice asupra microclimatelor din zonele urbane (având în vedere, de exemplu, efectul de insulă termică urbană);

Migrația

| 80. | subliniază că este probabil ca schimbările climatice să determine o migrație ecologică la scară largă din regiunile care se află deja la originea fluxurilor migratoare către Europa (Africa, Orientul Mijlociu, Asia de sud și de sud-est); |
| --- | --- |

80.

subliniază că este probabil ca schimbările climatice să determine o migrație ecologică la scară largă din regiunile care se află deja la originea fluxurilor migratoare către Europa (Africa, Orientul Mijlociu, Asia de sud și de sud-est);

| 81. | subliniază că migrația ecologică trebuie avută în vedere la planificarea politicii de asistență pentru dezvoltare pe termen lung, astfel încât măsurile de prevenire din timp și de reacție promptă la crizele umanitare să poată fi luate în țările de origine; |
| --- | --- |

81.

subliniază că migrația ecologică trebuie avută în vedere la planificarea politicii de asistență pentru dezvoltare pe termen lung, astfel încât măsurile de prevenire din timp și de reacție promptă la crizele umanitare să poată fi luate în țările de origine;

Patrimoniul cultural

| 82. | subliniază importanța dezvoltării unor măsuri de adaptare în care să fie înglobate ansamblul aspectelor legate de patrimoniul cultural european; |
| --- | --- |

82.

subliniază importanța dezvoltării unor măsuri de adaptare în care să fie înglobate ansamblul aspectelor legate de patrimoniul cultural european;

Structura și guvernanța

| 83. | subliniază că este necesar ca autoritățile locale și regionale să fie recunoscute ca actori principali în combaterea efectelor negative ale schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

83.

subliniază că este necesar ca autoritățile locale și regionale să fie recunoscute ca actori principali în combaterea efectelor negative ale schimbărilor climatice;

| 84. | subliniază că, pentru a obține o eficiență maximă a măsurilor implementate, este important ca intervențiile și integrarea trans-sectorială să se desfășoare la nivelul corespunzător și să existe o bază ecologică solidă; |
| --- | --- |

84.

subliniază că, pentru a obține o eficiență maximă a măsurilor implementate, este important ca intervențiile și integrarea trans-sectorială să se desfășoare la nivelul corespunzător și să existe o bază ecologică solidă;

| 85. | invită Comisia și statele membre să încurajeze o abordare coordonată în contextul adaptării, pentru a garanta coeziunea teritorială în UE; |
| --- | --- |

85.

invită Comisia și statele membre să încurajeze o abordare coordonată în contextul adaptării, pentru a garanta coeziunea teritorială în UE;

| 86. | consideră că ar trebui adoptate măsuri care să reconcilieze acțiunile sustenabile și inovatoare din punct de vedere economic cu protecția mediului natural, reducând astfel conflictele de utilizare dintre interesele ecologice și cele economice; |
| --- | --- |

86.

consideră că ar trebui adoptate măsuri care să reconcilieze acțiunile sustenabile și inovatoare din punct de vedere economic cu protecția mediului natural, reducând astfel conflictele de utilizare dintre interesele ecologice și cele economice;

| 87. | îndeamnă Comisia să dea curs propunerilor privind introducerea unor strategii obligatorii de adaptare la nivel național și regional; |
| --- | --- |

87.

îndeamnă Comisia să dea curs propunerilor privind introducerea unor strategii obligatorii de adaptare la nivel național și regional;

| 88. | invită Comisia să stabilească o abordare cuprinzătoare în ceea ce privește implicarea sectorului asigurărilor în direcția sensibilizării față de riscuri și a partajării riscurilor; |
| --- | --- |

88.

invită Comisia să stabilească o abordare cuprinzătoare în ceea ce privește implicarea sectorului asigurărilor în direcția sensibilizării față de riscuri și a partajării riscurilor;

| 89. | invită Comisia și statele membre să dezvolte parteneriate de tipul public-privat, necesare pentru crearea unui cadru de gestionare a riscurilor climatice solid, eficace și pe termen lung (care să cuprindă toate aspectele, de la sensibilizarea cu privire la riscuri, la partajarea riscurilor și redresarea în urma materializării lor), fiind conduse cu fermitate de către autoritățile publice și cu participarea acestora; |
| --- | --- |

89.

invită Comisia și statele membre să dezvolte parteneriate de tipul public-privat, necesare pentru crearea unui cadru de gestionare a riscurilor climatice solid, eficace și pe termen lung (care să cuprindă toate aspectele, de la sensibilizarea cu privire la riscuri, la partajarea riscurilor și redresarea în urma materializării lor), fiind conduse cu fermitate de către autoritățile publice și cu participarea acestora;

| 90. | consideră că regiunile ultraperiferice, ținând cont de situația lor specială, menționată la articolul 349 din Tratatul de Lisabona, și de faptul că sunt situate în zonele tropicale, sunt deosebit de sensibile la consecințele schimbărilor climatice și ar trebui să beneficieze, din acest motiv, de o atenție deosebită din partea Comisiei Europene; face apel la Comisie, în acest context, să elaboreze un studiu de impact și un plan de acțiune specific pentru regiunile ultraperiferice și să sprijine schimburile de informații și de bune practici între autoritățile locale ale acestor regiuni și cele din țările terțe aflate în vecinătatea lor geografică; |
| --- | --- |

90.

consideră că regiunile ultraperiferice, ținând cont de situația lor specială, menționată la articolul 349 din Tratatul de Lisabona, și de faptul că sunt situate în zonele tropicale, sunt deosebit de sensibile la consecințele schimbărilor climatice și ar trebui să beneficieze, din acest motiv, de o atenție deosebită din partea Comisiei Europene; face apel la Comisie, în acest context, să elaboreze un studiu de impact și un plan de acțiune specific pentru regiunile ultraperiferice și să sprijine schimburile de informații și de bune practici între autoritățile locale ale acestor regiuni și cele din țările terțe aflate în vecinătatea lor geografică;

| 91. | invită Comisia să își exercite pe deplin noile competențe care îi sunt conferite prin articolul 260 din Tratatul de la Lisabona, pentru a-și îndeplini rolul de gardian al tratatelor; |
| --- | --- |

91.

invită Comisia să își exercite pe deplin noile competențe care îi sunt conferite prin articolul 260 din Tratatul de la Lisabona, pentru a-și îndeplini rolul de gardian al tratatelor;

Finanțarea

| 92. | subliniază că bugetul UE nu reflectă în prezent prioritățile politicii UE în domeniul adaptării la schimbările climatice; |
| --- | --- |

92.

subliniază că bugetul UE nu reflectă în prezent prioritățile politicii UE în domeniul adaptării la schimbările climatice;

| 93. | îndeamnă Comisia, în cadrul revizuirii cadrului financiar multianual în vigoare, să se axeze pe capacitatea bugetului UE de a face față schimbărilor climatice; subliniază faptul că următorul cadru financiar multianual ar trebui să acorde o importanță mare schimbărilor climatice, în special măsurilor de adaptare, garantând disponibilitatea fondurilor necesare; |
| --- | --- |

93.

îndeamnă Comisia, în cadrul revizuirii cadrului financiar multianual în vigoare, să se axeze pe capacitatea bugetului UE de a face față schimbărilor climatice; subliniază faptul că următorul cadru financiar multianual ar trebui să acorde o importanță mare schimbărilor climatice, în special măsurilor de adaptare, garantând disponibilitatea fondurilor necesare;

| 94. | în cadrul revizuirii bugetului UE și pentru a se garanta faptul că acesta ia în considerare efectele schimbărilor climatice, îndeamnă Comisia să propună o procedură vizând creșterea rezistenței la schimbările climatice; |
| --- | --- |

94.

în cadrul revizuirii bugetului UE și pentru a se garanta faptul că acesta ia în considerare efectele schimbărilor climatice, îndeamnă Comisia să propună o procedură vizând creșterea rezistenței la schimbările climatice;

| 95. | solicită ca în viitor schimbările climatice să aibă prioritate, în special prin integrarea strategiei de adaptare în politicile Uniunii Europene; |
| --- | --- |

95.

solicită ca în viitor schimbările climatice să aibă prioritate, în special prin integrarea strategiei de adaptare în politicile Uniunii Europene;

| 96. | solicită să se acorde o atenție deosebită includerii unei evaluări a efectelor schimbărilor climatice în procesul de aprobare a propunerilor de proiecte cu finanțare europeană care privesc eficiența energetică, gestionarea deșeurilor și construcția de infrastructuri; |
| --- | --- |

96.

solicită să se acorde o atenție deosebită includerii unei evaluări a efectelor schimbărilor climatice în procesul de aprobare a propunerilor de proiecte cu finanțare europeană care privesc eficiența energetică, gestionarea deșeurilor și construcția de infrastructuri;

| 97. | subliniază faptul că obiectivele de protecție a mediului și cele referitoare la schimbările climatice ar trebui să fie integrate în obiectivele de convergență și de creștere ale politicii de coeziune a UE, fără ca acestea să se substituie, totuși, obiectivelor tradiționale ale politicii structurale; |
| --- | --- |

97.

subliniază faptul că obiectivele de protecție a mediului și cele referitoare la schimbările climatice ar trebui să fie integrate în obiectivele de convergență și de creștere ale politicii de coeziune a UE, fără ca acestea să se substituie, totuși, obiectivelor tradiționale ale politicii structurale;

| 98. | îndeamnă Comisia să prezinte de urgență, respectând Strategia de dezvoltare durabilă a UE (12), o foaie de parcurs privind reforma, sector cu sector, a subvențiilor care au un impact negativ considerabil asupra mediului, în vederea eliminării treptate a acestora; subliniază, de asemenea, că resursele financiare eliberate în urma acestei reforme ar trebui folosite pentru acțiunile de adaptare și crearea de locuri de muncă ecologice; |
| --- | --- |

98.

îndeamnă Comisia să prezinte de urgență, respectând Strategia de dezvoltare durabilă a UE (12), o foaie de parcurs privind reforma, sector cu sector, a subvențiilor care au un impact negativ considerabil asupra mediului, în vederea eliminării treptate a acestora; subliniază, de asemenea, că resursele financiare eliberate în urma acestei reforme ar trebui folosite pentru acțiunile de adaptare și crearea de locuri de muncă ecologice;

| 99. | subliniază că fondurile puse la dispoziție prin diverse planuri de redresare economică ar trebui folosite și pentru investiții de adaptare și ar trebui, în orice caz, să integreze aspecte legate de rezistența la schimbările climatice; |
| --- | --- |

99.

subliniază că fondurile puse la dispoziție prin diverse planuri de redresare economică ar trebui folosite și pentru investiții de adaptare și ar trebui, în orice caz, să integreze aspecte legate de rezistența la schimbările climatice;

| 100. | subliniază principiul prevenirii în adaptarea la schimbările climatice; invită Comisia să găsească mijloace de a garanta faptul că acele costuri care vor surveni în urma neaplicării de măsuri de adaptare nu vor fi suportate de cetățeni; |
| --- | --- |

100.

subliniază principiul prevenirii în adaptarea la schimbările climatice; invită Comisia să găsească mijloace de a garanta faptul că acele costuri care vor surveni în urma neaplicării de măsuri de adaptare nu vor fi suportate de cetățeni;

| 101. | sprijină Comisia în inițiativa sa de a invita Consiliul să reactiveze procesul de revizuire a Regulamentului privind Fondul de solidaritate (EUSF), pentru a permite remedierea mai eficientă, mai flexibilă și mai promptă a daunelor cauzate de dezastre naturale sau antropogene; |
| --- | --- |

101.

sprijină Comisia în inițiativa sa de a invita Consiliul să reactiveze procesul de revizuire a Regulamentului privind Fondul de solidaritate (EUSF), pentru a permite remedierea mai eficientă, mai flexibilă și mai promptă a daunelor cauzate de dezastre naturale sau antropogene;

| 102. | subliniază că o mare parte a veniturilor generate în urma licitațiilor din cadrul sistemului UE de comercializare a cotelor de emisie, inclusiv a licitațiilor în domeniul transporturilor aeriene și maritime, ar trebui alocată pentru măsuri care să permită statelor membre și țărilor în curs de dezvoltare să se adapteze la schimbările climatice; consideră că astfel de dispoziții ar trebui să sprijine, de asemenea, modurile sustenabile de transport în Europa, cum ar fi transportul feroviar; solicită ca finanțarea alocată deja din partea sistemului UE de comercializare a cotelor de emisii în scopul solidarității și creșterii economice în cadrul Comunității (venituri provenind din 10 % din totalul cotelor ce urmează a fi scoase la licitație) să fie distribuită în rândul statelor membre cu venituri mai mici, în mod egal pentru măsuri de adaptare și de atenuare; |
| --- | --- |

102.

subliniază că o mare parte a veniturilor generate în urma licitațiilor din cadrul sistemului UE de comercializare a cotelor de emisie, inclusiv a licitațiilor în domeniul transporturilor aeriene și maritime, ar trebui alocată pentru măsuri care să permită statelor membre și țărilor în curs de dezvoltare să se adapteze la schimbările climatice; consideră că astfel de dispoziții ar trebui să sprijine, de asemenea, modurile sustenabile de transport în Europa, cum ar fi transportul feroviar; solicită ca finanțarea alocată deja din partea sistemului UE de comercializare a cotelor de emisii în scopul solidarității și creșterii economice în cadrul Comunității (venituri provenind din 10 % din totalul cotelor ce urmează a fi scoase la licitație) să fie distribuită în rândul statelor membre cu venituri mai mici, în mod egal pentru măsuri de adaptare și de atenuare;

| 103. | solicită ca fondurile obținute din sistemul de comercializare a cotelor de emisii și din alte surse comunitare să fie alocate statelor membre pentru a le ajuta să se adapteze la schimbările climatice, luând în considerare gradul de vulnerabilitate în fața schimbărilor climatice al fiecărui stat membru și al fiecărei regiuni; |
| --- | --- |

103.

solicită ca fondurile obținute din sistemul de comercializare a cotelor de emisii și din alte surse comunitare să fie alocate statelor membre pentru a le ajuta să se adapteze la schimbările climatice, luând în considerare gradul de vulnerabilitate în fața schimbărilor climatice al fiecărui stat membru și al fiecărei regiuni;

| 104. | recunoaște responsabilitatea istorică pentru majorarea actuală a temperaturilor la nivel mondial pe care o poartă țările industrializate; își reiterează declarațiile făcute în cuprinsul rezoluției sale din 10 februarie 2010, inclusiv faptul că angajamentele UE de a finanța eforturile depuse în domeniul schimbărilor climatice în țările în curs de dezvoltare ar trebui să fie noi, să completeze angajamentele APD existente și să fie independente de procedurile bugetare anuale ale statelor membre; |
| --- | --- |

104.

recunoaște responsabilitatea istorică pentru majorarea actuală a temperaturilor la nivel mondial pe care o poartă țările industrializate; își reiterează declarațiile făcute în cuprinsul rezoluției sale din 10 februarie 2010, inclusiv faptul că angajamentele UE de a finanța eforturile depuse în domeniul schimbărilor climatice în țările în curs de dezvoltare ar trebui să fie noi, să completeze angajamentele APD existente și să fie independente de procedurile bugetare anuale ale statelor membre;

Dimensiunea externă

| 105. | reiterează necesitatea de a include măsuri de adaptare în politica externă a UE, în conformitate cu punctul 8 din Acordul de la Copenhaga; |
| --- | --- |

105.

reiterează necesitatea de a include măsuri de adaptare în politica externă a UE, în conformitate cu punctul 8 din Acordul de la Copenhaga;

| 106. | subliniază faptul că valoarea serviciilor ecosistemice și a capacității de rezistență a ecosistemelor sunt și mai semnificative în țările cel mai puțin dezvoltate (13); subliniază că politicile de adaptare la schimbările climatice, în special politicile adresate rezistenței ecosistemelor, ar trebui luate în considerare în mod corespunzător în cadrul tuturor negocierilor internaționale, inclusiv în cadrul negocierilor comerciale; |
| --- | --- |

106.

subliniază faptul că valoarea serviciilor ecosistemice și a capacității de rezistență a ecosistemelor sunt și mai semnificative în țările cel mai puțin dezvoltate (13); subliniază că politicile de adaptare la schimbările climatice, în special politicile adresate rezistenței ecosistemelor, ar trebui luate în considerare în mod corespunzător în cadrul tuturor negocierilor internaționale, inclusiv în cadrul negocierilor comerciale;

| 107. | este ferm convins că Uniunea Europeană trebuie să-și mențină și să-și consolideze rolul de lider în lupta internațională împotriva încălzirii globale și consideră că orice întârziere în ceea ce privește luarea de măsuri în acest sens ar mări riscurile producerii unor efecte negative de natură ecologică, economică și socială și ar duce probabil la creșterea costurilor; |
| --- | --- |

107.

este ferm convins că Uniunea Europeană trebuie să-și mențină și să-și consolideze rolul de lider în lupta internațională împotriva încălzirii globale și consideră că orice întârziere în ceea ce privește luarea de măsuri în acest sens ar mări riscurile producerii unor efecte negative de natură ecologică, economică și socială și ar duce probabil la creșterea costurilor;

| 108. | subliniază că, pentru a asigura succesul implementării Cadrului de acțiune european pentru adaptare, un factor decisiv îl va constitui includerea acestuia într-un acord mondial coerent și ambițios (cu obiective cu caracter juridic obligatoriu) privind măsurile de combatere a schimbărilor climatice, și că UE trebuie să își asume rolul de lider în acest domeniu. |
| --- | --- |

108.

subliniază că, pentru a asigura succesul implementării Cadrului de acțiune european pentru adaptare, un factor decisiv îl va constitui includerea acestuia într-un acord mondial coerent și ambițios (cu obiective cu caracter juridic obligatoriu) privind măsurile de combatere a schimbărilor climatice, și că UE trebuie să își asume rolul de lider în acest domeniu.

| 109. | solicită Comisiei să analizeze posibilitatea creșterii fondurilor publice destinate cooperării internaționale în cadrul celui de-al 8-lea program-cadru (PC8), în:






  (a) | țările dezvoltate, în vederea răspândirii pe scară mai largă a tehnologiilor regenerabile; |
| --- | --- | --- |

109.

solicită Comisiei să analizeze posibilitatea creșterii fondurilor publice destinate cooperării internaționale în cadrul celui de-al 8-lea program-cadru (PC8), în:

(a)

țările dezvoltate, în vederea răspândirii pe scară mai largă a tehnologiilor regenerabile;

| (b) | țările în curs de dezvoltare, pentru a le sprijini în lupta împotriva schimbărilor climatice care le afectează cele mai vulnerabile regiuni, respectând întotdeauna particularitățile fiecărei regiuni și având drept criteriu dezvoltarea socială și economică a acelor regiuni din țările în curs de dezvoltare cu care se organizează cooperarea internațională; și în |
| --- | --- |

(b)

țările în curs de dezvoltare, pentru a le sprijini în lupta împotriva schimbărilor climatice care le afectează cele mai vulnerabile regiuni, respectând întotdeauna particularitățile fiecărei regiuni și având drept criteriu dezvoltarea socială și economică a acelor regiuni din țările în curs de dezvoltare cu care se organizează cooperarea internațională; și în

| (c) | țările terțe învecinate cu UE, în care efectele schimbărilor climatice sunt similare cu cele observate pe teritoriul UE; |
| --- | --- |

(c)

țările terțe învecinate cu UE, în care efectele schimbărilor climatice sunt similare cu cele observate pe teritoriul UE;

Grupul director pentru impact și adaptare

| 110. | sprijină propunerea Comisiei de instituire a unui grup director pentru impact și adaptare; subliniază importanța participării în acest grup, în afara reprezentanților statului, a actorilor regionali și locali; solicită Comisiei să se asigure că acest grup cuprinde reprezentanți ai Parlamentului în calitate de observatori, precum și reprezentanți ai părților interesate din sectorul privat, în calitate de experți; solicită Comisiei să garanteze că grupul director acordă o atenție deosebită celor mai grave efecte produse de schimbările climatice asupra sănătății, cum ar fi creșterea numărului de decese cauzate de condițiile meteorologice și de bolile infecțioase; |
| --- | --- |

110.

sprijină propunerea Comisiei de instituire a unui grup director pentru impact și adaptare; subliniază importanța participării în acest grup, în afara reprezentanților statului, a actorilor regionali și locali; solicită Comisiei să se asigure că acest grup cuprinde reprezentanți ai Parlamentului în calitate de observatori, precum și reprezentanți ai părților interesate din sectorul privat, în calitate de experți; solicită Comisiei să garanteze că grupul director acordă o atenție deosebită celor mai grave efecte produse de schimbările climatice asupra sănătății, cum ar fi creșterea numărului de decese cauzate de condițiile meteorologice și de bolile infecțioase;

Raportul Comisiei privind progresele înregistrate

| 111. | invită Comisia să prezinte Parlamentului European, până în 2012, un raport cu privire la progresele înregistrate în implementarea Cărții albe menționate mai sus; |
| --- | --- |

111.

invită Comisia să prezinte Parlamentului European, până în 2012, un raport cu privire la progresele înregistrate în implementarea Cărții albe menționate mai sus;

*

* *

| 112. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

112.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO C 247 E, 15.10.2009, p. 41.

(2)  Texte adoptate, P6_TA(2009)0042.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2009)0013.

(4)  Texte adoptate, P7_TA(2009)0089.

(5)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0019.

(6)  CCONUSC - Proiect de decizie -/CP 15, Acordul de la Copenhaga, FCCC/CP/2009/L.7.

(7)  JO L 140, 5.6.2009, p. 63.

(8)  Centrul comun de cercetare - Institutul de studii tehnologice prospective: „Impactul schimbărilor climatice în Europa. PESETA- Studii de agricultură”, EUR 24 107 EN, 2009.

(9)  JO L 327, 22.12.2000, p. 1.

(10)  Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2000 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei (JO L 327, 22.12.2000, p. 1), modificată ultima dată prin Directiva 2008/32/CE (JO L 81, 20.3.2008, p. 60).

(11)  Directiva 2008/56/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 iunie 2008 de instituire a unui cadru de acțiune comunitară în domeniul politicii privind mediul marin (Directiva-cadru „Strategia pentru mediul marin”), JO L 164, 25.6.2008, p. 19.

(12)  Revizuirea Strategiei de dezvoltare durabilă a UE (UE SDD), documentul Consiliului 10917/06.

(13)  „Convenient Solutions to an Inconvenient Truth: Ecosystem based Approaches to Climate Change”, Banca Mondială, Departamentul pentru mediu, 2009 și „The Natural Fix? The Role of Ecosystems in Climate Mitigation”, UNEP, 2009.

---

| 15.3.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 81/128 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 81/128

---

Joi, 6 mai 2010Protecția intereselor financiare ale Comunităților – Lupta împotriva fraudei – Raportul anual 2008

P7_TA(2010)0155

Rezoluția Parlamentului European din 6 mai 2010 referitoare la protecția intereselor financiare ale Comunităților și lupta împotriva fraudei – Raportul anual 2008 (2009/2167(INI))

2011/C 81 E/22

Parlamentul European,

având în vedere rezoluțiile sale referitoare la rapoartele anuale anterioare ale Comisiei și ale Oficiului European de Luptă Antifraudă (OLAF),

având în vedere raportul prezentat de Comisie Parlamentului European și Consiliului, publicat la 15 iulie 2009 și intitulat „Protecția intereselor financiare ale Comunităților - Lupta împotriva fraudei - Raportul anual 2008” (COM(2009)0372), inclusiv anexele la raport (SEC(2009)1002 și SEC(2009)1003),

având în vedere Raportul de activitate al OLAF pentru anul 2008 (1) și cel de-al doilea raport al OLAF din 19 iunie 2008 privind punerea în aplicare a Regulamentului (Euratom, CE) nr. 2185/96 al Consiliului din 11 noiembrie 1996 privind controalele și inspecțiile la fața locului efectuate de Comisie în scopul protejării intereselor financiare ale Comunităților Europene împotriva fraudei și a altor abateri, precum și orientările care au înlocuit vademecumul OLAF,

având în vedere Raportul de activitate al Comitetului de supraveghere al OLAF pentru perioada iunie 2008 - mai 2009 (2),

având în vedere Raportul de activitate al Comitetului de supraveghere al OLAF pentru perioada iunie 2007 - mai 2008 (3),

având în vedere Raportul anual al Curții de Conturi referitor la execuția bugetului privind exercițiul financiar 2008, însoțit de răspunsurile instituțiilor (4),

având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2009 referitoare la Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu - Un spațiu de libertate, securitate și justiție în serviciul cetățenilor - Programul de la Stockholm (5), în special secțiunea privind criminalitatea economică și corupția,

având în vedere articolul 319 alineatul (3) și articolul 325 alineatul (5) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1995/2006 al Consiliului din 13 decembrie 2006 de modificare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (6),

având în vedere articolul 48 și articolul 119 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar și avizul Comisiei pentru dezvoltare regională (A7-0100/2010),

Observații generale: cuantumul abaterilor notificate

| 1. | ia act de faptul că impactul financiar al abaterilor, în măsura în care acestea au fost identificate, s-a redus de la 1 024 de milioane EUR în 2007 la 783,2 milioane EUR în 2008, înregistrându-se reduceri pentru toate tipurile de cheltuieli, cu excepția cheltuielilor directe și a fondurilor de preaderare; cuantumul total se poate defalca după cum urmează:






  — | resurse proprii: 351 milioane EUR (cu 12,5 % mai puțin față de 2007); |
| --- | --- | --- |

1.

ia act de faptul că impactul financiar al abaterilor, în măsura în care acestea au fost identificate, s-a redus de la 1 024 de milioane EUR în 2007 la 783,2 milioane EUR în 2008, înregistrându-se reduceri pentru toate tipurile de cheltuieli, cu excepția cheltuielilor directe și a fondurilor de preaderare; cuantumul total se poate defalca după cum urmează:

—

resurse proprii: 351 milioane EUR (cu 12,5 % mai puțin față de 2007);

| — | cheltuieli agricole: 102,3 milioane EUR (cu 34 % mai puțin față de 2007); |
| --- | --- |

—

cheltuieli agricole: 102,3 milioane EUR (cu 34 % mai puțin față de 2007);

| — | acțiuni structurale: 585,2 milioane EUR (cu 27 % mai puțin față de 2007); |
| --- | --- |

—

acțiuni structurale: 585,2 milioane EUR (cu 27 % mai puțin față de 2007);

| — | fonduri de preaderare: 61 de milioane EUR (cu 90,6 % mai mult față de 2007); |
| --- | --- |

—

fonduri de preaderare: 61 de milioane EUR (cu 90,6 % mai mult față de 2007);

| — | cheltuieli directe: 34,7 milioane EUR (cu 5,15 % mai mult față de 2007); |
| --- | --- |

—

cheltuieli directe: 34,7 milioane EUR (cu 5,15 % mai mult față de 2007);

| 2. | subliniază necesitatea de a include informații privind abaterile, care vor clarifica măsura în care resursele totale mobilizate la diferite capitole de cheltuieli și în diferite state membre au fost afectate de erori și suspectate de fraudă; |
| --- | --- |

2.

subliniază necesitatea de a include informații privind abaterile, care vor clarifica măsura în care resursele totale mobilizate la diferite capitole de cheltuieli și în diferite state membre au fost afectate de erori și suspectate de fraudă;

| 3. | subliniază că lupta împotriva fraudei și a corupției este o datorie importantă a instituțiilor europene și a tuturor statelor membre, care trebuie să furnizeze toate resursele necesare pentru combaterea eficace a acestor fenomene în scopul de a proteja interesele financiare ale Uniunii și ale contribuabililor și de a lupta împotriva criminalității organizate care, potrivit indicatorilor naționali, își întărește capacitatea de coluziune în interiorul instituțiilor, în special prin intermediul fraudării bugetului comunitar; |
| --- | --- |

3.

subliniază că lupta împotriva fraudei și a corupției este o datorie importantă a instituțiilor europene și a tuturor statelor membre, care trebuie să furnizeze toate resursele necesare pentru combaterea eficace a acestor fenomene în scopul de a proteja interesele financiare ale Uniunii și ale contribuabililor și de a lupta împotriva criminalității organizate care, potrivit indicatorilor naționali, își întărește capacitatea de coluziune în interiorul instituțiilor, în special prin intermediul fraudării bugetului comunitar;

| 4. | regretă faptul că o mare parte a fondurilor UE sunt în continuare plătite în mod necuvenit și invită Comisia să ia măsurile necesare în vederea recuperării acestor fonduri; |
| --- | --- |

4.

regretă faptul că o mare parte a fondurilor UE sunt în continuare plătite în mod necuvenit și invită Comisia să ia măsurile necesare în vederea recuperării acestor fonduri;

Resurse proprii

| 5. | salută faptul că suma estimată afectată de abateri a fost cu 12,5 % mai mică în comparație cu 2007; constată, cu toate acestea, faptul că, la fel ca în anii precedenți, cele mai multe abateri s-au înregistrat în cazul televizoarelor și al monitoarelor și solicită, în consecință, Comisiei să monitorizeze în special aceste produse și să ia măsurile necesare pentru a-și recupera orice resurse proprii sau dobânda datorată; mai mult, solicită Comisiei să promoveze un echilibru corespunzător între controalele fizice la import și auditurile ulterioare vămuirii efectuate la nivelul operatorilor; solicită statelor membre să furnizeze statistici mai bune în acest domeniu; |
| --- | --- |

5.

salută faptul că suma estimată afectată de abateri a fost cu 12,5 % mai mică în comparație cu 2007; constată, cu toate acestea, faptul că, la fel ca în anii precedenți, cele mai multe abateri s-au înregistrat în cazul televizoarelor și al monitoarelor și solicită, în consecință, Comisiei să monitorizeze în special aceste produse și să ia măsurile necesare pentru a-și recupera orice resurse proprii sau dobânda datorată; mai mult, solicită Comisiei să promoveze un echilibru corespunzător între controalele fizice la import și auditurile ulterioare vămuirii efectuate la nivelul operatorilor; solicită statelor membre să furnizeze statistici mai bune în acest domeniu;

| 6. | consideră că este esențial să se aplice o legislație eficientă pentru a îmbunătăți cooperarea administrativă în combaterea practicilor fiscale dăunătoare și pentru a asigura buna funcționare a pieței interne; salută, în acest sens, propunerea de directivă a Consiliului privind cooperarea administrativă în domeniul fiscal (COM(2009)0029) prezentată de Comisie; subliniază necesitatea de a monitoriza îndeaproape cazurile în care statele membre refuză să transmită informații specifice sau să efectueze o anchetă administrativă, precum și de a furniza Parlamentului informații complete și clare cu privire la toate aceste cazuri; |
| --- | --- |

6.

consideră că este esențial să se aplice o legislație eficientă pentru a îmbunătăți cooperarea administrativă în combaterea practicilor fiscale dăunătoare și pentru a asigura buna funcționare a pieței interne; salută, în acest sens, propunerea de directivă a Consiliului privind cooperarea administrativă în domeniul fiscal (COM(2009)0029) prezentată de Comisie; subliniază necesitatea de a monitoriza îndeaproape cazurile în care statele membre refuză să transmită informații specifice sau să efectueze o anchetă administrativă, precum și de a furniza Parlamentului informații complete și clare cu privire la toate aceste cazuri;

| 7. | salută propunerea Comisiei de reformare a Regulamentului Consiliului privind cooperarea administrativă și combaterea fraudei în domeniul taxei pe valoarea adăugată (COM(2009)0427); în acest sens, subliniază importanța de a spori responsabilitatea statelor membre, începând cu calitatea informațiilor introduse în bazele de date; invită Comisia să verifice acuratețea acestor informații și să se asigure că toate sumele datorate ca TVA sunt încasate; |
| --- | --- |

7.

salută propunerea Comisiei de reformare a Regulamentului Consiliului privind cooperarea administrativă și combaterea fraudei în domeniul taxei pe valoarea adăugată (COM(2009)0427); în acest sens, subliniază importanța de a spori responsabilitatea statelor membre, începând cu calitatea informațiilor introduse în bazele de date; invită Comisia să verifice acuratețea acestor informații și să se asigure că toate sumele datorate ca TVA sunt încasate;

| 8. | invită în continuare Comisia să furnizeze informații complete care să permită realizarea unei comparații între costurile suportate de statele membre pentru colectarea resurselor proprii tradiționale și sumele reținute pentru a acoperi aceste costuri de colectare; |
| --- | --- |

8.

invită în continuare Comisia să furnizeze informații complete care să permită realizarea unei comparații între costurile suportate de statele membre pentru colectarea resurselor proprii tradiționale și sumele reținute pentru a acoperi aceste costuri de colectare;

Cheltuieli agricole

| 9. | salută faptul că suma estimată afectată de abateri a fost cu 34 % mai mică în comparație cu 2007; reamintește că numărul relativ scăzut de abateri pare să se datoreze în principal pragului mai ridicat prevăzut pentru notificările obligatorii (10 000 EUR) introdus prin Regulamentul (CE) nr. 1848/2006 al Comisiei din 14 decembrie 2006 privind neregulile și recuperarea sumelor acordate pe nedrept în cadrul finanțării politicii agricole comune și organizarea unui sistem de informare în acest domeniu (7); |
| --- | --- |

9.

salută faptul că suma estimată afectată de abateri a fost cu 34 % mai mică în comparație cu 2007; reamintește că numărul relativ scăzut de abateri pare să se datoreze în principal pragului mai ridicat prevăzut pentru notificările obligatorii (10 000 EUR) introdus prin Regulamentul (CE) nr. 1848/2006 al Comisiei din 14 decembrie 2006 privind neregulile și recuperarea sumelor acordate pe nedrept în cadrul finanțării politicii agricole comune și organizarea unui sistem de informare în acest domeniu (7);

| 10. | subliniază importanța îndeplinirii cerințelor de raportare privind abaterile și deplânge carențele de raportare înregistrate în Austria, Suedia, Slovacia și Ungaria; |
| --- | --- |

10.

subliniază importanța îndeplinirii cerințelor de raportare privind abaterile și deplânge carențele de raportare înregistrate în Austria, Suedia, Slovacia și Ungaria;

| 11. | invită Comisia să ia în continuare măsuri pentru a asigura aplicarea efectivă și eficientă a Regulamentului (CE) nr. 1975/2006 (8) care prevede noi norme de control pentru măsurile de sprijin pentru dezvoltarea rurală pentru a oferi garanția că beneficiarii își îndeplinesc obligațiile; |
| --- | --- |

11.

invită Comisia să ia în continuare măsuri pentru a asigura aplicarea efectivă și eficientă a Regulamentului (CE) nr. 1975/2006 (8) care prevede noi norme de control pentru măsurile de sprijin pentru dezvoltarea rurală pentru a oferi garanția că beneficiarii își îndeplinesc obligațiile;

| 12. | sprijină opinia Curții de Conturi (punctul 5.20 din raportul anual sus-menționat), potrivit căreia Sistemul integrat de administrare și control (IACS) este un sistem eficient care limitează riscul producerii de erori sau riscul unor cheltuieli nejustificate, numai în cazul în care este pus în aplicare în mod adecvat și este alimentat cu date corecte și fiabile; deplânge erorile grave constatate în sistemele utilizate de Regatul Unit (Scoția), Bulgaria și România; îndeamnă Comisia să ia măsuri ferme în cazul în care această problemă persistă; |
| --- | --- |

12.

sprijină opinia Curții de Conturi (punctul 5.20 din raportul anual sus-menționat), potrivit căreia Sistemul integrat de administrare și control (IACS) este un sistem eficient care limitează riscul producerii de erori sau riscul unor cheltuieli nejustificate, numai în cazul în care este pus în aplicare în mod adecvat și este alimentat cu date corecte și fiabile; deplânge erorile grave constatate în sistemele utilizate de Regatul Unit (Scoția), Bulgaria și România; îndeamnă Comisia să ia măsuri ferme în cazul în care această problemă persistă;

Acțiuni structurale

| 13. | salută faptul că impactul financiar al abaterilor, potrivit estimărilor Comisiei, a fost cu 27 % mai mic comparativ cu 2007; constată că, în ceea ce privește legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente, rata de eroare în domeniul politicii de coeziune înscrisă în declarația de asigurare a Curții de Conturi din 2008 este în continuare peste 5 %; este preocupat de faptul că Italia, Polonia, Regatul Unit și Spania au raportat cel mai mare număr de abateri; salută, în același timp, buna colaborare inițiată de unele dintre aceste state membre cu Comisia pentru a rezolva aceste probleme și este încredințat că celelalte state membre le vor urma exemplul; atrage atenția asupra faptului că, astfel cum a fost subliniat de Curtea de Conturi, acțiunile structurale sunt capitolul de cheltuieli cu cele mai stricte reguli și cele mai complexe proceduri de gestionare din bugetul UE și că, așa cum a relevat Comisia, constatarea unui număr foarte mare de abateri de ordin financiar într-un stat membru nu implică neapărat existența unui număr mai mare de greșeli și cazuri de fraudă decât în alte state membre, ci poate fi rezultatul unor controale mai minuțioase și mai stricte; subliniază, de asemenea, că raportul Curții de Conturi referitor la execuția bugetului privind exercițiul financiar 2008 nu ține seama de perioada de programare 2007-2013, în care au fost introduse noi sisteme de administrare și control pentru cheltuieli; ia act de incidența tot mai mare a erorilor legate de cheltuielile neeligibile și de încălcări ale normelor privind achizițiile publice și consideră, prin urmare, oportună introducerea de către Comisie a unor orientări preventive destinate statelor membre și autorităților locale pentru a clarifica aplicarea acestor norme și pentru a evita ca cheltuielile respinse de Comisie pe motiv de neeligibilitate să fie înlocuite de autoritatea de gestionare cu alte cheltuieli neeligibile; |
| --- | --- |

13.

salută faptul că impactul financiar al abaterilor, potrivit estimărilor Comisiei, a fost cu 27 % mai mic comparativ cu 2007; constată că, în ceea ce privește legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente, rata de eroare în domeniul politicii de coeziune înscrisă în declarația de asigurare a Curții de Conturi din 2008 este în continuare peste 5 %; este preocupat de faptul că Italia, Polonia, Regatul Unit și Spania au raportat cel mai mare număr de abateri; salută, în același timp, buna colaborare inițiată de unele dintre aceste state membre cu Comisia pentru a rezolva aceste probleme și este încredințat că celelalte state membre le vor urma exemplul; atrage atenția asupra faptului că, astfel cum a fost subliniat de Curtea de Conturi, acțiunile structurale sunt capitolul de cheltuieli cu cele mai stricte reguli și cele mai complexe proceduri de gestionare din bugetul UE și că, așa cum a relevat Comisia, constatarea unui număr foarte mare de abateri de ordin financiar într-un stat membru nu implică neapărat existența unui număr mai mare de greșeli și cazuri de fraudă decât în alte state membre, ci poate fi rezultatul unor controale mai minuțioase și mai stricte; subliniază, de asemenea, că raportul Curții de Conturi referitor la execuția bugetului privind exercițiul financiar 2008 nu ține seama de perioada de programare 2007-2013, în care au fost introduse noi sisteme de administrare și control pentru cheltuieli; ia act de incidența tot mai mare a erorilor legate de cheltuielile neeligibile și de încălcări ale normelor privind achizițiile publice și consideră, prin urmare, oportună introducerea de către Comisie a unor orientări preventive destinate statelor membre și autorităților locale pentru a clarifica aplicarea acestor norme și pentru a evita ca cheltuielile respinse de Comisie pe motiv de neeligibilitate să fie înlocuite de autoritatea de gestionare cu alte cheltuieli neeligibile;

| 14. | subliniază că întârzierile survenite în aprobarea sistemelor de gestionare și control pentru programele din perioada 2007-2013 ar fi putut fi cauza unor dificultăți în depistarea erorilor și a eventualelor fraude din cheltuielile aferente plăților efectuate în avans; în plus, consideră că întârzierile care au rezultat în efectuarea cheltuielilor aferente plăților intermediare ar putea accelera efectuarea de plăți chiar înainte de deblocarea angajamentelor; îndeamnă Comisia să analizeze posibilitatea revizuirii regulilor privind deblocarea angajamentelor în vederea îmbunătățirii calității cheltuielilor și pentru a garanta că sunt îndeplinite obiectivele cantitative; |
| --- | --- |

14.

subliniază că întârzierile survenite în aprobarea sistemelor de gestionare și control pentru programele din perioada 2007-2013 ar fi putut fi cauza unor dificultăți în depistarea erorilor și a eventualelor fraude din cheltuielile aferente plăților efectuate în avans; în plus, consideră că întârzierile care au rezultat în efectuarea cheltuielilor aferente plăților intermediare ar putea accelera efectuarea de plăți chiar înainte de deblocarea angajamentelor; îndeamnă Comisia să analizeze posibilitatea revizuirii regulilor privind deblocarea angajamentelor în vederea îmbunătățirii calității cheltuielilor și pentru a garanta că sunt îndeplinite obiectivele cantitative;

| 15. | salută progresele realizate de unele state membre în armonizarea sistemelor lor de notificare a neregulilor datorită unei utilizări mai intense a sistemului AFIS; solicită statelor membre care nu dețin sisteme electronice de raportare să se echipeze cât mai curând cu acestea, având în vedere rezultatele bune de până acum ale sistemelor respective în privința calității datelor și a respectării termenelor de raportare; |
| --- | --- |

15.

salută progresele realizate de unele state membre în armonizarea sistemelor lor de notificare a neregulilor datorită unei utilizări mai intense a sistemului AFIS; solicită statelor membre care nu dețin sisteme electronice de raportare să se echipeze cât mai curând cu acestea, având în vedere rezultatele bune de până acum ale sistemelor respective în privința calității datelor și a respectării termenelor de raportare;

| 16. | invită statele membre să ofere Comisiei informații mai detaliate și mai fiabile privind corecțiile financiare pentru perioada 2000-2006; solicită, în schimb, Comisiei să fie mai fermă în a solicita statelor membre să furnizeze informații complete și să aplice cu meticulozitate regulile privind corecțiile financiare în legătură cu programele operaționale; |
| --- | --- |

16.

invită statele membre să ofere Comisiei informații mai detaliate și mai fiabile privind corecțiile financiare pentru perioada 2000-2006; solicită, în schimb, Comisiei să fie mai fermă în a solicita statelor membre să furnizeze informații complete și să aplice cu meticulozitate regulile privind corecțiile financiare în legătură cu programele operaționale;

| 17. | salută introducerea de către Comisie a unei strategii comune de prevenire a fraudelor pentru măsurile structurale, care a fost elaborată împreună cu OLAF, și subliniază importanța unei colaborări mai eficace cu autoritățile regionale și cu autoritățile judiciare naționale competente; |
| --- | --- |

17.

salută introducerea de către Comisie a unei strategii comune de prevenire a fraudelor pentru măsurile structurale, care a fost elaborată împreună cu OLAF, și subliniază importanța unei colaborări mai eficace cu autoritățile regionale și cu autoritățile judiciare naționale competente;

Fonduri de preaderare

| 18. | regretă faptul că suma estimată a fi afectată de abateri și raportată de UE-10 a crescut cu 8 %, în timp ce în cazul UE-2 aceasta a crescut cu 152 %, iar sumele recuperate au scăzut cu 15,6 % față de 2007; solicită, în special, Bulgariei și României să își creeze capacitățile administrative pentru gestionarea fondurilor UE, să elimine cazurile existente sau potențiale de conflict de interese în gestionarea fondurilor, să îmbunătățească procesul de supraveghere și transparența procedurilor de achiziții publice la nivel central, regional și local și să introducă rapid și să comunice Comisiei măsurile necesare cu caracter preventiv, corectiv și/sau disciplinar; recunoaște și sprijină măsurile luate de Bulgaria și România pentru a îmbunătăți standardele de gestionare comună și de control financiar ca răspuns la recomandările Comisiei; |
| --- | --- |

18.

regretă faptul că suma estimată a fi afectată de abateri și raportată de UE-10 a crescut cu 8 %, în timp ce în cazul UE-2 aceasta a crescut cu 152 %, iar sumele recuperate au scăzut cu 15,6 % față de 2007; solicită, în special, Bulgariei și României să își creeze capacitățile administrative pentru gestionarea fondurilor UE, să elimine cazurile existente sau potențiale de conflict de interese în gestionarea fondurilor, să îmbunătățească procesul de supraveghere și transparența procedurilor de achiziții publice la nivel central, regional și local și să introducă rapid și să comunice Comisiei măsurile necesare cu caracter preventiv, corectiv și/sau disciplinar; recunoaște și sprijină măsurile luate de Bulgaria și România pentru a îmbunătăți standardele de gestionare comună și de control financiar ca răspuns la recomandările Comisiei;

| 19. | invită Comisia să ia măsurile necesare pentru a reduce riscurile generate de mediul extrem de instabil în care operează DG ELARG pentru a garanta planificarea multianuală eficace a operațiunilor de audit intern; în plus, invită Comisia să adopte urgent o politică specifică pentru realizarea unor controale ex-post în cazul gestiunii centralizate, pe baza experienței câștigate în 2008 și luând în considerare în mod corespunzător raportul costuri-beneficii; |
| --- | --- |

19.

invită Comisia să ia măsurile necesare pentru a reduce riscurile generate de mediul extrem de instabil în care operează DG ELARG pentru a garanta planificarea multianuală eficace a operațiunilor de audit intern; în plus, invită Comisia să adopte urgent o politică specifică pentru realizarea unor controale ex-post în cazul gestiunii centralizate, pe baza experienței câștigate în 2008 și luând în considerare în mod corespunzător raportul costuri-beneficii;

| 20. | subliniază că obiectivele strategice pentru fondurile de preaderare trebuie să fie definite mai detaliat, astfel cum se menționează în raportul special al Curții de Conturi privind fondurile de preaderare pentru Turcia, pentru a facilita evaluarea proiectelor realizate în raport cu obiectivele globale; consideră că obiectivele și rezultatele trebuie să fie comunicate în mod transparent; |
| --- | --- |

20.

subliniază că obiectivele strategice pentru fondurile de preaderare trebuie să fie definite mai detaliat, astfel cum se menționează în raportul special al Curții de Conturi privind fondurile de preaderare pentru Turcia, pentru a facilita evaluarea proiectelor realizate în raport cu obiectivele globale; consideră că obiectivele și rezultatele trebuie să fie comunicate în mod transparent;

| 21. | subliniază necesitatea continuării de către Comisie a inițiativelor de ameliorare a elaborării și implementării proiectelor; evidențiază necesitatea îmbunătățirii mecanismului de raportare cu privire la implementarea proiectelor, la desfășurarea activităților aferente și la rezultatele acestora; consideră că ar trebui să se asigure că urmările proiectelor (rezultatele și impactul) sunt raportate la sfârșitul fiecărui proiect și, ulterior, la intervale corespunzătoare, în vederea furnizării de informații despre performanțele obținute și pentru a contribui la conturarea planificării viitoare; |
| --- | --- |

21.

subliniază necesitatea continuării de către Comisie a inițiativelor de ameliorare a elaborării și implementării proiectelor; evidențiază necesitatea îmbunătățirii mecanismului de raportare cu privire la implementarea proiectelor, la desfășurarea activităților aferente și la rezultatele acestora; consideră că ar trebui să se asigure că urmările proiectelor (rezultatele și impactul) sunt raportate la sfârșitul fiecărui proiect și, ulterior, la intervale corespunzătoare, în vederea furnizării de informații despre performanțele obținute și pentru a contribui la conturarea planificării viitoare;

Cheltuieli directe

| 22. | subliniază faptul că sectorul ajutorului extern este din ce în ce mai afectat de abateri și fraude; |
| --- | --- |

22.

subliniază faptul că sectorul ajutorului extern este din ce în ce mai afectat de abateri și fraude;

| 23. | solicită Comisiei să acorde atenție problemei dublei finanțări a proiectelor; |
| --- | --- |

23.

solicită Comisiei să acorde atenție problemei dublei finanțări a proiectelor;

| 24. | subliniază faptul că UE a contribuit anual cu peste 1 miliard EUR la misiunile Organizației Națiunilor Unite în ultimii cinci ani; reiterează așadar necesitatea consolidării mandatului OLAF în context internațional, precum și necesitatea de a furniza OLAF toate mijloacele legale de care are nevoie pentru a-și îndeplini sarcinile de control al acestor cheltuieli directe în creștere; solicită Comisiei să prezinte Parlamentului European o situație actualizată cu privire la această chestiune; |
| --- | --- |

24.

subliniază faptul că UE a contribuit anual cu peste 1 miliard EUR la misiunile Organizației Națiunilor Unite în ultimii cinci ani; reiterează așadar necesitatea consolidării mandatului OLAF în context internațional, precum și necesitatea de a furniza OLAF toate mijloacele legale de care are nevoie pentru a-și îndeplini sarcinile de control al acestor cheltuieli directe în creștere; solicită Comisiei să prezinte Parlamentului European o situație actualizată cu privire la această chestiune;

Un cadru de control intern integrat

| 25. | salută faptul că comunicarea Comisiei privind riscul admisibil de eroare (COM(2008)0866) a oferit o bază de dezbatere pe această temă și solicită în continuare Comisiei să furnizeze informații ulterioare în această privință; susține punctul de vedere conform căruia pot fi stabilite praguri diferite de erori admisibile pentru fiecare sector, ținând seama de caracteristicile și normele lor respective; îndeamnă Comisia să ia în considerare măsurile ulterioare care trebuie luate pentru îmbunătățirea gestiunii financiare a fondurilor Uniunii Europene (de exemplu, eficientizarea sistemelor de control și orientarea acestora către calitatea cheltuielilor sau simplificarea legislației aplicabile); |
| --- | --- |

25.

salută faptul că comunicarea Comisiei privind riscul admisibil de eroare (COM(2008)0866) a oferit o bază de dezbatere pe această temă și solicită în continuare Comisiei să furnizeze informații ulterioare în această privință; susține punctul de vedere conform căruia pot fi stabilite praguri diferite de erori admisibile pentru fiecare sector, ținând seama de caracteristicile și normele lor respective; îndeamnă Comisia să ia în considerare măsurile ulterioare care trebuie luate pentru îmbunătățirea gestiunii financiare a fondurilor Uniunii Europene (de exemplu, eficientizarea sistemelor de control și orientarea acestora către calitatea cheltuielilor sau simplificarea legislației aplicabile);

| 26. | consideră că este necesar ca sintezele anuale prezentate de statele membre Comisiei să aibă un temei juridic mai solid decât cel actual (articolul 53b alineatul (3) din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (Regulamentul financiar)); în consecință, în contextul revizuirii Regulamentului financiar, solicită ca aceste sinteze să ofere o analiză calitativă exhaustivă a rezultatelor auditurilor efectuate de fiecare stat membru; consideră, în plus, că este esențial ca Comisia să continue să promoveze „contractele de încredere” pentru fondurile structurale cu statele membre și, în același timp, să asigure garanții suplimentare în legătură cu sistemele naționale de control prin intermediul unei relații mai strânse cu instituțiile supreme de audit independente; |
| --- | --- |

26.

consideră că este necesar ca sintezele anuale prezentate de statele membre Comisiei să aibă un temei juridic mai solid decât cel actual (articolul 53b alineatul (3) din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (Regulamentul financiar)); în consecință, în contextul revizuirii Regulamentului financiar, solicită ca aceste sinteze să ofere o analiză calitativă exhaustivă a rezultatelor auditurilor efectuate de fiecare stat membru; consideră, în plus, că este esențial ca Comisia să continue să promoveze „contractele de încredere” pentru fondurile structurale cu statele membre și, în același timp, să asigure garanții suplimentare în legătură cu sistemele naționale de control prin intermediul unei relații mai strânse cu instituțiile supreme de audit independente;

Sporirea transparenței și combaterea fraudelor, a corupției și a delictelor financiare

| 27. | constată că sectorul achizițiilor publice este cel mai expus la riscuri de gestiune defectuoasă, fraudă și corupție și că astfel de activități ilicite denaturează piața, provoacă creșterea prețurilor și a tarifelor plătite de consumatori pentru bunuri și servicii și răspândesc neîncrederea în Uniunea Europeană; invită, prin urmare, Comisia și statele membre să analizeze cu atenție normele actuale privind achizițiile publice și să înainteze propuneri pentru îmbunătățirea lor; recunoaște, de asemenea, că s-au înregistrat progrese pentru o mai mare transparență privind beneficiarii de fonduri UE și invită Comisia să creeze un sistem prin care listele de beneficiari să fie publicate pe același site internet, indiferent de autoritatea de gestionare implicată, oferind informații clare și comparabile din toate statele membre în cel puțin una dintre limbile de lucru ale UE; solicită, în plus, Comisiei să intervină pentru a garanta că toate statele membre furnizează informații fiabile și uniforme cu privire la beneficiarii de fonduri UE, care trebuie incluse în sistemul de alertă rapidă și în baza de date centrală a excluderilor; |
| --- | --- |

27.

constată că sectorul achizițiilor publice este cel mai expus la riscuri de gestiune defectuoasă, fraudă și corupție și că astfel de activități ilicite denaturează piața, provoacă creșterea prețurilor și a tarifelor plătite de consumatori pentru bunuri și servicii și răspândesc neîncrederea în Uniunea Europeană; invită, prin urmare, Comisia și statele membre să analizeze cu atenție normele actuale privind achizițiile publice și să înainteze propuneri pentru îmbunătățirea lor; recunoaște, de asemenea, că s-au înregistrat progrese pentru o mai mare transparență privind beneficiarii de fonduri UE și invită Comisia să creeze un sistem prin care listele de beneficiari să fie publicate pe același site internet, indiferent de autoritatea de gestionare implicată, oferind informații clare și comparabile din toate statele membre în cel puțin una dintre limbile de lucru ale UE; solicită, în plus, Comisiei să intervină pentru a garanta că toate statele membre furnizează informații fiabile și uniforme cu privire la beneficiarii de fonduri UE, care trebuie incluse în sistemul de alertă rapidă și în baza de date centrală a excluderilor;

| 28. | invită Comisia să inițieze o serie de prime discuții și consultări cu părțile interesate, inclusiv cu societatea civilă, asupra tuturor aspectelor legate de înființarea unui Parchet European în scopul combaterii infracțiunilor care aduc atingere intereselor financiare ale Uniunii, astfel cum se prevede la articolul 86 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, și să accelereze adoptarea tuturor măsurilor necesare pentru înființarea acestui organism; |
| --- | --- |

28.

invită Comisia să inițieze o serie de prime discuții și consultări cu părțile interesate, inclusiv cu societatea civilă, asupra tuturor aspectelor legate de înființarea unui Parchet European în scopul combaterii infracțiunilor care aduc atingere intereselor financiare ale Uniunii, astfel cum se prevede la articolul 86 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, și să accelereze adoptarea tuturor măsurilor necesare pentru înființarea acestui organism;

| 29. | solicită Președinției Consiliului să acorde Comisiei mandatul de a negocia și de a încheia în cel mai scurt timp posibil acorduri antifraudă cu Andorra, Monaco și San Marino și de a negocia un nou acord mai extins cu Elveția; |
| --- | --- |

29.

solicită Președinției Consiliului să acorde Comisiei mandatul de a negocia și de a încheia în cel mai scurt timp posibil acorduri antifraudă cu Andorra, Monaco și San Marino și de a negocia un nou acord mai extins cu Elveția;

| 30. | subliniază că protejarea activă a intereselor financiare ale UE necesită consolidarea luptei împotriva criminalității financiare și economice; invită statele membre să pună în aplicare integral instrumentele relevante ale Uniunii, inclusiv Convenția din 2000 cu privire la asistența judiciară reciprocă și Protocolul la aceasta privind tranzacțiile bancare, Decizia-cadru privind hotărârile de confiscare (2006/783/JHA) (9) și Decizia-cadru privind sancțiunile financiare (2005/214/JHA) (10); |
| --- | --- |

30.

subliniază că protejarea activă a intereselor financiare ale UE necesită consolidarea luptei împotriva criminalității financiare și economice; invită statele membre să pună în aplicare integral instrumentele relevante ale Uniunii, inclusiv Convenția din 2000 cu privire la asistența judiciară reciprocă și Protocolul la aceasta privind tranzacțiile bancare, Decizia-cadru privind hotărârile de confiscare (2006/783/JHA) (9) și Decizia-cadru privind sancțiunile financiare (2005/214/JHA) (10);

| 31. | invită Comisia să elaboreze o propunere privind recunoașterea reciprocă a decăderii din drepturi, în special în cazul profesiilor din sectorul financiar, cum ar fi interdicția ca autorii de fraude să ocupe postul de director general; |
| --- | --- |

31.

invită Comisia să elaboreze o propunere privind recunoașterea reciprocă a decăderii din drepturi, în special în cazul profesiilor din sectorul financiar, cum ar fi interdicția ca autorii de fraude să ocupe postul de director general;

| 32. | invită Comisia să efectueze o evaluare de impact și să elaboreze o propunere de extindere a acquis-ului UE privind definițiile infracțiunilor în domeniul criminalității financiare și economice; |
| --- | --- |

32.

invită Comisia să efectueze o evaluare de impact și să elaboreze o propunere de extindere a acquis-ului UE privind definițiile infracțiunilor în domeniul criminalității financiare și economice;

| 33. | consideră că, pentru a proteja interesele financiare ale Uniunii, este necesar să se pună capăt evaziunii fiscale și activităților ilicite realizate prin intermediul paradisurilor fiscale offshore; invită Comisia să examineze posibilitatea ca societăților care își desfășoară activitatea prin intermediul paradisurilor fiscale offshore să li se interzică schimburile comerciale cu societățile cu sediul în Uniunea Europeană, în cazul în care statul offshore în cauză întârzie unilateral adoptarea unor acorduri de cooperare cu Uniunea; |
| --- | --- |

33.

consideră că, pentru a proteja interesele financiare ale Uniunii, este necesar să se pună capăt evaziunii fiscale și activităților ilicite realizate prin intermediul paradisurilor fiscale offshore; invită Comisia să examineze posibilitatea ca societăților care își desfășoară activitatea prin intermediul paradisurilor fiscale offshore să li se interzică schimburile comerciale cu societățile cu sediul în Uniunea Europeană, în cazul în care statul offshore în cauză întârzie unilateral adoptarea unor acorduri de cooperare cu Uniunea;

| 34. | constată că, în conformitate cu Eurobarometrul 2009, 78 % dintre cetățenii UE consideră că în țara lor corupția este o problemă majoră; invită Comisia și statele membre să își asume angajamentul că vor garanta resursele necesare pentru ca utilizarea fondurilor UE să nu fie afectată de corupție, pentru a accelera confiscarea bunurilor criminale implicate în comiterea de fraude, evaziune fiscală, spălare de bani și infracțiuni conexe și pentru a aplica norme clare și transparente în privința persoanelor expuse politic, în conformitate cu a treia Directivă privind spălarea banilor (Directiva 2005/60/CE) (11); invită Comisia să dezvolte cât mai rapid cu putință indicatori pentru a cuantifica eforturile de combatere a corupției, acordând o atenție specială achizițiilor publice, în conformitate cu dispozițiile Programului de la Stockholm; solicită o cooperare mai strânsă între oficiile de recuperare a creanțelor, astfel încât confiscarea bunurilor să devină eficientă; invită Comisia să ia imediat măsuri pentru a promova buna guvernanță în domeniul fiscal, în special în privința paradisurilor fiscale, în conformitate cu Rezoluția Parlamentului din 10 februarie 2010 (12) pe această temă; |
| --- | --- |

34.

constată că, în conformitate cu Eurobarometrul 2009, 78 % dintre cetățenii UE consideră că în țara lor corupția este o problemă majoră; invită Comisia și statele membre să își asume angajamentul că vor garanta resursele necesare pentru ca utilizarea fondurilor UE să nu fie afectată de corupție, pentru a accelera confiscarea bunurilor criminale implicate în comiterea de fraude, evaziune fiscală, spălare de bani și infracțiuni conexe și pentru a aplica norme clare și transparente în privința persoanelor expuse politic, în conformitate cu a treia Directivă privind spălarea banilor (Directiva 2005/60/CE) (11); invită Comisia să dezvolte cât mai rapid cu putință indicatori pentru a cuantifica eforturile de combatere a corupției, acordând o atenție specială achizițiilor publice, în conformitate cu dispozițiile Programului de la Stockholm; solicită o cooperare mai strânsă între oficiile de recuperare a creanțelor, astfel încât confiscarea bunurilor să devină eficientă; invită Comisia să ia imediat măsuri pentru a promova buna guvernanță în domeniul fiscal, în special în privința paradisurilor fiscale, în conformitate cu Rezoluția Parlamentului din 10 februarie 2010 (12) pe această temă;

Activitatea OLAF

| 35. | recunoaște și își exprimă sprijinul față de activitatea OLAF și necesitatea de a garanta deplina independență operațională în îndeplinirea atribuțiilor sale, considerând că acesta joacă un rol esențial în protejarea intereselor financiare ale Uniunii Europene și, astfel, a cetățenilor UE, precum și un rol major în menținerea reputației instituțiilor europene; consideră, astfel, necesar să se elaboreze o strategie privind resursele umane prin care să se asigure că este menținut actualul nivel calitativ ridicat al personalului; |
| --- | --- |

35.

recunoaște și își exprimă sprijinul față de activitatea OLAF și necesitatea de a garanta deplina independență operațională în îndeplinirea atribuțiilor sale, considerând că acesta joacă un rol esențial în protejarea intereselor financiare ale Uniunii Europene și, astfel, a cetățenilor UE, precum și un rol major în menținerea reputației instituțiilor europene; consideră, astfel, necesar să se elaboreze o strategie privind resursele umane prin care să se asigure că este menținut actualul nivel calitativ ridicat al personalului;

| 36. | consideră că OLAF ar trebui să se bazeze într-o mai mare măsură pe activitatea desfășurată de serviciile de audit intern ale Comisiei și mai puțin pe informațiile oferite de oficialii statelor membre atunci când deschide anchete; consideră că este la fel de important să se monitorizeze în ce măsură și în ce fel serviciul de audit intern al Comisiei ia în considerare recomandările OLAF; invită, în consecință, OLAF să furnizeze statistici relevante în viitoarele sale rapoarte anuale; |
| --- | --- |

36.

consideră că OLAF ar trebui să se bazeze într-o mai mare măsură pe activitatea desfășurată de serviciile de audit intern ale Comisiei și mai puțin pe informațiile oferite de oficialii statelor membre atunci când deschide anchete; consideră că este la fel de important să se monitorizeze în ce măsură și în ce fel serviciul de audit intern al Comisiei ia în considerare recomandările OLAF; invită, în consecință, OLAF să furnizeze statistici relevante în viitoarele sale rapoarte anuale;

| 37. | consideră că activitatea OLAF ar putea deveni și mai eficientă prin planificarea atentă și detaliată a anchetelor, adoptarea unui regulament de procedură ad-hoc drept ghid obligatoriu, promovarea utilizării obiectivelor SMART și a indicatorilor RACER în anchete, îmbunătățirea cooperării și a schimbului de date între OLAF și autoritățile judiciare naționale încă de la începutul procesului de investigare și introducerea unei politici de „sarcini-cheie” pentru OLAF, potrivit căreia fraudele la scară mică să fie anchetate de alte organe, în timp ce fraudele la scară mică vizând sume mari și provenind din abateri cauzate de probleme structurale pot fi de interes pentru OLAF; invită astfel OLAF să sublinieze în următorul său raport progresele realizate în această privință și să spună în ce măsură s-a ținut seama de acestea în manualul operațional al OLAF care urmează să fie publicat în viitorul apropiat; |
| --- | --- |

37.

consideră că activitatea OLAF ar putea deveni și mai eficientă prin planificarea atentă și detaliată a anchetelor, adoptarea unui regulament de procedură ad-hoc drept ghid obligatoriu, promovarea utilizării obiectivelor SMART și a indicatorilor RACER în anchete, îmbunătățirea cooperării și a schimbului de date între OLAF și autoritățile judiciare naționale încă de la începutul procesului de investigare și introducerea unei politici de „sarcini-cheie” pentru OLAF, potrivit căreia fraudele la scară mică să fie anchetate de alte organe, în timp ce fraudele la scară mică vizând sume mari și provenind din abateri cauzate de probleme structurale pot fi de interes pentru OLAF; invită astfel OLAF să sublinieze în următorul său raport progresele realizate în această privință și să spună în ce măsură s-a ținut seama de acestea în manualul operațional al OLAF care urmează să fie publicat în viitorul apropiat;

| 38. | invită Comisia să includă OLAF în mod activ în negocierea tuturor acordurilor de cooperare ce vizează combaterea fraudei și schimbul de informații privind aspectele fiscale; |
| --- | --- |

38.

invită Comisia să includă OLAF în mod activ în negocierea tuturor acordurilor de cooperare ce vizează combaterea fraudei și schimbul de informații privind aspectele fiscale;

Relația OLAF cu Europol și Eurojust

| 39. | salută acordurile practice pentru o și mai mare coordonare și cooperare în combaterea fraudelor financiare convenite de OLAF și Eurojust; |
| --- | --- |

39.

salută acordurile practice pentru o și mai mare coordonare și cooperare în combaterea fraudelor financiare convenite de OLAF și Eurojust;

| 40. | salută cooperarea dintre OLAF și Europol; constată că, prin combinarea resurselor analitice ale Europol și a experienței operaționale a OLAF, poate fi oferit un serviciu eficient statelor membre și pot fi evitate cazurile de suprapunere; solicită OLAF să sublinieze, în următorul său raport anual, implicațiile practice ale schimbării statutului Europol la 1 ianuarie 2010; |
| --- | --- |

40.

salută cooperarea dintre OLAF și Europol; constată că, prin combinarea resurselor analitice ale Europol și a experienței operaționale a OLAF, poate fi oferit un serviciu eficient statelor membre și pot fi evitate cazurile de suprapunere; solicită OLAF să sublinieze, în următorul său raport anual, implicațiile practice ale schimbării statutului Europol la 1 ianuarie 2010;

Cooperarea OLAF cu statele membre

| 41. | regretă faptul că anexa I la raportul anual 2008 (aplicarea articolului 280 din Tratat de către statele membre în 2008 – SEC(2009)1002) prezintă lacune atât în modul în care statele membre răspund chestionarului Comisiei, cât și în ceea ce privește întrebările Comisiei, care nu reușesc să ceară răspunsuri cuantificabile sau pe care statele membre le evită cu ușurință; invită, în consecință, Comisia să analizeze schimbările pe care le-ar putea aduce chestionarului în cooperare cu autoritățile statelor membre pentru ca acest exercițiu să fie eficient și efectiv; |
| --- | --- |

41.

regretă faptul că anexa I la raportul anual 2008 (aplicarea articolului 280 din Tratat de către statele membre în 2008 – SEC(2009)1002) prezintă lacune atât în modul în care statele membre răspund chestionarului Comisiei, cât și în ceea ce privește întrebările Comisiei, care nu reușesc să ceară răspunsuri cuantificabile sau pe care statele membre le evită cu ușurință; invită, în consecință, Comisia să analizeze schimbările pe care le-ar putea aduce chestionarului în cooperare cu autoritățile statelor membre pentru ca acest exercițiu să fie eficient și efectiv;

| 42. | invită OLAF să prezinte, în viitorul său raport, o analiză detaliată a strategiilor și a măsurilor aplicate de fiecare stat membru în lupta împotriva fraudei și în scopul de a preveni și identifica abaterile în utilizarea fondurilor UE, inclusiv cele cauzate de corupție; consideră că ar trebui acordată o atenție deosebită implementării fondurilor agricole și structurale; consideră că raportul, care va include 27 de profiluri de țară, ar trebui să analizeze metoda folosită de organismele judiciare și de anchetă naționale, calitatea și numărul controalelor efectuate, precum și statistici și motive pentru cazurile în care autoritățile naționale nu au dat curs rapoartelor OLAF; consideră, în plus, că raportul ar trebui să furnizeze o bază de cunoștințe utilizată pentru a defini mai bine strategia OLAF și prioritățile de urmat în anchetele speciale, lansând inițiative specifice și îmbunătățind cooperarea cu statele membre și eficiența atât a OLAF, cât și a autorităților locale de control; |
| --- | --- |

42.

invită OLAF să prezinte, în viitorul său raport, o analiză detaliată a strategiilor și a măsurilor aplicate de fiecare stat membru în lupta împotriva fraudei și în scopul de a preveni și identifica abaterile în utilizarea fondurilor UE, inclusiv cele cauzate de corupție; consideră că ar trebui acordată o atenție deosebită implementării fondurilor agricole și structurale; consideră că raportul, care va include 27 de profiluri de țară, ar trebui să analizeze metoda folosită de organismele judiciare și de anchetă naționale, calitatea și numărul controalelor efectuate, precum și statistici și motive pentru cazurile în care autoritățile naționale nu au dat curs rapoartelor OLAF; consideră, în plus, că raportul ar trebui să furnizeze o bază de cunoștințe utilizată pentru a defini mai bine strategia OLAF și prioritățile de urmat în anchetele speciale, lansând inițiative specifice și îmbunătățind cooperarea cu statele membre și eficiența atât a OLAF, cât și a autorităților locale de control;

| 43. | subliniază faptul că legislația comunitară impune statelor membre să raporteze toate abaterile în termen de două luni de la sfârșitul trimestrului în care s-a realizat prima constatare administrativă sau judiciară a unei abateri și/sau se află informații noi despre o abatere raportată anterior; invită, prin urmare, statele membre să depună toate eforturile pentru a reduce decalajul dintre momentul constatării unei abateri și momentul raportării acesteia, inclusiv raționalizând procedurile administrative naționale; |
| --- | --- |

43.

subliniază faptul că legislația comunitară impune statelor membre să raporteze toate abaterile în termen de două luni de la sfârșitul trimestrului în care s-a realizat prima constatare administrativă sau judiciară a unei abateri și/sau se află informații noi despre o abatere raportată anterior; invită, prin urmare, statele membre să depună toate eforturile pentru a reduce decalajul dintre momentul constatării unei abateri și momentul raportării acesteia, inclusiv raționalizând procedurile administrative naționale;

| 44. | invită Comisia să reinițieze procedura de adoptare a Directivei privind protecția penală a intereselor financiare ale Comunităților (2001/0115(COD)), blocată de Consiliu din 2002, și a Regulamentului privind asistența administrativă reciprocă în scopul protejării intereselor financiare ale Comunităților (2004/0172 (COD)), blocat de Consiliu din 2005; |
| --- | --- |

44.

invită Comisia să reinițieze procedura de adoptare a Directivei privind protecția penală a intereselor financiare ale Comunităților (2001/0115(COD)), blocată de Consiliu din 2002, și a Regulamentului privind asistența administrativă reciprocă în scopul protejării intereselor financiare ale Comunităților (2004/0172 (COD)), blocat de Consiliu din 2005;

*

* *

| 45. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Curții de Justiție, Curții de Conturi Europene, Comitetului de supraveghere al OLAF și OLAF. |
| --- | --- |

45.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Curții de Justiție, Curții de Conturi Europene, Comitetului de supraveghere al OLAF și OLAF.

---

(1)  http://ec.europa.eu/anti_fraud/reports/olaf/2008/EN.pdf.

(2)  http://ec.europa.eu/anti_fraud/reports/sup_comm/2008-2009/Activity-report_en.pdf.

(3)  JO C 295, 18.11.2008, p. 1.

(4)  JO C 269, 10.11.2009, p. 1.

(5)  Texte adoptate, P7_TA(2009)0090.

(6)  JO L 390, 30.12.2006, p. 1.

(7)  JO L 355, 15.12.2006, p. 56.

(8)  Regulamentul (CE) nr. 1975/2006 al Comisiei din 7 decembrie 2006 privind normele de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului în ceea ce privește punerea în aplicare a procedurilor de control și a eco-condiționalității în ceea ce privește măsurile de sprijin pentru dezvoltarea rurală, JO L 368, 23.12.2006, p. 74.

(9)  JO L 328, 24.11.2006, p. 59.

(10)  JO L 76, 22.3.2005, p. 16.

(11)  JO L 309, 25.11.2005, p. 15.

(12)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0020.

---

| 15.3.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 81/135 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 81/135

---

Joi, 6 mai 2010Banca Europenă de Investiții (BEI) - Raportul anual 2008

P7_TA(2010)0156

Rezoluția Parlamentului European din 6 mai 2010 referitoare la Raportul anual al Băncii Europene de Investiții pentru 2008 (2009/2166(INI))

2011/C 81 E/23

Parlamentul European,

având în vedere Raportul anual al Băncii Europene de Investiții (BEI) pentru 2008,

având în vedere articolele 15, 126, 175, 208-209, 271, 308-309 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și Protocolul nr. 5 privind statutul BEI,

având în vedere articolul 287 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene referitor la rolul Curții de Conturi,

având în vedere Rezoluția sa din 23 aprilie 2009 conținând observațiile care fac parte integrantă din decizia privind descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului celui de al șaptelea, de al optulea și de al nouălea Fond european de dezvoltare aferent exercițiului financiar 2007 (1),

având în vedere schimbul de scrisori dintre dl Pöttering, Președintele Parlamentului European, și dl Maystadt, în urma Rezoluției Parlamentului din 23 aprilie 2009,

având în vedere Rezoluția sa din 25 martie 2009 referitoare la rapoartele anuale ale Băncii Europene de Investiții și Băncii Europene pentru Reconstrucție și Dezvoltare pentru 2007 (2),

având în vedere Rezoluția sa din 22 aprilie 2008 referitoare la Raportul anual al Băncii Europene de Investiții pentru 2006 (3),

având în vedere Decizia 2006/1016/CE a Consiliului din 19 decembrie 2006 privind acordarea unei garanții comunitare Băncii Europene de Investiții în cazul pierderilor rezultate din împrumuturi și garanții la împrumuturi acordate unor proiecte din afara Comunității (4),

având în vedere hotărârea Curții de Justiție din 6 noiembrie 2008 privind temeiul juridic al Deciziei 2006/1016/CE (5),

având în vedere Politica BEI de publicare a informațiilor (6) din 28 martie 2006,

având în vedere Planul de activitate al BEI pe 2009-2011, aprobat de Consiliul său de administrație la 16 decembrie 2008,

având în vedere hotărârea Curții de Justiție din 10 iulie 2003 privind competențele Oficiului European de Luptă Antifraudă (OLAF) de a investiga BEI (7),

având în vedere Acordul tripartit încheiat între Curtea de Conturi, BEI și Comisie cu privire la modalitățile de control exercitate de Curtea de Conturi prevăzute la articolul 248 alineatul (3) din Tratatul CE (8) și reînnoit în iulie 2007,

având în vedere Memorandumul de înțelegere semnat la 27 mai 2008 între Comisia Europeană și Banca Europeană de Investiții care are drept scop o mai bună coordonare a politicilor de creditare externă ale Uniunii Europene,

având în vedere Memorandumul de înțelegere semnat la 9 iulie 2008 între Ombudsmanul European și Banca Europeană de Investiții cu privire la informațiile privind politicile, standardele și procedurile băncii, precum și tratarea reclamațiilor, inclusiv a reclamațiilor de la cetățeni sau rezidenți din afara Uniunii Europene,

având în vedere politica intermediară revizuită a BEI față de centrele financiare offshore,

având în vedere Raportul anual de activitate pentru 2008 al Biroului de reclamații al BEI,

având în vedere ultimul raport al BEI către Parlament privind aplicarea recomandărilor acestuia,

având în vedere Raportul anual pentru 2008 al Comitetului de audit al BEI prezentat Consiliului guvernatorilor,

având în vedere Comunicarea Comisiei din 29 octombrie 2008 intitulată „De la criza financiară la redresare: un cadru de acțiune la nivel european” (COM(2008)0706),

având în vedere Comunicarea Comisiei din 26 noiembrie 2008 intitulată „Un plan european de redresare economică” (COM(2008)0800),

având în vedere Rezoluția sa din 10 martie 2010 intitulată „UE 2020” (9),

având în vedere articolul 48 și articolul 119 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar, avizul Comisiei pentru dezvoltare regională și avizul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A7-0062/2010),

| A. | întrucât BEI a fost instituită prin Tratatul de la Roma, iar principalul său obiectiv este să contribuie la dezvoltarea pieței comune și la diminuarea diferențelor de dezvoltare dintre diverse regiuni, utilizând piețele de capital și propriile sale resurse; |
| --- | --- |

A.

întrucât BEI a fost instituită prin Tratatul de la Roma, iar principalul său obiectiv este să contribuie la dezvoltarea pieței comune și la diminuarea diferențelor de dezvoltare dintre diverse regiuni, utilizând piețele de capital și propriile sale resurse;

| B. | întrucât operațiunile de finanțare ale BEI în interiorul Uniunii Europene se concentrează pe șase priorități politice: garantarea coeziunii economice și sociale; pregătirea pentru economia cunoașterii; dezvoltarea rețelelor transeuropene de transport și a rețelelor de acces; sprijinirea întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri); protecția și ameliorarea mediului; și garantarea aprovizionării cu energie durabilă, competitivă și sigură; |
| --- | --- |

B.

întrucât operațiunile de finanțare ale BEI în interiorul Uniunii Europene se concentrează pe șase priorități politice: garantarea coeziunii economice și sociale; pregătirea pentru economia cunoașterii; dezvoltarea rețelelor transeuropene de transport și a rețelelor de acces; sprijinirea întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri); protecția și ameliorarea mediului; și garantarea aprovizionării cu energie durabilă, competitivă și sigură;

| C. | întrucât operațiunile BEI în afara Uniunii Europene sunt îndreptate în principal spre sprijinirea politicilor de acțiune externă ale Uniunii Europene; |
| --- | --- |

C.

întrucât operațiunile BEI în afara Uniunii Europene sunt îndreptate în principal spre sprijinirea politicilor de acțiune externă ale Uniunii Europene;

| D. | întrucât, conform Strategiei de la Lisabona, BEI a decis să își majoreze capitalul subscris cu 67 de miliarde EUR, de la 165 de miliarde EUR la 232 de miliarde EUR, din care statele membre au vărsat 8,2 miliarde EUR; |
| --- | --- |

D.

întrucât, conform Strategiei de la Lisabona, BEI a decis să își majoreze capitalul subscris cu 67 de miliarde EUR, de la 165 de miliarde EUR la 232 de miliarde EUR, din care statele membre au vărsat 8,2 miliarde EUR;

| E. | întrucât, conform statutului său, după ratificarea Tratatului de la Lisabona, BEI este autorizată să aibă o valoare maximă a creditelor și garanțiilor echivalentă cu 250 %, nu numai din capitalul său subscris ci și din rezerve, provizioane nealocate și excedente ale contului de profit și pierderi; |
| --- | --- |

E.

întrucât, conform statutului său, după ratificarea Tratatului de la Lisabona, BEI este autorizată să aibă o valoare maximă a creditelor și garanțiilor echivalentă cu 250 %, nu numai din capitalul său subscris ci și din rezerve, provizioane nealocate și excedente ale contului de profit și pierderi;

| F. | întrucât necesitățile de finanțare au crescut datorită crizei creditelor provocată de criza economică și financiară; |
| --- | --- |

F.

întrucât necesitățile de finanțare au crescut datorită crizei creditelor provocată de criza economică și financiară;

| G. | Gîntrucât BEI a pus un accent deosebit pe susținerea IMM-urilor, pe o energie durabilă, competitivă și sigură, pe combaterea schimbărilor climatice și pe investițiile în regiunile de convergență din UE cele mai atinse de recenta criză economică; |
| --- | --- |

G.

Gîntrucât BEI a pus un accent deosebit pe susținerea IMM-urilor, pe o energie durabilă, competitivă și sigură, pe combaterea schimbărilor climatice și pe investițiile în regiunile de convergență din UE cele mai atinse de recenta criză economică;

| H. | întrucât obiectivele strategiei UE 2020 nu pot fi îndeplinite în absența unei finanțări adecvate și, la punctul 35 din rezoluția sa referitoare la UE 2020, Parlamentul European consideră că „că Banca Europeană de Investiții și Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare ar trebui să joace un rol mai important în sprijinirea investițiilor în infrastructură, tehnologii ecologice, inovare și IMM-uri”; |
| --- | --- |

H.

întrucât obiectivele strategiei UE 2020 nu pot fi îndeplinite în absența unei finanțări adecvate și, la punctul 35 din rezoluția sa referitoare la UE 2020, Parlamentul European consideră că „că Banca Europeană de Investiții și Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare ar trebui să joace un rol mai important în sprijinirea investițiilor în infrastructură, tehnologii ecologice, inovare și IMM-uri”;

| I. | întrucât volumul creditelor acordate de BEI a crescut semnificativ în 2008, valoarea împrumuturilor ce au făcut obiectul unor contracte ridicându-se la 57,6 miliarde EUR, iar suma plătită fiind de 48,6 miliarde EUR, cu 10 miliarde mai mult decât se preconizase; |
| --- | --- |

I.

întrucât volumul creditelor acordate de BEI a crescut semnificativ în 2008, valoarea împrumuturilor ce au făcut obiectul unor contracte ridicându-se la 57,6 miliarde EUR, iar suma plătită fiind de 48,6 miliarde EUR, cu 10 miliarde mai mult decât se preconizase;

| J. | întrucât valoarea proiectelor semnate a crescut cu 20,5 % față de 2007 și cu 25,9 % față de 2006; întrucât 89,34 % din operațiunile BEI erau concentrate în 2008 pe proiecte în statele membre ale UE, ceea ce indică o extindere cu 2,7 puncte procentuale față de 2007 și cu 2,25 puncte procentuale față de 2006; |
| --- | --- |

J.

întrucât valoarea proiectelor semnate a crescut cu 20,5 % față de 2007 și cu 25,9 % față de 2006; întrucât 89,34 % din operațiunile BEI erau concentrate în 2008 pe proiecte în statele membre ale UE, ceea ce indică o extindere cu 2,7 puncte procentuale față de 2007 și cu 2,25 puncte procentuale față de 2006;

| K. | întrucât, față de 2007, valoarea contractelor încheiate axate pe proiecte în Europa Centrală și de Est a crescut cu 17 %, la 6 905 milioane EUR în 2008, ceea ce înseamnă aproape de două ori mai mult decât valoarea din 2004; |
| --- | --- |

K.

întrucât, față de 2007, valoarea contractelor încheiate axate pe proiecte în Europa Centrală și de Est a crescut cu 17 %, la 6 905 milioane EUR în 2008, ceea ce înseamnă aproape de două ori mai mult decât valoarea din 2004;

| L. | întrucât activitatea de creditare a BEI în 2008 în afara UE, pe regiuni geografice, a fost următoarea: Asia și America Latină 469 de milioane EUR, Europa de Est, Caucazul de Sud și Rusia 170 de milioane EUR, țările mediteraneene partenere 1 290 de milioane EUR, țările în curs de preaderare 3 453 de milioane EUR, țările ACP 561 milioane EUR și Africa de Sud 203 milioane EUR, |
| --- | --- |

L.

întrucât activitatea de creditare a BEI în 2008 în afara UE, pe regiuni geografice, a fost următoarea: Asia și America Latină 469 de milioane EUR, Europa de Est, Caucazul de Sud și Rusia 170 de milioane EUR, țările mediteraneene partenere 1 290 de milioane EUR, țările în curs de preaderare 3 453 de milioane EUR, țările ACP 561 milioane EUR și Africa de Sud 203 milioane EUR,

Observații pe marginea raportului anual al BEI pentru 2008

| 1. | salută raportul anual al BEI pentru 2008 și o încurajează să își continue acțiunile de promovare a dezvoltării economiei europene, de încurajare a creșterii, de stimulare a creării de locuri de muncă și de promovare a coeziunii interregionale și sociale; |
| --- | --- |

1.

salută raportul anual al BEI pentru 2008 și o încurajează să își continue acțiunile de promovare a dezvoltării economiei europene, de încurajare a creșterii, de stimulare a creării de locuri de muncă și de promovare a coeziunii interregionale și sociale;

| 2. | constată cu satisfacție că BEI a reacționat rapid la criza economică globală prin autofinanțarea majorării capitalului propriu, crescând astfel volumul împrumuturilor sale pentru sprijinirea Planului european de redresare economică și invită banca să își continue programele de gestionare a crizei financiare, în special pentru statele membre care au fost grav afectate de criză și să își intensifice activitatea de creditare în țările respective; se așteaptă ca finanțarea din partea BEI în 2009, cifrată la 75 miliarde EUR, să ducă la sporirea investițiilor în economia reală cu o sumă totală de aproximativ 225 miliarde EUR; |
| --- | --- |

2.

constată cu satisfacție că BEI a reacționat rapid la criza economică globală prin autofinanțarea majorării capitalului propriu, crescând astfel volumul împrumuturilor sale pentru sprijinirea Planului european de redresare economică și invită banca să își continue programele de gestionare a crizei financiare, în special pentru statele membre care au fost grav afectate de criză și să își intensifice activitatea de creditare în țările respective; se așteaptă ca finanțarea din partea BEI în 2009, cifrată la 75 miliarde EUR, să ducă la sporirea investițiilor în economia reală cu o sumă totală de aproximativ 225 miliarde EUR;

| 3. | constată că au fost deschise noi linii de credit cu intermediarii financiari pentru IMM-uri au fost majorate cu 42,4 %, ajungând la 8,1 miliarde EUR în 2008, din care 4,7 miliarde EUR în ultimul trimestru; 30 de miliarde EUR au fost alocate „Creditelor pentru IMM-uri” din Europa în perioada 2008-2011; |
| --- | --- |

3.

constată că au fost deschise noi linii de credit cu intermediarii financiari pentru IMM-uri au fost majorate cu 42,4 %, ajungând la 8,1 miliarde EUR în 2008, din care 4,7 miliarde EUR în ultimul trimestru; 30 de miliarde EUR au fost alocate „Creditelor pentru IMM-uri” din Europa în perioada 2008-2011;

Consecințele Tratatului de la Lisabona

| 4. | salută consolidarea Comitetului de audit prin creșterea numărului de membri de la trei la șase și prin încredințarea misiunii de a verifica dacă activitățile băncii sunt conforme celor mai bune practici bancare și de a audita conturile; subliniază necesitatea de a se asigura că membrii Comitetului de audit au o vastă experiență în supravegherea bancară; subliniază totuși că în afara consolidării Comisie pentru audit, trebuie întreprinse măsuri concrete în vederea asigurării înglobării BEI într-un program adecvat de supraveghere bancară; |
| --- | --- |

4.

salută consolidarea Comitetului de audit prin creșterea numărului de membri de la trei la șase și prin încredințarea misiunii de a verifica dacă activitățile băncii sunt conforme celor mai bune practici bancare și de a audita conturile; subliniază necesitatea de a se asigura că membrii Comitetului de audit au o vastă experiență în supravegherea bancară; subliniază totuși că în afara consolidării Comisie pentru audit, trebuie întreprinse măsuri concrete în vederea asigurării înglobării BEI într-un program adecvat de supraveghere bancară;

| 5. | solicită BEI și statelor membre să ia în calcul posibilitatea ca Uniunea Europeană (UE având personalitate juridică în conformitate cu Tratatul de la Lisabona) să devină acționar al băncii pe lângă statele membre, fapt ce ar conduce, în opinia sa, la o cooperare consolidată între BEI și Comisie; |
| --- | --- |

5.

solicită BEI și statelor membre să ia în calcul posibilitatea ca Uniunea Europeană (UE având personalitate juridică în conformitate cu Tratatul de la Lisabona) să devină acționar al băncii pe lângă statele membre, fapt ce ar conduce, în opinia sa, la o cooperare consolidată între BEI și Comisie;

Supraveghere bancară

| 6. | constată că, în iulie 2009, BEI a devenit participant la operațiunile de politică monetară ale Eurosistemului împreună cu Banca Centrală Europeană (BCE), iar acest statut atrage după sine anumite cerințe de raportare în fața BCE, prin intermediul „Banque Centrale du Luxembourg” (BCL), în special în ceea ce privește cadrul BEI de gestionare a riscurilor legate de lichidități; |
| --- | --- |

6.

constată că, în iulie 2009, BEI a devenit participant la operațiunile de politică monetară ale Eurosistemului împreună cu Banca Centrală Europeană (BCE), iar acest statut atrage după sine anumite cerințe de raportare în fața BCE, prin intermediul „Banque Centrale du Luxembourg” (BCL), în special în ceea ce privește cadrul BEI de gestionare a riscurilor legate de lichidități;

| 7. | este totuși convins de necesitatea unui sistem european de supraveghere prudențială în baza căruia BEI să fie supusă acelorași norme prudențiale ca instituțiile de credit și unui veritabil control prudențial, care să vizeze calitatea situației financiare a BEI și să garanteze că rezultatele sale sunt măsurate cu exactitate și că regulile de bună conduită din acest sector sunt respectate; |
| --- | --- |

7.

este totuși convins de necesitatea unui sistem european de supraveghere prudențială în baza căruia BEI să fie supusă acelorași norme prudențiale ca instituțiile de credit și unui veritabil control prudențial, care să vizeze calitatea situației financiare a BEI și să garanteze că rezultatele sale sunt măsurate cu exactitate și că regulile de bună conduită din acest sector sunt respectate;

| 8. | din acest motiv, sprijină ideea transformării Comitetului european al inspectorilor bancari (CEIB) în Autoritatea bancară europeană (ABE), care să aibă mai multe competențe în cadrul Autorității europene de supraveghere financiară; recomandă ca toate instituțiile și grupurile financiare care își desfășoară activitatea în două sau mai multe state membre ale UE, inclusiv BEI, să intre sub incidența competențelor ABE; solicită Comisiei și statelor membre să depună toate eforturile pentru a permite acestui nou sistem de inspectori financiari să își înceapă activitatea cât mai curând cu putință; |
| --- | --- |

8.

din acest motiv, sprijină ideea transformării Comitetului european al inspectorilor bancari (CEIB) în Autoritatea bancară europeană (ABE), care să aibă mai multe competențe în cadrul Autorității europene de supraveghere financiară; recomandă ca toate instituțiile și grupurile financiare care își desfășoară activitatea în două sau mai multe state membre ale UE, inclusiv BEI, să intre sub incidența competențelor ABE; solicită Comisiei și statelor membre să depună toate eforturile pentru a permite acestui nou sistem de inspectori financiari să își înceapă activitatea cât mai curând cu putință;

Control și gestiune bugetare

| 9. | salută faptul că banca a reușit să își mențină un rating de credit de calitate, în pofida volatilității și nesiguranței pieței; salută, de asemenea, faptul că banca și-a majorat plafonul de finanțare de la 55 de miliarde EUR la 60 de miliarde EUR și a putut să strângă 59,5 miliarde EUR, ceea ce reprezintă o majorare semnificativă (de 8,8 %) față de 2007 (54,7 miliarde EUR); |
| --- | --- |

9.

salută faptul că banca a reușit să își mențină un rating de credit de calitate, în pofida volatilității și nesiguranței pieței; salută, de asemenea, faptul că banca și-a majorat plafonul de finanțare de la 55 de miliarde EUR la 60 de miliarde EUR și a putut să strângă 59,5 miliarde EUR, ceea ce reprezintă o majorare semnificativă (de 8,8 %) față de 2007 (54,7 miliarde EUR);

| 10. | invită BEI să depună toate eforturile pentru a-și păstra ratingul AAA, care este esențial pentru a garanta cele mai bune condiții pentru împrumuturi; |
| --- | --- |

10.

invită BEI să depună toate eforturile pentru a-și păstra ratingul AAA, care este esențial pentru a garanta cele mai bune condiții pentru împrumuturi;

Mandatul extern și facilitatea pentru investiții

| 11. | așteaptă revizuirea intermediară a finanțării externe a BEI până la 30 aprilie 2010 și propunerea de decizie a Comisiei de înlocuire a Deciziei nr. 633/2009/CE; consideră că atât revizuirea intermediară, cât și noua propunere a Comisiei ar trebui să ia în considerare nu numai recomandările comitetului director prezidate de Michel Camdessus, dar și recomandările anterioare ale Parlamentului; solicită îndeosebi o mai mare coerență în mandatul extern al BEI, cu privire atât la un volum suficient de fonduri pentru întreaga perioadă a noului mandat, cât și la distribuția lor pe regiuni geografice; |
| --- | --- |

11.

așteaptă revizuirea intermediară a finanțării externe a BEI până la 30 aprilie 2010 și propunerea de decizie a Comisiei de înlocuire a Deciziei nr. 633/2009/CE; consideră că atât revizuirea intermediară, cât și noua propunere a Comisiei ar trebui să ia în considerare nu numai recomandările comitetului director prezidate de Michel Camdessus, dar și recomandările anterioare ale Parlamentului; solicită îndeosebi o mai mare coerență în mandatul extern al BEI, cu privire atât la un volum suficient de fonduri pentru întreaga perioadă a noului mandat, cât și la distribuția lor pe regiuni geografice;

| 12. | subliniază faptul că acțiunea externă a BEI ar trebui să se alinieze la obiectivele politice ale UE, astfel cum sunt prevăzute în Tratatul privind Uniunea Europeană și în Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; consideră că BEI, în calitatea sa de bancă ghidată de politicile UE, ar trebui să mențină un echilibru în ceea ce privește împrumuturile acordate diferitelor regiuni din vecinătatea UE; consideră că, în privința regiunilor în care activitatea BEI s-ar putea suprapune cu cea a altor instituții financiare regionale sau internaționale, finanțate din fonduri publice, poate fi necesară o separare clară a sarcinilor; salută în acest sens Cadrul de investiții pentru Balcanii de Vest; cu toate acestea, reiterează faptul că acordul actual de cooperare dintre Comisie, BEI și BERD în ceea ce privește operațiunile financiare din vecinătatea estică, Rusia și Asia Centrală trebuie revizuit; salută astfel aprobarea de către Comitetul director al „înțelepților” a recomandărilor adoptate în martie 2009 de Parlamentul European privind o mai bună înțelegere reciprocă între BEI și BERD; |
| --- | --- |

12.

subliniază faptul că acțiunea externă a BEI ar trebui să se alinieze la obiectivele politice ale UE, astfel cum sunt prevăzute în Tratatul privind Uniunea Europeană și în Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; consideră că BEI, în calitatea sa de bancă ghidată de politicile UE, ar trebui să mențină un echilibru în ceea ce privește împrumuturile acordate diferitelor regiuni din vecinătatea UE; consideră că, în privința regiunilor în care activitatea BEI s-ar putea suprapune cu cea a altor instituții financiare regionale sau internaționale, finanțate din fonduri publice, poate fi necesară o separare clară a sarcinilor; salută în acest sens Cadrul de investiții pentru Balcanii de Vest; cu toate acestea, reiterează faptul că acordul actual de cooperare dintre Comisie, BEI și BERD în ceea ce privește operațiunile financiare din vecinătatea estică, Rusia și Asia Centrală trebuie revizuit; salută astfel aprobarea de către Comitetul director al „înțelepților” a recomandărilor adoptate în martie 2009 de Parlamentul European privind o mai bună înțelegere reciprocă între BEI și BERD;

| 13. | reamintește că la punctul 24 din rezoluția sa din 22 aprilie 2008 (10) referitoare la descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului celui de-al șaselea, de-al șaptelea, de-al optulea și de-al nouălea Fond European de Dezvoltare pentru exercițiul financiar 2006 propunea ca, în perioada de descărcare bugetară, BEI să-și prezinte raportul anual și să explice implementarea facilității pentru investiții direct Comisiei pentru control bugetar; reamintește, de asemenea, că resursele FED constituie fonduri publice ce provin de la contribuabilii europeni și nu de pe piețele financiare; |
| --- | --- |

13.

reamintește că la punctul 24 din rezoluția sa din 22 aprilie 2008 (10) referitoare la descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului celui de-al șaselea, de-al șaptelea, de-al optulea și de-al nouălea Fond European de Dezvoltare pentru exercițiul financiar 2006 propunea ca, în perioada de descărcare bugetară, BEI să-și prezinte raportul anual și să explice implementarea facilității pentru investiții direct Comisiei pentru control bugetar; reamintește, de asemenea, că resursele FED constituie fonduri publice ce provin de la contribuabilii europeni și nu de pe piețele financiare;

| 14. | își exprimă din nou regretul că raportul anual al BEI privind facilitatea pentru investiții conține în special informații financiare și foarte puține - sau chiar deloc - informații privind rezultatele diverselor programe finanțate; |
| --- | --- |

14.

își exprimă din nou regretul că raportul anual al BEI privind facilitatea pentru investiții conține în special informații financiare și foarte puține - sau chiar deloc - informații privind rezultatele diverselor programe finanțate;

| 15. | observă că viitoarea revizuire a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (11) constituie o ocazie pentru includerea proiectelor și a rezultatelor facilității pentru investiții în procedura de descărcare de gestiune; invită Comisia să cuprindă în propunerea pe care o va elabora o soluție posibilă pentru realizarea acestui obiectiv; |
| --- | --- |

15.

observă că viitoarea revizuire a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (11) constituie o ocazie pentru includerea proiectelor și a rezultatelor facilității pentru investiții în procedura de descărcare de gestiune; invită Comisia să cuprindă în propunerea pe care o va elabora o soluție posibilă pentru realizarea acestui obiectiv;

Transparență și combaterea fraudei

| 16. | remarcă cu satisfacție acțiunile sistematice întreprinse în ultimii ani de BEI, în urma recomandărilor Parlamentului; |
| --- | --- |

16.

remarcă cu satisfacție acțiunile sistematice întreprinse în ultimii ani de BEI, în urma recomandărilor Parlamentului;

| 17. | reamintește faptul că BEI s-a angajat să revizuiască formal, din trei în trei ani, politica de publicare a informațiilor (PPI) și salută faptul că, în mai 2009, BEI a lansat o consultare publică cu privire la politica sa privind mecanismul de soluționare a plângerilor, PPI și politica de transparență; regretă că PPI nu a fost revizuită în 2009, așa cum s-a prevăzut, și se așteaptă ca BEI să revizuiască aceste trei politici cât mai curând cu putință; |
| --- | --- |

17.

reamintește faptul că BEI s-a angajat să revizuiască formal, din trei în trei ani, politica de publicare a informațiilor (PPI) și salută faptul că, în mai 2009, BEI a lansat o consultare publică cu privire la politica sa privind mecanismul de soluționare a plângerilor, PPI și politica de transparență; regretă că PPI nu a fost revizuită în 2009, așa cum s-a prevăzut, și se așteaptă ca BEI să revizuiască aceste trei politici cât mai curând cu putință;

| 18. | cere ca BEI să precizeze cu claritate în viitoarea sa PPI condițiile pentru nepublicarea informațiilor în vederea instituirii unor standarde ridicate de transparență; |
| --- | --- |

18.

cere ca BEI să precizeze cu claritate în viitoarea sa PPI condițiile pentru nepublicarea informațiilor în vederea instituirii unor standarde ridicate de transparență;

| 19. | constată cu satisfacție că în cadrul politicii privind transparența a BEI, consultările au devenit o parte integrantă; invită totuși BEI să acorde o mai mare atenție angajamentului părților implicate, oferindu-le documente clare de îndrumare cu privire la posibila lor implicare în consultări sau evaluări; |
| --- | --- |

19.

constată cu satisfacție că în cadrul politicii privind transparența a BEI, consultările au devenit o parte integrantă; invită totuși BEI să acorde o mai mare atenție angajamentului părților implicate, oferindu-le documente clare de îndrumare cu privire la posibila lor implicare în consultări sau evaluări;

| 20. | salută faptul că BEI, în special șeful Biroului de conformitate, a acordat o mai mare atenție elaborării unui set nou de norme privind protecția denunțătorilor, publicate în aprilie 2009, prin care asigura o protecție deplină întregului personal al BEI și oricărei alte persoane ce oferea servicii băncii; atrage totuși atenția băncii asupra faptului că BEI nu oferă protecție reclamanților externi împotriva represaliilor și cere BEI să examineze posibilitățile de a corecta această lacună; |
| --- | --- |

20.

salută faptul că BEI, în special șeful Biroului de conformitate, a acordat o mai mare atenție elaborării unui set nou de norme privind protecția denunțătorilor, publicate în aprilie 2009, prin care asigura o protecție deplină întregului personal al BEI și oricărei alte persoane ce oferea servicii băncii; atrage totuși atenția băncii asupra faptului că BEI nu oferă protecție reclamanților externi împotriva represaliilor și cere BEI să examineze posibilitățile de a corecta această lacună;

| 21. | sprijină faptul că BEI practică o politică de „toleranță zero” în ceea ce privește frauda și corupția și îi cere băncii să accelereze, în cooperare cu Comisia, instituirea unei liste negre a fraudatorilor, precum și dezvoltarea și punerea în aplicare a unui sistem de excludere de către BEI și alte bănci multilaterale de dezvoltare a societăților care se fac vinovate de corupție; |
| --- | --- |

21.

sprijină faptul că BEI practică o politică de „toleranță zero” în ceea ce privește frauda și corupția și îi cere băncii să accelereze, în cooperare cu Comisia, instituirea unei liste negre a fraudatorilor, precum și dezvoltarea și punerea în aplicare a unui sistem de excludere de către BEI și alte bănci multilaterale de dezvoltare a societăților care se fac vinovate de corupție;

| 22. | salută faptul că PPI este tradusă în toate limbile UE și invită BEI să faciliteze accesul la informațiile de mediu, la politica privind mecanismul de soluționare a plângerilor și la politica de transparență, publicându-le în toate limbile UE; |
| --- | --- |

22.

salută faptul că PPI este tradusă în toate limbile UE și invită BEI să faciliteze accesul la informațiile de mediu, la politica privind mecanismul de soluționare a plângerilor și la politica de transparență, publicându-le în toate limbile UE;

Politica față de centrele financiare offshore (CFO)

| 23. | salută faptul că BEI a progresat în revizuirea politicii sale față de CFO, mergând dincolo de menținerea interdicției existente asupra finanțării promotorilor care își au sediul în paradisuri fiscale; |
| --- | --- |

23.

salută faptul că BEI a progresat în revizuirea politicii sale față de CFO, mergând dincolo de menținerea interdicției existente asupra finanțării promotorilor care își au sediul în paradisuri fiscale;

| 24. | ia act cu satisfacție de politica reînnoită a Băncii cu privire la centrele financiare offshore, care, pe lângă menținerea interdicției actuale aplicate promotorilor financiari cu sediul într-un centru financiar offshore de pe lista neagră, prevede în special noua obligație impusă de către BEI tuturor partenerilor cu sediul într-un centru financiar offshore cu slabă reglementare (dar nu aflat pe lista neagră) să își mute sediul într-o țară care nu este centru financiar offshore, anterior semnării contractelor respective, asigurându-se astfel că viitoarele împrumuturi acordate de Bancă după 31 martie 2010 nu vor fi acordate unor parteneri cu sediul în centre financiare offshore slab reglementat; |
| --- | --- |

24.

ia act cu satisfacție de politica reînnoită a Băncii cu privire la centrele financiare offshore, care, pe lângă menținerea interdicției actuale aplicate promotorilor financiari cu sediul într-un centru financiar offshore de pe lista neagră, prevede în special noua obligație impusă de către BEI tuturor partenerilor cu sediul într-un centru financiar offshore cu slabă reglementare (dar nu aflat pe lista neagră) să își mute sediul într-o țară care nu este centru financiar offshore, anterior semnării contractelor respective, asigurându-se astfel că viitoarele împrumuturi acordate de Bancă după 31 martie 2010 nu vor fi acordate unor parteneri cu sediul în centre financiare offshore slab reglementat;

| 25. | solicită BEI să verifice dacă această politică revizuită față de CFO vizează fonduri care sunt utilizate de BEI pentru a oferi împrumuturi pentru proiecte; consideră, în plus, că BEI ar trebui să se asigure că venitul obținut din aceste fonduri nu poate fi transferat în paradisurile fiscale după încheierea proiectelor; |
| --- | --- |

25.

solicită BEI să verifice dacă această politică revizuită față de CFO vizează fonduri care sunt utilizate de BEI pentru a oferi împrumuturi pentru proiecte; consideră, în plus, că BEI ar trebui să se asigure că venitul obținut din aceste fonduri nu poate fi transferat în paradisurile fiscale după încheierea proiectelor;

| 26. | își exprimă îngrijorarea în legătură cu lipsa de transparență cu privire la modul în care „împrumuturile globale” sunt alocate și monitorizate din punct de vedere al guvernanței fiscale; reamintește că BEI ar trebui să garanteze că beneficiarii împrumuturilor sale nu recurg la paradisuri fiscale sau la alte practici, cum ar fi prețurile de transfer abuzive, care pot conduce la evaziune sau fraudă fiscală; în acest context, invită BEI să solicite ca intermediarii financiari să divulge orice utilizare a împrumuturilor globale și a împrumuturilor-cadru de care beneficiază, inclusiv să facă public un raport privind activitățile lor din fiecare țară individuală în care operează; |
| --- | --- |

26.

își exprimă îngrijorarea în legătură cu lipsa de transparență cu privire la modul în care „împrumuturile globale” sunt alocate și monitorizate din punct de vedere al guvernanței fiscale; reamintește că BEI ar trebui să garanteze că beneficiarii împrumuturilor sale nu recurg la paradisuri fiscale sau la alte practici, cum ar fi prețurile de transfer abuzive, care pot conduce la evaziune sau fraudă fiscală; în acest context, invită BEI să solicite ca intermediarii financiari să divulge orice utilizare a împrumuturilor globale și a împrumuturilor-cadru de care beneficiază, inclusiv să facă public un raport privind activitățile lor din fiecare țară individuală în care operează;

| 27. | salută Raportul privind activitatea și responsabilitatea corporativă, care conține informații privind acțiunile întreprinse pentru a realiza obiectivele strategice ale băncii care completează și consolidează obiectivele politicilor UE; |
| --- | --- |

27.

salută Raportul privind activitatea și responsabilitatea corporativă, care conține informații privind acțiunile întreprinse pentru a realiza obiectivele strategice ale băncii care completează și consolidează obiectivele politicilor UE;

Strategie și obiective

| 28. | salută Planul de activitate al BEI pentru 2009-2011, în care banca și-a revizuit semnificativ obiectivele activității operaționale extinzându-le față de orientările date în Planul de activitate pentru 2008-2010; |
| --- | --- |

28.

salută Planul de activitate al BEI pentru 2009-2011, în care banca și-a revizuit semnificativ obiectivele activității operaționale extinzându-le față de orientările date în Planul de activitate pentru 2008-2010;

| 29. | subliniază faptul că BEI are menirea de a juca un rol important în realizarea obiectivelor UE 2020; solicită prin urmare băncii să se asigure că împrumuturile sale vor contribui la efortul de realizare a obiectivelor strategiei; |
| --- | --- |

29.

subliniază faptul că BEI are menirea de a juca un rol important în realizarea obiectivelor UE 2020; solicită prin urmare băncii să se asigure că împrumuturile sale vor contribui la efortul de realizare a obiectivelor strategiei;

| 30. | constată că un obiectiv central al BEI îl reprezintă coeziunea economică și socială și convergența, și în special pilonul convergență al politicii de coeziune a UE; |
| --- | --- |

30.

constată că un obiectiv central al BEI îl reprezintă coeziunea economică și socială și convergența, și în special pilonul convergență al politicii de coeziune a UE;

| 31. | apreciază contribuția BEI la obiectivul de convergență prin credite în valoare de 21 de miliarde EUR destinate unor proiecte de convergență, echivalentul a 41 % din totalul creditelor acordate de BEI în UE; |
| --- | --- |

31.

apreciază contribuția BEI la obiectivul de convergență prin credite în valoare de 21 de miliarde EUR destinate unor proiecte de convergență, echivalentul a 41 % din totalul creditelor acordate de BEI în UE;

| 32. | subliniază valoarea adăugată a acțiunilor întreprinse în cooperare cu Comisia, precum și a acordării de către bancă a unui sprijin și a unor resurse sporite intervențiilor din cadrul fondurilor structurale; |
| --- | --- |

32.

subliniază valoarea adăugată a acțiunilor întreprinse în cooperare cu Comisia, precum și a acordării de către bancă a unui sprijin și a unor resurse sporite intervențiilor din cadrul fondurilor structurale;

| 33. | solicită consolidarea utilizării combinate a subvențiilor UE cu instrumentele financiare ale BEI, în special, în regiunile de coeziune unde colectarea de fonduri proprii se desfășoară cu dificultate, pentru a sprijini coeziunea și a împiedica continuarea declinului în țările cele mai afectate de criză; |
| --- | --- |

33.

solicită consolidarea utilizării combinate a subvențiilor UE cu instrumentele financiare ale BEI, în special, în regiunile de coeziune unde colectarea de fonduri proprii se desfășoară cu dificultate, pentru a sprijini coeziunea și a împiedica continuarea declinului în țările cele mai afectate de criză;

| 34. | solicită BEI ca, în viitor, rapoartele sale să conțină informații detaliate referitoare la principalele credite care suplimentează subvențiile din cadrul FEDR acordate regiunilor în care se implementează programe bazate pe tehnologii avansate sau programe vizând surse de energie regenerabile sau ecologice; |
| --- | --- |

34.

solicită BEI ca, în viitor, rapoartele sale să conțină informații detaliate referitoare la principalele credite care suplimentează subvențiile din cadrul FEDR acordate regiunilor în care se implementează programe bazate pe tehnologii avansate sau programe vizând surse de energie regenerabile sau ecologice;

| 35. | evidențiază rolul important al BEI în sprijinirea întreprinderilor mici și mijlocii în timpul crizei financiare, având în vedere că IMM-urile reprezintă 99 % din întreprinderile din Uniunea Europeană oferind locuri de muncă la peste 100 de milioane de persoane și că, prin urmare, ele sunt motorul economiei europene; |
| --- | --- |

35.

evidențiază rolul important al BEI în sprijinirea întreprinderilor mici și mijlocii în timpul crizei financiare, având în vedere că IMM-urile reprezintă 99 % din întreprinderile din Uniunea Europeană oferind locuri de muncă la peste 100 de milioane de persoane și că, prin urmare, ele sunt motorul economiei europene;

| 36. | recunoaște efectul de multiplicare implicit, ceea ce înseamnă că intermediarii financiari trebuie să acorde credite IMM-urilor în valoare de cel puțin de două ori mai mare decât valoarea împrumutului acordat lor de către BEI și că noua inițiativă „Credite pentru IMM-uri” îmbunătățește condițiile financiare pentru IMM-uri; solicită în continuare BEI să adauge informații detaliate cu privire la utilizarea eficientă a acestor împrumuturi în viitorul său raport de activitate pentru a garanta că o parte a beneficiilor realizate de bănci de pe urma fondurilor BEI sunt transmise IMM-urilor într-un mod adecvat, precum și de a furniza informații cu privire la originea fondurilor; |
| --- | --- |

36.

recunoaște efectul de multiplicare implicit, ceea ce înseamnă că intermediarii financiari trebuie să acorde credite IMM-urilor în valoare de cel puțin de două ori mai mare decât valoarea împrumutului acordat lor de către BEI și că noua inițiativă „Credite pentru IMM-uri” îmbunătățește condițiile financiare pentru IMM-uri; solicită în continuare BEI să adauge informații detaliate cu privire la utilizarea eficientă a acestor împrumuturi în viitorul său raport de activitate pentru a garanta că o parte a beneficiilor realizate de bănci de pe urma fondurilor BEI sunt transmise IMM-urilor într-un mod adecvat, precum și de a furniza informații cu privire la originea fondurilor;

| 37. | ia act, în acest context, de faptul că, la cererea acționarilor BEI, 30 de miliarde EUR au fost alocate pentru credite destinate IMM-urilor în perioada 2008-2011 și că jumătate din această sumă a fost pusă la dispoziție între 2008 și 2009; subliniază importanța unui nivel ridicat de supraveghere pentru a se garanta că partenerii financiari nu acumulează credite oferite de BEI pentru a-și stabiliza propriile bilanțuri; |
| --- | --- |

37.

ia act, în acest context, de faptul că, la cererea acționarilor BEI, 30 de miliarde EUR au fost alocate pentru credite destinate IMM-urilor în perioada 2008-2011 și că jumătate din această sumă a fost pusă la dispoziție între 2008 și 2009; subliniază importanța unui nivel ridicat de supraveghere pentru a se garanta că partenerii financiari nu acumulează credite oferite de BEI pentru a-și stabiliza propriile bilanțuri;

| 38. | ținând seama de faptul că criza economică încă nu a luat sfârșit, rata șomajului fiind în creștere, invită BEI să-și asume mai multe riscuri în cadrul politicii sale de împrumuturi către IMM-uri, fără să-și pună în pericol ratingul AAA; sugerează ca BEI să adapteze mandatul din 2006 privind capitalul de risc pentru Fondul European de Investiții pentru a ține mai bine seama de criza economică actuală și de necesitatea de a ameliora accesul IMM-urilor la capital în cazul proiectelor care prezintă riscuri; solicită ca participarea BEI la programul JASMINE, cu o valoare actuală de 20 de milioane EUR, să se dubleze cel puțin; |
| --- | --- |

38.

ținând seama de faptul că criza economică încă nu a luat sfârșit, rata șomajului fiind în creștere, invită BEI să-și asume mai multe riscuri în cadrul politicii sale de împrumuturi către IMM-uri, fără să-și pună în pericol ratingul AAA; sugerează ca BEI să adapteze mandatul din 2006 privind capitalul de risc pentru Fondul European de Investiții pentru a ține mai bine seama de criza economică actuală și de necesitatea de a ameliora accesul IMM-urilor la capital în cazul proiectelor care prezintă riscuri; solicită ca participarea BEI la programul JASMINE, cu o valoare actuală de 20 de milioane EUR, să se dubleze cel puțin;

| 39. | reamintește recomandările făcute în Rezoluția sa din 25 martie 2009 referitoare la rapoartele anuale pe 2007 ale Băncii Europene de Investiții și Băncii Europene pentru Reconstrucție și Dezvoltare (12), în care, la punctul 8, solicită BEI „să monitorizeze mai bine și să garanteze că natura și destinația finală a creditelor sale globale în sprijinul IMM-urilor devin mai transparente”; invită BEI să sporească nivelul de transparență al împrumuturilor pe care le acordă prin intermediari financiari și să stabilească condiții de finanțare clare pentru aceștia, precum și criterii de eficiență a împrumuturilor; |
| --- | --- |

39.

reamintește recomandările făcute în Rezoluția sa din 25 martie 2009 referitoare la rapoartele anuale pe 2007 ale Băncii Europene de Investiții și Băncii Europene pentru Reconstrucție și Dezvoltare (12), în care, la punctul 8, solicită BEI „să monitorizeze mai bine și să garanteze că natura și destinația finală a creditelor sale globale în sprijinul IMM-urilor devin mai transparente”; invită BEI să sporească nivelul de transparență al împrumuturilor pe care le acordă prin intermediari financiari și să stabilească condiții de finanțare clare pentru aceștia, precum și criterii de eficiență a împrumuturilor;

| 40. | invită BEI să armonizeze împrumuturile pe care le acordă IMM-urilor cu creditele fondurilor structurale în regiunile de convergență și să asigure un sprijin echilibrat diferitelor tipuri de IMM-uri; |
| --- | --- |

40.

invită BEI să armonizeze împrumuturile pe care le acordă IMM-urilor cu creditele fondurilor structurale în regiunile de convergență și să asigure un sprijin echilibrat diferitelor tipuri de IMM-uri;

| 41. | îndeamnă BEI să monitorizeze mai bine și să garanteze că natura și destinația finală a împrumuturilor sale globale în sprijinul IMM-urilor devin mai transparente; propune elaborarea unui grafic cu privire la efectele de multiplicare ale operațiunilor de creditare ale BEI; |
| --- | --- |

41.

îndeamnă BEI să monitorizeze mai bine și să garanteze că natura și destinația finală a împrumuturilor sale globale în sprijinul IMM-urilor devin mai transparente; propune elaborarea unui grafic cu privire la efectele de multiplicare ale operațiunilor de creditare ale BEI;

| 42. | invită BEI să prezinte în rapoartele sale anuale o analiză mai detaliată și armonizată din punct de vedere metodologic a execuției instrumentelor financiare care completează operațiunile din cadrul fondurilor structurale; în acest context, banca ar putea explica Parlamentului funcționarea Mecanismului de finanțare cu partajarea riscurilor pe care l-a instituit cu Comisia; consideră că o relevanță deosebită o reprezintă interacțiunea dintre acest mecanism, finanțarea din cadrul celui de al șaptelea Program-cadru pentru cercetare și fondurile structurale; |
| --- | --- |

42.

invită BEI să prezinte în rapoartele sale anuale o analiză mai detaliată și armonizată din punct de vedere metodologic a execuției instrumentelor financiare care completează operațiunile din cadrul fondurilor structurale; în acest context, banca ar putea explica Parlamentului funcționarea Mecanismului de finanțare cu partajarea riscurilor pe care l-a instituit cu Comisia; consideră că o relevanță deosebită o reprezintă interacțiunea dintre acest mecanism, finanțarea din cadrul celui de al șaptelea Program-cadru pentru cercetare și fondurile structurale;

| 43. | constată că, potrivit raportului anual al BEI, faza de evaluare a inițiativei JEREMIE (Joint European Resources to Medium Enterprises - Resurse europene comune pentru întreprinderile mici și mijlocii) s-a încheiat în 2008; regretă că raportul nu include această evaluare; |
| --- | --- |

43.

constată că, potrivit raportului anual al BEI, faza de evaluare a inițiativei JEREMIE (Joint European Resources to Medium Enterprises - Resurse europene comune pentru întreprinderile mici și mijlocii) s-a încheiat în 2008; regretă că raportul nu include această evaluare;

| 44. | solicită BEI să includă în următorul său raport anual detalii cu privire la primele realizări ale celor două programe din 2009: inițiativa JASMINE (Joint Action to Support Microfinance Institutions in Europe - Acțiune comună de sprijinire a instituțiilor de microfinanțare din Europa) și punerea în aplicare a Mecanismului de finanțare de tip mezanin pentru creștere economică; |
| --- | --- |

44.

solicită BEI să includă în următorul său raport anual detalii cu privire la primele realizări ale celor două programe din 2009: inițiativa JASMINE (Joint Action to Support Microfinance Institutions in Europe - Acțiune comună de sprijinire a instituțiilor de microfinanțare din Europa) și punerea în aplicare a Mecanismului de finanțare de tip mezanin pentru creștere economică;

| 45. | cere BEI să depună toate eforturile pentru a simplifica reglementările complicate și birocratice întâlnite în anumite proiecte, oriunde apar, pentru a accelera și eficientiza finanțarea proiectelor tocmai având în vedere criza globală; |
| --- | --- |

45.

cere BEI să depună toate eforturile pentru a simplifica reglementările complicate și birocratice întâlnite în anumite proiecte, oriunde apar, pentru a accelera și eficientiza finanțarea proiectelor tocmai având în vedere criza globală;

| 46. | subliniază că succesul noilor programe pentru macro-regiunile europene depinde de coordonarea activităților realizate în toate politicile ce au un impact teritorial, precum și de găsirea unei soluții pe termen lung la finanțarea macro regiunilor; invită, prin urmare, Banca să ia în considerare în acest scop posibilitatea de finanțare BEI și FEI, suplimentar față de finanțarea UE, pentru viitoarea perioadă de programare financiară ce debutează în 2014; |
| --- | --- |

46.

subliniază că succesul noilor programe pentru macro-regiunile europene depinde de coordonarea activităților realizate în toate politicile ce au un impact teritorial, precum și de găsirea unei soluții pe termen lung la finanțarea macro regiunilor; invită, prin urmare, Banca să ia în considerare în acest scop posibilitatea de finanțare BEI și FEI, suplimentar față de finanțarea UE, pentru viitoarea perioadă de programare financiară ce debutează în 2014;

| 47. | invită BEI să depună toate eforturile pentru a evita suprapunerea activității din afara UE cu Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare (BERD); își reiterează recomandările formulate la punctul 28 din Rezoluția sa din 25 martie 2009 menționată anterior pentru a obține o cooperare mai bine structurată între BEI și BERD în țările în care au activitate ambele bănci; |
| --- | --- |

47.

invită BEI să depună toate eforturile pentru a evita suprapunerea activității din afara UE cu Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare (BERD); își reiterează recomandările formulate la punctul 28 din Rezoluția sa din 25 martie 2009 menționată anterior pentru a obține o cooperare mai bine structurată între BEI și BERD în țările în care au activitate ambele bănci;

*

* *

| 48. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Băncii Europene de Investiții, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

48.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Băncii Europene de Investiții, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO L 255, 26.09.09, p. 98.

(2)  Texte adoptate, P6_TA(2009)0185.

(3)  JO C 259 E, 29.10.2009, p. 14.

(4)  JO L 414, 30.12.06, p. 95.

(5)  Cauza C-155/07, Parlamentul European / Consiliul Uniunii Europene, nepublicată încă în Culegerea de jurisprudență europeană.

(6)  JO C 332, 30.12.2006, p. 45.

(7)  Cauza C-15/00 Comisia Comunităților Europene/Banca Europeană de Investiții, Rec. [2003], p. I-7281.

(8)  Articolul 287 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

(9)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0053.

(10)  JO L 88, 31.3.2009, p. 253.

(11)  JO L 248, 16.9.2002, p. 1.

(12)  Texte adoptate, P6_TA(2009)0185.

---

| 15.3.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 81/143 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 81/143

---

Joi, 6 mai 2010Atrocitățile în masă care au avut loc în Jos, Nigeria

P7_TA(2010)0157

Rezoluția Parlamentului European din 6 mai 2010 referitoare la atrocitățile în masă comise în Jos, Nigeria

2011/C 81 E/24

Parlamentul European,

având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind încălcările drepturilor omului în Nigeria,

având în vedere Pactul internațional privind drepturile civile și politice din 1966, ratificat de Nigeria la 29 octombrie 1993,

având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor din 1981, ratificată de Nigeria la 22 iunie 1983,

având în vedere Constituția Republicii Federale Nigeria, în special prevederile privind protecția libertății religioase stabilite la capitolul IV – „Dreptul la libertatea de gândire, conștiință și religie”,

având în vedere articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | șocat de incidente violente ce au avut loc, în lunile ianuarie și martie ale acestui an, în interiorul și în jurul orașului Jos, punctul ce unește nordul musulman și sudul creștin, și în cursul cărora câteva sute de oameni au căzut victime unor confruntări religioase și etnice; |
| --- | --- |

A.

șocat de incidente violente ce au avut loc, în lunile ianuarie și martie ale acestui an, în interiorul și în jurul orașului Jos, punctul ce unește nordul musulman și sudul creștin, și în cursul cărora câteva sute de oameni au căzut victime unor confruntări religioase și etnice;

| B. | întrucât armata a jucat un rol important în menținerea situației sub control, dar, întrucât, în același timp, au fost relatate situații în care armata, precum și poliția au participat la execuții extrajudiciare; |
| --- | --- |

B.

întrucât armata a jucat un rol important în menținerea situației sub control, dar, întrucât, în același timp, au fost relatate situații în care armata, precum și poliția au participat la execuții extrajudiciare;

| C. | întrucât în Jos au loc periodic conflicte interetnice, cele mai importante având loc în 2001, 2004 și 2008; |
| --- | --- |

C.

întrucât în Jos au loc periodic conflicte interetnice, cele mai importante având loc în 2001, 2004 și 2008;

| D. | întrucât, conform informațiilor din rapoartele privind drepturile omului, peste 14 000 de persoane au căzut victime acestor confruntări etnice sau religioase începând din 1999, dată la care a încetat regimul militar; |
| --- | --- |

D.

întrucât, conform informațiilor din rapoartele privind drepturile omului, peste 14 000 de persoane au căzut victime acestor confruntări etnice sau religioase începând din 1999, dată la care a încetat regimul militar;

| E. | întrucât, potrivit declarațiilor unui reprezentant al Crucii Roșii, cel puțin alte două comunități învecinate erau, de asemenea, vizate, într-o zonă aflată aproape de locul în care în ianuarie au fost ucise sute de persoane în confruntări sectare; |
| --- | --- |

E.

întrucât, potrivit declarațiilor unui reprezentant al Crucii Roșii, cel puțin alte două comunități învecinate erau, de asemenea, vizate, într-o zonă aflată aproape de locul în care în ianuarie au fost ucise sute de persoane în confruntări sectare;

| F. | întrucât Crucea Roșie a informat că cel puțin 5 600 de persoane părăsesc regiunea, temându-se pentru viața lor, ca urmare a acestor violențe; |
| --- | --- |

F.

întrucât Crucea Roșie a informat că cel puțin 5 600 de persoane părăsesc regiunea, temându-se pentru viața lor, ca urmare a acestor violențe;

| G. | întrucât problemele din zona orașului Jos decurg din lipsa dezvoltării economice, din efectele negative ale schimbărilor climatice și din tensiunea înrădăcinată în resentimentele de decenii dintre grupurile băștinașe, în special creștini sau animiști, care se luptă pentru controlul terenurilor agricole fertile cu migranții și coloniștii din nordul musulman, vorbitori de hausa; |
| --- | --- |

G.

întrucât problemele din zona orașului Jos decurg din lipsa dezvoltării economice, din efectele negative ale schimbărilor climatice și din tensiunea înrădăcinată în resentimentele de decenii dintre grupurile băștinașe, în special creștini sau animiști, care se luptă pentru controlul terenurilor agricole fertile cu migranții și coloniștii din nordul musulman, vorbitori de hausa;

| H. | întrucât este imposibil ca musulmanii și creștinii să fie considerați sistematic fie agresori, fie victime, deoarece de-a lungul istoriei aceste comunități s-au aflat în ambele situații; |
| --- | --- |

H.

întrucât este imposibil ca musulmanii și creștinii să fie considerați sistematic fie agresori, fie victime, deoarece de-a lungul istoriei aceste comunități s-au aflat în ambele situații;

| I. | întrucât instabilitatea actuală evidențiază fragilitatea celei mai populate țări africane, care, odată cu apropierea campaniei electorale pentru alegerile din 2011, se confruntă cu incertitudinea privind conducerea politică, ca urmare a îmbolnăvirii președintelui Yar'Adua; |
| --- | --- |

I.

întrucât instabilitatea actuală evidențiază fragilitatea celei mai populate țări africane, care, odată cu apropierea campaniei electorale pentru alegerile din 2011, se confruntă cu incertitudinea privind conducerea politică, ca urmare a îmbolnăvirii președintelui Yar'Adua;

| J. | întrucât stabilitatea și democrația din Nigeria au o mare influență în afara frontierelor sale imediate datorită rolului important pe care această țară îl joacă în regiune și în Africa subsahariană (Nigeria este membră a Consiliului de Securitate al ONU, unul dintre producătorii mondiali de petrol, lider în cadrul ECOWAS -Comunitatea Economică a Statelor din Africa de Vest-, un participant major la procesele de menținere a păcii și o forță de stabilitate în Africa de Vest); |
| --- | --- |

J.

întrucât stabilitatea și democrația din Nigeria au o mare influență în afara frontierelor sale imediate datorită rolului important pe care această țară îl joacă în regiune și în Africa subsahariană (Nigeria este membră a Consiliului de Securitate al ONU, unul dintre producătorii mondiali de petrol, lider în cadrul ECOWAS -Comunitatea Economică a Statelor din Africa de Vest-, un participant major la procesele de menținere a păcii și o forță de stabilitate în Africa de Vest);

| K. | întrucât Uniunea Europeană este unul dintre principalii donatori ai Nigeriei, iar la 12 noiembrie 2009 Comisia Europeană și guvernul federal al Nigeriei au semnat documentul de strategie națională și programul orientativ național Nigeria/CE pentru perioada 2008-2013, în temeiul cărora Uniunea va finanța proiecte care vizează, printre altele, asigurarea păcii, a securității și a respectării drepturilor omului; |
| --- | --- |

K.

întrucât Uniunea Europeană este unul dintre principalii donatori ai Nigeriei, iar la 12 noiembrie 2009 Comisia Europeană și guvernul federal al Nigeriei au semnat documentul de strategie națională și programul orientativ național Nigeria/CE pentru perioada 2008-2013, în temeiul cărora Uniunea va finanța proiecte care vizează, printre altele, asigurarea păcii, a securității și a respectării drepturilor omului;

| L. | întrucât rezolvarea pașnică a conflictelor presupune, de asemenea, un acces echitabil la resurse și redistribuirea veniturilor într-o țară bogată în petrol, cum este Nigeria; |
| --- | --- |

L.

întrucât rezolvarea pașnică a conflictelor presupune, de asemenea, un acces echitabil la resurse și redistribuirea veniturilor într-o țară bogată în petrol, cum este Nigeria;

| M. | întrucât, deși Nigeria este al optulea producător de petrol la nivel mondial, majoritatea celor 148 de milioane de locuitori nigerieni trăiesc sub pragul sărăciei; |
| --- | --- |

M.

întrucât, deși Nigeria este al optulea producător de petrol la nivel mondial, majoritatea celor 148 de milioane de locuitori nigerieni trăiesc sub pragul sărăciei;

| N. | întrucât, în temeiul articolului 8 din Acordul de la Cotonou revizuit, UE poartă un dialog politic periodic cu Nigeria pe tema drepturilor omului și a principiilor democratice, inclusiv pe tema discriminării etnice, religioase și rasiale, |
| --- | --- |

N.

întrucât, în temeiul articolului 8 din Acordul de la Cotonou revizuit, UE poartă un dialog politic periodic cu Nigeria pe tema drepturilor omului și a principiilor democratice, inclusiv pe tema discriminării etnice, religioase și rasiale,

| 1. | condamnă ferm violențele recente și pierderile tragice de vieți omenești în interiorul și în jurul orașului Jos și transmite condoleanțele sale celor ce au pierdut persoane apropiate și un mesaj de compasiune persoanelor rănite; |
| --- | --- |

1.

condamnă ferm violențele recente și pierderile tragice de vieți omenești în interiorul și în jurul orașului Jos și transmite condoleanțele sale celor ce au pierdut persoane apropiate și un mesaj de compasiune persoanelor rănite;

| 2. | îndeamnă toate părțile să nu recurgă la violență și să caute soluții pașnice la divergențele dintre grupurile religioase și etnice din Nigeria; |
| --- | --- |

2.

îndeamnă toate părțile să nu recurgă la violență și să caute soluții pașnice la divergențele dintre grupurile religioase și etnice din Nigeria;

| 3. | solicită guvernului federal al Nigeriei să deschidă o investigație privind cauzele recentelor acte de violență și să se asigure că autorii lor sunt aduși în fața justiției într-un mod echitabil și transparent; |
| --- | --- |

3.

solicită guvernului federal al Nigeriei să deschidă o investigație privind cauzele recentelor acte de violență și să se asigure că autorii lor sunt aduși în fața justiției într-un mod echitabil și transparent;

| 4. | solicită guvernului federal al Nigeriei să ia de urgență măsuri concrete pentru sprijinirea dialogului interetnic și interconfesional și salută inițiativa președintelui în exercițiu, dl Goodluck Jonathan, de a reuni liderii diverselor religii și comunități; |
| --- | --- |

4.

solicită guvernului federal al Nigeriei să ia de urgență măsuri concrete pentru sprijinirea dialogului interetnic și interconfesional și salută inițiativa președintelui în exercițiu, dl Goodluck Jonathan, de a reuni liderii diverselor religii și comunități;

| 5. | solicită să se examineze mai atent cauzele profunde ale conflictului, printre care se numără tensiuni sociale, economice și etnice, și să se evite explicațiile generale și simpliste bazate exclusiv pe religie, care nu pot conduce la o soluție durabilă pe termen lung la problemele din această regiune; |
| --- | --- |

5.

solicită să se examineze mai atent cauzele profunde ale conflictului, printre care se numără tensiuni sociale, economice și etnice, și să se evite explicațiile generale și simpliste bazate exclusiv pe religie, care nu pot conduce la o soluție durabilă pe termen lung la problemele din această regiune;

| 6. | solicită autorităților nigeriene să anuleze recenta decizie a unor guvernatori de stat nigerieni de a executa prizonieri condamnați la pedeapsa cu moartea pentru a evita suprapopularea închisorilor, ceea ce ar constitui o încălcare clară a drepturilor omului; solicită guvernatorilor de stat să dea dovadă de reținere și să continue să aplice moratoriul de facto; reamintește că folosirea pedepsei cu moartea este contrară angajamentelor Nigeriei la nivel internațional; |
| --- | --- |

6.

solicită autorităților nigeriene să anuleze recenta decizie a unor guvernatori de stat nigerieni de a executa prizonieri condamnați la pedeapsa cu moartea pentru a evita suprapopularea închisorilor, ceea ce ar constitui o încălcare clară a drepturilor omului; solicită guvernatorilor de stat să dea dovadă de reținere și să continue să aplice moratoriul de facto; reamintește că folosirea pedepsei cu moartea este contrară angajamentelor Nigeriei la nivel internațional;

| 7. | solicită guvernului federal al Nigeriei să protejeze populația prin organizarea de patrule periodice în întreaga regiune și să trateze cauzele profunde ale violențelor asigurând egalitatea în drepturi a tuturor cetățenilor și abordând problemele legate de controlul terenurilor agricole fertile, accesul la resurse, șomaj, sărăcie și de atenuarea schimbărilor climatice; solicită să se creeze condițiile pentru întoarcerea acasă în siguranță a celor care au fost obligați să fugă în urma masacrelor; |
| --- | --- |

7.

solicită guvernului federal al Nigeriei să protejeze populația prin organizarea de patrule periodice în întreaga regiune și să trateze cauzele profunde ale violențelor asigurând egalitatea în drepturi a tuturor cetățenilor și abordând problemele legate de controlul terenurilor agricole fertile, accesul la resurse, șomaj, sărăcie și de atenuarea schimbărilor climatice; solicită să se creeze condițiile pentru întoarcerea acasă în siguranță a celor care au fost obligați să fugă în urma masacrelor;

| 8. | îndeamnă UE să își continue dialogul politic cu Nigeria, în temeiul articolului 8 din Acordul de la Cotonou revizuit, și, în acest context, să abordeze chestiunile legate de libertatea de gândire, de conștiință, de opinie și religioasă, consacrată de instrumentele universale, regionale și naționale din domeniul drepturilor omului; |
| --- | --- |

8.

îndeamnă UE să își continue dialogul politic cu Nigeria, în temeiul articolului 8 din Acordul de la Cotonou revizuit, și, în acest context, să abordeze chestiunile legate de libertatea de gândire, de conștiință, de opinie și religioasă, consacrată de instrumentele universale, regionale și naționale din domeniul drepturilor omului;

| 9. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintei/Înaltei Reprezentante a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, guvernului federal al Nigeriei, instituțiilor Uniunii Africane, Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite, Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite, copreședinților Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE și Parlamentului Pan-African (PAP). |
| --- | --- |

9.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintei/Înaltei Reprezentante a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, guvernului federal al Nigeriei, instituțiilor Uniunii Africane, Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite, Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite, copreședinților Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE și Parlamentului Pan-African (PAP).

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Parlamentul European

Miercuri, 5 mai 2010

| 15.3.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 81/146 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 81/146

---

Miercuri, 5 mai 2010Cerere de ridicare a imunității parlamentare a lui Miloslav Ransdorf

P7_TA(2010)0093

Decizia Parlamentului European din 5 mai 2010 privind cererea de ridicare a imunității lui Miloslav Ransdorf (2009/2208(IMM))

2011/C 81 E/25

Parlamentul European,

având în vedere cererea de ridicare a imunității lui Miloslav Ransdorf, transmisă de Reprezentantul permanent al Republicii Cehe la 16 septembrie 2009 și comunicată în ședința plenară din 23 noiembrie 2009,

în urma audierii lui Miloslav Ransdorf, în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din Regulamentul de procedură,

având în vedere articolul 8 din Protocolul privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, din 8 aprilie 1965, precum și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct,

având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Comunităților Europene din 12 mai 1964 și din 10 iulie 1986 (1),

având în vedere articolul 6 alineatul (2) și articolul 7 din Regulamentul de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A7–0107/2010),

| A. | întrucât Miloslav Ransdorf este deputat în Parlamentul European; |
| --- | --- |

A.

întrucât Miloslav Ransdorf este deputat în Parlamentul European;

| B. | întrucât, în conformitate cu articolul 9 din Protocolul privind privilegiile și imunitățile Comunităților Europene din 8 aprilie 1965, în timpul sesiunilor Parlamentului European, membrii acestuia beneficiază, pe teritoriul lor național, de imunitățile recunoscute membrilor parlamentului din țara respectivă; întrucât imunitatea nu poate fi invocată atunci când un membru este surprins în flagrant, comițând un delict; întrucât aceasta nu împiedică Parlamentul European să-și exercite dreptul de a ridica imunitatea unuia dintre membrii săi; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în conformitate cu articolul 9 din Protocolul privind privilegiile și imunitățile Comunităților Europene din 8 aprilie 1965, în timpul sesiunilor Parlamentului European, membrii acestuia beneficiază, pe teritoriul lor național, de imunitățile recunoscute membrilor parlamentului din țara respectivă; întrucât imunitatea nu poate fi invocată atunci când un membru este surprins în flagrant, comițând un delict; întrucât aceasta nu împiedică Parlamentul European să-și exercite dreptul de a ridica imunitatea unuia dintre membrii săi;

| C. | întrucât, în conformitate cu articolul 27 alineatul (4) din Constituția cehă, niciun deputat sau senator nu poate face obiectul unei urmăriri penale fără acordul camerei al cărei membru este și, în cazul în care camera respectivă nu își dă acordul, urmărirea penală este exclusă definitiv, |
| --- | --- |

C.

întrucât, în conformitate cu articolul 27 alineatul (4) din Constituția cehă, niciun deputat sau senator nu poate face obiectul unei urmăriri penale fără acordul camerei al cărei membru este și, în cazul în care camera respectivă nu își dă acordul, urmărirea penală este exclusă definitiv,

| 1. | hotărăște să ridice imunitatea lui Miloslav Ransdorf; |
| --- | --- |

1.

hotărăște să ridice imunitatea lui Miloslav Ransdorf;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite imediat prezenta decizie, precum și raportul comisiei competente, autorităților competente ale Republicii Cehe. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite imediat prezenta decizie, precum și raportul comisiei competente, autorităților competente ale Republicii Cehe.

---

(1)  Cauza 101/63, Wagner c. Fohrmann și Krier, Culegerea 1964, p. 383, și cauza 149/85, Wybot c. Faure și alții, Culegerea 1986, p. 2391.

---

III Acte pregătitoare

Parlamentul European

Miercuri, 5 mai 2010

| 15.3.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 81/148 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 81/148

---

Miercuri, 5 mai 2010Cooperarea administrativă și combaterea fraudei în domeniul taxei pe valoarea adăugată (reformare) *

P7_TA(2010)0091

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 mai 2010 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului privind cooperarea administrativă și combaterea fraudei în domeniul taxei pe valoarea adăugată (reformare) (COM(2009)0427 – C7-0165/2009 – 2009/0118(CNS))

2011/C 81 E/26

(Procedura legislativă specială – consultare – reformare)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2009)0427),

având în vedere articolul 93 din Tratatul CE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7-0165/2009),

având în vedere comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu intitulată „Consecințele intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona asupra procedurilor decizionale interinstituționale în curs de desfășurare” (COM(2009)0665),

având în vedere articolul 113 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Acordul interinstituțional din 28 noiembrie 2001 privind utilizarea mai structurată a tehnicii de reformare a actelor legislative (1),

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru afaceri juridice din 12 noiembrie 2009 adresată Comisiei pentru afaceri economice și monetare în conformitate cu articolul 87 alineatul (3) din Regulamentul său de procedură,

având în vedere articolele 87 și 55 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A7-0061/2010),

| A. | întrucât grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză nu conține nicio modificare de fond în afara celor care au fost identificate ca atare în propunere și întrucât, în ceea ce privește codificarea dispozițiilor neschimbate din actele precedente cu respectivele modificări, propunerea se limitează la o simplă codificare a actelor existente, fără modificări de fond ale acestora; |
| --- | --- |

A.

întrucât grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză nu conține nicio modificare de fond în afara celor care au fost identificate ca atare în propunere și întrucât, în ceea ce privește codificarea dispozițiilor neschimbate din actele precedente cu respectivele modificări, propunerea se limitează la o simplă codificare a actelor existente, fără modificări de fond ale acestora;

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost adaptată pentru a ține seama de recomandările grupului de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei și astfel cum este modificată în cele ce urmează; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost adaptată pentru a ține seama de recomandările grupului de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei și astfel cum este modificată în cele ce urmează;

| 2. | invită Comisia să-și modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 293 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia să-și modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 293 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| 3. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

3.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 4. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

4.

solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

| TEXTUL PROPUS DE COMISIE | AMENDAMENTUL |
| --- | --- |
| Amendamentul 2 |
| Propunere de regulament


  Considerentul 3a (nou) |
| | (3a) | Parlamentul European, în rezoluția sa din 2 septembrie 2008 referitoare la o strategie coordonată pentru intensificarea luptei împotriva fraudei fiscale (2), a reiterat faptul că actualul sistem de gestionare a TVA necesită o revizuire radicală și, în consecință, a îndemnat Comisia să prezinte propuneri pentru armonizarea procedurilor de înregistrare și de radiere a contribuabililor obligați la plata TVA și, de asemenea, pentru a permite statelor membre accesul automat la datele fără caracter sensibil referitoare la propriii contribuabili stocate de către un alt stat membru. |

TEXTUL PROPUS DE COMISIE

AMENDAMENTUL

Amendamentul 2

Propunere de regulament

Considerentul 3a (nou)

(3a)

Parlamentul European, în rezoluția sa din 2 septembrie 2008 referitoare la o strategie coordonată pentru intensificarea luptei împotriva fraudei fiscale (2), a reiterat faptul că actualul sistem de gestionare a TVA necesită o revizuire radicală și, în consecință, a îndemnat Comisia să prezinte propuneri pentru armonizarea procedurilor de înregistrare și de radiere a contribuabililor obligați la plata TVA și, de asemenea, pentru a permite statelor membre accesul automat la datele fără caracter sensibil referitoare la propriii contribuabili stocate de către un alt stat membru.

Amendamentul 3

Propunere de regulament

Considerentul 3b (nou)

| (3b) | În cazul obținerii accesului automat la date fără caracter sensibil, ar trebui să se garanteze un nivel corespunzător de protecție și o perioadă limitată de stocare a datelor care fac obiectul schimbului, precum și răspunderea corespunzătoare a instituției sau a organismului care păstrează datele, pentru a preveni gestionarea defectuoasă sau scurgerea acestor date. |
| --- | --- |

(3b)

În cazul obținerii accesului automat la date fără caracter sensibil, ar trebui să se garanteze un nivel corespunzător de protecție și o perioadă limitată de stocare a datelor care fac obiectul schimbului, precum și răspunderea corespunzătoare a instituției sau a organismului care păstrează datele, pentru a preveni gestionarea defectuoasă sau scurgerea acestor date.

Amendamentul 4

Propunere de regulament

Considerentul 5a (nou)

| (5a) | În rezoluția sa din 4 decembrie 2008 referitoare la Raportul special nr. 8/2007 al Curții de Conturi Europene privind cooperarea administrativă în domeniul taxei pe valoarea adăugată (3), Parlamentul European și-a exprimat convingerea că introducerea Eurofisc poate să aducă o valoare adăugată semnificativă numai în cazul în care participarea statelor membre este obligatorie pentru a evita problemele cu care s-a confruntat European Carrousel Network (Eurocanet) și numai în cazul în care Comisia participă pe deplin la activitățile Eurofisc și are un rol de coordonare. |
| --- | --- |

(5a)

În rezoluția sa din 4 decembrie 2008 referitoare la Raportul special nr. 8/2007 al Curții de Conturi Europene privind cooperarea administrativă în domeniul taxei pe valoarea adăugată (3), Parlamentul European și-a exprimat convingerea că introducerea Eurofisc poate să aducă o valoare adăugată semnificativă numai în cazul în care participarea statelor membre este obligatorie pentru a evita problemele cu care s-a confruntat European Carrousel Network (Eurocanet) și numai în cazul în care Comisia participă pe deplin la activitățile Eurofisc și are un rol de coordonare.

Amendamentul 5

Propunere de regulament

Considerentul 5b (nou)

| (5b) | În Rezoluția sa din 4 decembrie 2008 Parlamentul European a solicitat și instituirea Eurofisc și a amintit necesitatea stringentă de a se face schimb de cele mai bune practici existente la nivel național în ceea ce privește combaterea fraudei transfrontaliere în domeniul TVA, în vederea introducerii atât a unor stimulente adecvate pentru aplicarea de către statele membre a diligenței necesare in domeniul TVA, cât și a unor recompense pentru contribuabilii onești. |
| --- | --- |

(5b)

În Rezoluția sa din 4 decembrie 2008 Parlamentul European a solicitat și instituirea Eurofisc și a amintit necesitatea stringentă de a se face schimb de cele mai bune practici existente la nivel național în ceea ce privește combaterea fraudei transfrontaliere în domeniul TVA, în vederea introducerii atât a unor stimulente adecvate pentru aplicarea de către statele membre a diligenței necesare in domeniul TVA, cât și a unor recompense pentru contribuabilii onești.

Amendamentul 6

Propunere de regulament

Considerentul 14

| (14) | Pentru a permite tratarea mai rapidă a cererilor de informații, ținând seama de caracterul repetitiv al anumitor cereri și de diversitatea lingvistică din cadrul Comunității, este important să se generalizeze utilizarea formularelor tip pentru schimbul de informații. |
| --- | --- |

(14)

Pentru a permite tratarea mai rapidă a cererilor de informații, ținând seama de caracterul repetitiv al anumitor cereri și de diversitatea lingvistică din cadrul Comunității, este important să se generalizeze utilizarea formularelor tip pentru schimbul de informații.

| (14) | Pentru a permite tratarea mai rapidă a cererilor de informații, ținând seama de caracterul repetitiv al anumitor cereri și de diversitatea lingvistică din cadrul Comunității, este important să se generalizeze
  și să se promoveze
  utilizarea formularelor tip pentru schimbul de informații. |
| --- | --- |

(14)

Pentru a permite tratarea mai rapidă a cererilor de informații, ținând seama de caracterul repetitiv al anumitor cereri și de diversitatea lingvistică din cadrul Comunității, este important să se generalizeze
  și să se promoveze
  utilizarea formularelor tip pentru schimbul de informații.

Amendamentul 7

Propunere de regulament

Considerentul 20

| (20) | Condițiile referitoare la schimbul de date stocate electronic în fiecare stat membru și la accesul automat al statelor membre la aceste date trebuie definite în mod clar. |
| --- | --- |

(20)

Condițiile referitoare la schimbul de date stocate electronic în fiecare stat membru și la accesul automat al statelor membre la aceste date trebuie definite în mod clar.

| (20) | Condițiile referitoare la schimbul de date stocate electronic în fiecare stat membru și mijloacele de stocare a acestor date, precum și condițiile referitoare
  la accesul automat al statelor membre la aceste date trebuie definite în mod clar. |
| --- | --- |

(20)

Condițiile referitoare la schimbul de date stocate electronic în fiecare stat membru și mijloacele de stocare a acestor date, precum și condițiile referitoare
  la accesul automat al statelor membre la aceste date trebuie definite în mod clar.

Amendamentul 8

Propunere de regulament

Considerentul 29

| (29) | Experiența practică recentă acumulată în urma aplicării Regulamentului (CE) nr.1798/2003 în combaterea fraudei de tip carusel a demonstrat că, în anumite cazuri, instituirea unui mecanism de schimb de informații mult mai rapid și care să ofere informații mai ample și mai bine orientate este indispensabilă pentru combaterea eficientă a fraudei; acest mecanism trebuie să se înscrie în cadrul regulamentului menționat, dispunând totodată de o flexibilitate suficientă pentru a se adapta la noile tipuri de fraudă. Rețeaua EUROCANET (European Carrousel Network) instituită la inițiativa Belgiei și sprijinită de Comisie constituie un exemplu pentru acest tip de cooperare. |
| --- | --- |

(29)

Experiența practică recentă acumulată în urma aplicării Regulamentului (CE) nr.1798/2003 în combaterea fraudei de tip carusel a demonstrat că, în anumite cazuri, instituirea unui mecanism de schimb de informații mult mai rapid și care să ofere informații mai ample și mai bine orientate este indispensabilă pentru combaterea eficientă a fraudei; acest mecanism trebuie să se înscrie în cadrul regulamentului menționat, dispunând totodată de o flexibilitate suficientă pentru a se adapta la noile tipuri de fraudă. Rețeaua EUROCANET (European Carrousel Network) instituită la inițiativa Belgiei și sprijinită de Comisie constituie un exemplu pentru acest tip de cooperare.

| (29) | Experiența practică recentă acumulată în urma aplicării Regulamentului (CE) nr.1798/2003 în combaterea fraudei de tip carusel a demonstrat că, în anumite cazuri, instituirea unui mecanism de schimb de informații mult mai rapid și care să ofere informații mai ample și mai bine orientate este indispensabilă pentru combaterea eficientă a fraudei. Un astfel de mecanism trebuie să se înscrie în cadrul regulamentului menționat, dispunând totodată de o flexibilitate suficientă pentru a se adapta la noile tipuri de fraudă.
  În scopul garantării bunei funcționări a unui astfel de mecanism, ar trebui adoptată o abordare la nivelul Uniunii.
  Eurocanet,instituită la inițiativa Belgiei și sprijinită de Comisie, constituie un exemplu pentru acest tip de cooperare. |
| --- | --- |

(29)

Experiența practică recentă acumulată în urma aplicării Regulamentului (CE) nr.1798/2003 în combaterea fraudei de tip carusel a demonstrat că, în anumite cazuri, instituirea unui mecanism de schimb de informații mult mai rapid și care să ofere informații mai ample și mai bine orientate este indispensabilă pentru combaterea eficientă a fraudei. Un astfel de mecanism trebuie să se înscrie în cadrul regulamentului menționat, dispunând totodată de o flexibilitate suficientă pentru a se adapta la noile tipuri de fraudă.
  În scopul garantării bunei funcționări a unui astfel de mecanism, ar trebui adoptată o abordare la nivelul Uniunii.
  Eurocanet,instituită la inițiativa Belgiei și sprijinită de Comisie, constituie un exemplu pentru acest tip de cooperare.

Amendamentul 9

Propunere de regulament

Considerentul 35

| (35) | În sensul prezentului regulament, este necesar să se ia în considerare limitarea anumitor drepturi și obligații prevăzute de Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date, pentru a proteja interesele menționate la articolul 13 alineatul (1) litera (e) din directiva menționată. Această limitare este necesară și proporțională
  ,
  ținând cont de pierderile potențiale de venituri pentru statele membre și de importanța crucială a acestor informații în combaterea eficientă a fraudei
  . |
| --- | --- |

(35)

În sensul prezentului regulament, este necesar să se ia în considerare limitarea anumitor drepturi și obligații prevăzute de Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date, pentru a proteja interesele menționate la articolul 13 alineatul (1) litera (e) din directiva menționată. Această limitare este necesară și proporțională
  ,
  ținând cont de pierderile potențiale de venituri pentru statele membre și de importanța crucială a acestor informații în combaterea eficientă a fraudei
  .

| (35) | În sensul prezentului regulament, este necesar să se ia în considerare limitarea anumitor drepturi și obligații prevăzute de Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date, pentru a proteja interesele menționate la articolul 13alineatul (1) litera (e) din directiva menționată,
  precum și
  a
  acelora prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date

   (4). |
| --- | --- |

(35)

În sensul prezentului regulament, este necesar să se ia în considerare limitarea anumitor drepturi și obligații prevăzute de Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date, pentru a proteja interesele menționate la articolul 13alineatul (1) litera (e) din directiva menționată,
  precum și
  a
  acelora prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date

   (4).

Amendamentul 10

Propunere de regulament

Considerentul 36a (nou)

| (36a) | Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor a fost consultată. |
| --- | --- |

(36a)

Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor a fost consultată.

Amendamentul 12

Propunere de regulament

Articolul 1a (nou)

Articolul 1a

În cadrul aplicării prezentului regulament, statele membre și Comisia se asigură că sunt respectate drepturile și obligațiile prevăzute în Directiva 95/46/CE și în Regulamentul (CE) nr. 45/2001.

Amendamentul 13

Propunere de regulament

Articolul 15

Autoritățile competente ale statelor membre comunică spontan autorităților competente ale altor state membre informațiile menționate la articolul 1 pe care le deține și care
  îi pot fi utile celei din urmă
  .

Autoritățile competente ale statelor membre comunică spontan autorităților competente ale altor state membre informațiile menționate la articolul 1 pe care le dețin și care
  sunt necesare la efectuarea unei determinări corecte a TVA, la controlul aplicării corecte a legislației TVA, mai ales în cazul tranzacțiilor din cadrul Uniunii, și la combaterea fraudei în domeniul TVA
  .

Amendamentul 14

Propunere de regulament

Articolul 18 – alineatul 1 – paragraful 1 a (nou)

Persoanelor menționate la litera (b) li se solicită opinia cu privire la calitatea informațiilor deținute.

Amendamentul 15

Propunere de regulament

Articolul 18 – alineatul 3

3.   Lista și detaliile datelor menționate la alineatul (1) literele (b), (c)
  și
  (d) și la alineatul (2) din prezentul articol se adoptă conform procedurii prevăzute la articolul 60 alineatul (2).

(4)   
  Fără a impune o sarcină administrativă disproporționată autorității căreia i se solicită datele,
  lista și detaliile datelor menționate la alineatul (1) literele (b), (c), (d) și
  (e) și
  la alineatul (2) din prezentul articol se adoptă conform procedurii prevăzute la articolul 60 alineatul (2),.

Amendamentul 16

Propunere de regulament

Articolul 22 – alineatul 1 – partea introductivă

Fiecare stat membru acordă autorităților competente din orice alt stat membru acces automat la informațiile conținute în bazele de date menționate la articolul 18. În ceea ce privește informațiile menționate la alineatul (1) litera (a) din articolul citat trebuie să fie accesibile cel puțin următoarele detalii :

În scopul prevenirii unei încălcări a legislației din domeniul TVA și, dacă se consideră necesar, pentru verificarea achizițiilor de bunuri sau prestărilor de servicii intraunionale, impozabile în respectivul stat membru,
  fiecare stat membru acordă autorităților competente din orice alt stat membru acces automat la informațiile conținute în bazele de date menționate la articolul 18. În ceea ce privește informațiile menționate la alineatul (1) litera (a) din articolul citat trebuie să fie accesibile cel puțin următoarele detalii :

Amendamentul 17

Propunere de regulament

Articolul 22 – paragraful 2a (nou)

În măsura în care informațiile menționate la articolul 18 alineatul (1) litera (a) includ date cu caracter personal, accesul automat la acestea este limitat la categoriile de date menționate în prezentul articol.

Amendamentul 18

Propunere de regulament

Articolul 34 – alineatul 1 – partea introductivă

1.   Prin prezentul regulament se instituie o structură
  comună
  de combatere a fraudei și a evaziunii în domeniul TVA. Structura menționată va îndeplini următoarele sarcini:

(1)   Prin prezentul regulament se instituie o structură
  la nivelul Uniunii
  de combatere a fraudei și a evaziunii în domeniul TVA. Structura menționată va îndeplini următoarele sarcini:

Amendamentul 19

Propunere de regulament

Articolul 34 – alineatul 2

2.   Autoritățile competente ale statelor membre
  stabilesc domeniile de investigare ale structurii instituite la alineatul (1)
  .

(2)   
  Structura la nivelul Uniunii instituită la alineatul (1) este compusă din funcționari desemnați de
  autoritățile competente ale statelor membre.

Amendamentul 20

Propunere de regulament

Articolul 34 – alineatul 3

3.   
  Pentru fiecare domeniu de investigare, autoritățile competente ale statelor membre desemnează în cadrul structurii unul sau mai multe state membre însărcinate cu supravegherea și coordonarea sarcinilor prevăzute la alineatul
  (1).

(3)   
  Structura la nivelul Uniunii instituită la alineatul (1) stabilește domeniile de investigare în care aceasta își desfășoară activitatea
  .

Amendamentul 21

Propunere de regulament

Articolul 34 – alineatul 3a (nou)

(3a)
     
  În vederea unei eficiențe sporite a investigațiilor din cadrul Uniunii care au ca obiect frauda TVA, se elaborează un mecanism de stimulare pentru recuperarea creanțelor fiscale transfrontaliere prin împărțirea echitabilă a TVA neplătite inițial și colectate ulterior între statul membru care recuperează creanțele fiscale și statul membru solicitant.

Amendamentul 22

Propunere de regulament

Articolul 35

Structura instituită la articolul 34 este constituită din funcționari competenți desemnați de autoritățile competente ale statelor membre. Această structură beneficiază de suport
  tehnic, administrativ și operațional
  din partea Comisiei
  .

Comisia coordonează, orientează și supervizează realizarea sarcinilor menționate la articolul 34 alineatul (1) și acordă sprijin
  tehnic, administrativ și operațional
  autorităților competente ale statelor membre
  .

Amendamentul 23

Propunere de regulament

Articolul 39

Structura instituită la articolul 34 prezintă anual un raport de activitate comitetului menționat la articolul 60.

Structura instituită la articolul 34 prezintă anual un raport de activitate
  statelor membre, Parlamentului European și
  comitetului menționat la articolul 60.

Amendamentul 24

Propunere de regulament

Articolul 51 – alineatul 1

1.   Statele membre și Comisia examinează și evaluează funcționarea sistemului de cooperare administrativă prevăzut de prezentul regulament. În speță, statele membre organizează audituri ale funcționării acestuia. Comisia centralizează experiența statelor membre cu scopul de a îmbunătăți funcționarea acestui sistem.

(1)   Statele membre,
  Parlamentul European
  și Comisia examinează și evaluează funcționarea sistemului de cooperare administrativă prevăzut de prezentul regulament. În speță, statele membre organizează audituri ale funcționării acestuia. Comisia centralizează experiența statelor membre cu scopul de a îmbunătăți funcționarea acestui sistem
  și prezintă statelor membre și Parlamentului European rapoarte periodice cu privire la rezultatele acestei acțiuni.

Amendamentul 25

Propunere de regulament

Articolul 51 – alineatul 2

2.   Statele membre comunică Comisiei orice informații relevante disponibile, referitoare la aplicare a de către acestea a prezentului regulament.

(2)   Statele membre comunică
  Parlamentului European și
  Comisiei orice informații relevante disponibile, referitoare la aplicare a de către acestea a prezentului regulament.

Amendamentul 26

Propunere de regulament

Articolul 51 – alineatul 9

9.   În vederea realizării obiectivelor prezentului regulament, Comisia
  poate oferi
  statelor membre expertiză, asistență tehnică sau logistică, campanii de informare sau orice alt tip de suport operațional.

(9)   În vederea realizării obiectivelor prezentului regulament, Comisia
  oferă
  statelor membre expertiză, asistență tehnică sau logistică, campanii de informare sau orice alt tip de suport operațional.

Amendamentul 27

Propunere de regulament

Articolul 52 – alineatul 2

2.   Cu condiția ca țara terță în cauză să se fi angajat să acorde asistența necesară pentru obținerea de dovezi cu privire la caracterul neregulat al tranzacțiilor care par a contraveni legislației referitoare la TVA, informațiile obținute în temeiul prezentului regulament pot fi comunicate țării terțe respective, cu acordul autorităților competente care au furnizat informațiile, în conformitate cu dispozițiile lor interne aplicabile comunicării de date cu caracter personal țărilor terțe.

(2)   Cu condiția ca țara terță în cauză să se fi angajat să acorde asistența necesară pentru obținerea de dovezi cu privire la caracterul neregulat al tranzacțiilor care par a contraveni legislației referitoare la TVA, informațiile obținute în temeiul prezentului regulament pot fi comunicate țării terțe respective, cu acordul autorităților competente care au furnizat informațiile, în conformitate cu dispozițiile lor interne aplicabile comunicării de date cu caracter personal țărilor terțe
  și cu condiția respectării Directivei 95/46/CE și a dispozițiilor pentru punerea sa în aplicare, precum și a Regulamentului (CE) nr. 45/2001 și a normelor de punere în aplicare a acestuia
  .

Amendamentul 28

Propunere de regulament

Articolul 57 – alineatul 1 – paragraful 1

1.   Informațiile comunicate sau culese sub orice formă, în temeiul prezentului regulament, inclusiv toate informațiile la care un funcționar a avut acces în condițiile prevăzute la capitolul VII, capitolul VIII și capitolul X, precum și în cazurile menționate la alineatul (2) din prezentul articol sunt reglementate de obligația păstrării secretului oficial și se bucură de protecția acordată informațiilor similare, atât în temeiul legislației naționale a statului membru care le-a primit, cât și al dispozițiilor corespondente aplicabile autorităților comunitare. Acestea nu pot fi utilizate decât în condițiile prevăzute în prezentul regulament.

(1)   Informațiile comunicate sau culese sub orice formă, în temeiul prezentului regulament, inclusiv toate informațiile la care un funcționar a avut acces în condițiile prevăzute la capitolul VII, capitolul VIII și capitolul X, precum și în cazurile menționate la alineatul (2) din prezentul articol sunt reglementate de obligația păstrării secretului oficial și se bucură de protecția acordată informațiilor similare, atât în temeiul legislației naționale a statului membru care le-a primit, cât și al dispozițiilor corespondente aplicabile autorităților comunitare.
  Astfel de informații sunt protejate și în temeiul Directivei 95/46/CE și al Regulamentului (CE) nr. 45/2001.
  Acestea nu pot fi utilizate decât în condițiile prevăzute în prezentul regulament.

Amendamentul 29

Propunere de regulament

Articolul 57 – alineatul 5

5.   Orice stocare sau schimb de informații menționat în prezentul regulament face obiectul
  dispozițiilor de punere în aplicare a
  directivei 95/46/CE. Totuși, în scopul aplicării corecte a prezentului regulament, statele membre limitează domeniul de aplicare a obligațiilor și drepturilor prevăzute la articolul 10, articolul 11 alineatul (1), articolele 12 și 21 din Directiva 95/46/CE, în măsura în care acest lucru este necesar pentru protejarea intereselor menționate la articolul 13 litera (e) din directiva menționată.

(5)   Orice stocare sau schimb de informații menționat în prezentul regulament face obiectul Directivei 95/46/CE
  și a dispozițiilor pentru punerea sa în aplicare și a Regulamentului (CE) nr
  .
  45/2001 și a normelor de punere în aplicare a acestuia.
  Totuși, în scopul aplicării corecte a prezentului regulament, statele membre
  pot adopta măsuri legislative care
  limitează domeniul de aplicare a obligațiilor și drepturilor prevăzute la articolul 10, articolul 11 alineatul (1), articolele 12 și 21 din Directiva 95/46/CE, în măsura în care acest lucru este necesar pentru protejarea intereselor menționate la articolul 13 litera (e) din directiva menționată.

Amendamentul 30

Propunere de regulament

Articolul 57 – alineatul 5a (nou)

(5a)
     
  Statele membre și Comisia se asigură că sunt respectate obligațiile în materie de transparență și informare a părților interesate în cazuri care implică obținerea de date cu caracter personal, menționate în Directiva 95/46/CE și în Regulamentul (CE) nr. 45/2001.

Amendamentul 31

Propunere de regulament

Articolul 59 – alineatul 1 – litera c a (nouă)

| (ca) | a asigura cel mai înalt standard al calității datelor care fac obiectul schimbului și, dacă este cazul, cel mai înalt grad de transparență. |
| --- | --- |

(ca)

a asigura cel mai înalt standard al calității datelor care fac obiectul schimbului și, dacă este cazul, cel mai înalt grad de transparență.

Amendamentul 32

Propunere de regulament

Articolul 59 – alineatul 2 a (nou)

(2a)
     
  Statele membre comunică anual Comisiei cazurile în care alte state membre au refuzat furnizarea de informații către statul solicitant sau l-au împiedicat pe acesta să realizeze o investigație administrativă solicitată în mod corespunzător. Statele membre cărora li s-au solicitat informațiile trebuie să comunice Comisiei motivele care au determinat refuzul furnizării informației sau a inițierii investigațiilor. Comisia evaluează respectivele informații și formulează recomandările corespunzătoare. Aceste recomandări sunt comunicate Parlamentului European și Consiliului.

Amendamentul 33

Propunere de regulament

Articolul 60 – alineatul 2a (nou)

(2a)
     
  În cazul în care măsurile adoptate în conformitate cu procedura de la alineatul (2) privesc sau implică procesarea de date cu caracter personal, este consultată Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor.

---

(1)  JO C 77, 28.3.2002, p. 1.

(2)  

  JO C 295 E, 4.12.2009, p. 13.

(3)  

  JO C 21 E, 28.1.2010, p. 3.

(4)  

  JO L 8, 12.1.2001, p. 1.

---

| 15.3.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 81/156 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 81/156

---

Miercuri, 5 mai 2010Sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată în ceea ce privește normele privind facturarea *

P7_TA(2010)0092

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 mai 2010 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului de modificare a Directivei 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată în ceea ce privește normele privind facturarea (COM(2009)0021 – C6-0078/2009 – 2009/0009(CNS))

2011/C 81 E/27

(Procedura legislativă specială – consultare)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2009)0021),

având în vedere articolul 93 din Tratatul CE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C6-0078/2009),

având în vedere comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu, intitulată „Consecințele intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona asupra procedurilor decizionale interinstituționale în curs de desfășurare” (COM(2009)0665),

având în vedere articolul 113 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și avizul Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0065/2010),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 293 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 293 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| 3. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

3.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 4. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

4.

solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

| TEXTUL PROPUS DE COMISIE | AMENDAMENTUL |
| --- | --- |
| Amendamentul 1 |
| Propunere de directivă – act de modificare


  Considerentul 4 |
| (4) | Pentru a sprijini întreprinderile mici și mijlocii care întâmpină dificultăți în a plăti TVA autorităților competente înainte de a fi încasat plățile de la clienți, statele membre
  trebuie să aibă posibilitatea de a permite
  contabilizarea TVA în cadrul unui sistem de contabilitate de casă, care permite furnizorului să plătească TVA autorității competente în momentul încasării plății pentru o livrare/ prestare și care îi determină dreptul de deducere în momentul achitării livrării sau a prestării în cauză. Acest lucru ar trebui să permită statelor membre să introducă un sistem opțional de contabilitate de casă care să nu aibă un efect negativ asupra fluxului de numerar legat de încasările din TVA. |

TEXTUL PROPUS DE COMISIE

AMENDAMENTUL

Amendamentul 1

Propunere de directivă – act de modificare

Considerentul 4

(4)

Pentru a sprijini întreprinderile mici și mijlocii care întâmpină dificultăți în a plăti TVA autorităților competente înainte de a fi încasat plățile de la clienți, statele membre
  trebuie să aibă posibilitatea de a permite
  contabilizarea TVA în cadrul unui sistem de contabilitate de casă, care permite furnizorului să plătească TVA autorității competente în momentul încasării plății pentru o livrare/ prestare și care îi determină dreptul de deducere în momentul achitării livrării sau a prestării în cauză. Acest lucru ar trebui să permită statelor membre să introducă un sistem opțional de contabilitate de casă care să nu aibă un efect negativ asupra fluxului de numerar legat de încasările din TVA.

| (4) | Pentru a sprijini întreprinderile mici și mijlocii care întâmpină dificultăți în a plăti TVA autorităților competente înainte de a fi încasat plățile de la clienți, statele membre
  ar trebui să permită
  contabilizarea TVA în cadrul unui sistem de contabilitate de casă, care permite furnizorului să plătească TVA autorității competente în momentul încasării plății pentru o livrare/ prestare și care îi determină dreptul de deducere în momentul achitării livrării sau a prestării în cauză. Acest lucru ar trebui să permită statelor membre să introducă un sistem opțional de contabilitate de casă care să nu aibă un efect negativ asupra fluxului de numerar legat de încasările din TVA. |
| --- | --- |

(4)

Pentru a sprijini întreprinderile mici și mijlocii care întâmpină dificultăți în a plăti TVA autorităților competente înainte de a fi încasat plățile de la clienți, statele membre
  ar trebui să permită
  contabilizarea TVA în cadrul unui sistem de contabilitate de casă, care permite furnizorului să plătească TVA autorității competente în momentul încasării plății pentru o livrare/ prestare și care îi determină dreptul de deducere în momentul achitării livrării sau a prestării în cauză. Acest lucru ar trebui să permită statelor membre să introducă un sistem opțional de contabilitate de casă care să nu aibă un efect negativ asupra fluxului de numerar legat de încasările din TVA.

Amendamentul 2

Propunere de directivă – act de modificare

Articolul 1 – punctul 7a (nou)

Directiva 2006/112/CE

Articolul 91 – alineatul 2 – paragraful 1a (nou)

| (7a) | La articolul 91 alineatul (2), se introduce următorul paragraf după primul paragraf:




  „Prin derogare de la primul paragraf, statele membre acceptă cursul de schimb publicat de Banca Centrală Europeană în ziua în care TVA devine exigibilă sau, în cazul în care acesta nu se publică în ziua respectivă, cursul publicat în ziua precedentă celei în care TVA devine exigibilă. În cazul în care niciuna dintre monede nu este euro, cursul de schimb se calculează pe baza cursului de schimb dintre aceste monede și euro.” |
| --- | --- |

(7a)

La articolul 91 alineatul (2), se introduce următorul paragraf după primul paragraf:

„Prin derogare de la primul paragraf, statele membre acceptă cursul de schimb publicat de Banca Centrală Europeană în ziua în care TVA devine exigibilă sau, în cazul în care acesta nu se publică în ziua respectivă, cursul publicat în ziua precedentă celei în care TVA devine exigibilă. În cazul în care niciuna dintre monede nu este euro, cursul de schimb se calculează pe baza cursului de schimb dintre aceste monede și euro.”

Amendamentul 3

Propunere de directivă – act de modificare

Articolul 1 – punctul 8

Directiva 2006/112/CE

Articolul 167a – alineatul 2 – teza introductivă

(2)   Statele membre
  pot prevedea
  , în cadrul unui sistem opțional, că persoanele impozabile trebuie să amâne dreptul de deducere până în momentul în care TVA a fost plătită furnizorului, atunci când sunt îndeplinite următoarele condiții:

(2)   Statele membre
  prevăd
  , în cadrul unui sistem opțional, că persoanele impozabile trebuie să amâne dreptul de deducere până în momentul în care TVA a fost plătită furnizorului, atunci când sunt îndeplinite următoarele condiții:

Amendamentul 4

Propunere de directivă – act de modificare

Articolul 1 – punctul 9 – litera c

Directiva 2006/112/CE

Articolul 178 – litera f

| (c) | Litera (f) se înlocuiește cu următorul text:










  „(f) | atunci când este obligată să plătească TVA în calitate de client în cazul aplicării articolelor 194-197 sau articolului 199, aceasta trebuie să dețină o factură întocmită în conformitate cu titlul XI capitolul 3 secțiunile 3-6 și să îndeplinească formalitățile stabilite de fiecare stat membru.” |
| --- | --- | --- |

(c)

Litera (f) se înlocuiește cu următorul text:

„(f)

atunci când este obligată să plătească TVA în calitate de client în cazul aplicării articolelor 194-197 sau articolului 199, aceasta trebuie să dețină o factură întocmită în conformitate cu titlul XI capitolul 3 secțiunile 3-6 și să îndeplinească formalitățile stabilite de fiecare stat membru.”

eliminat

Amendamentul 5

Propunere de directivă – act de modificare

Articolul 1 – punctul 14

Directiva 2006/112/CE

Articolul 219a

(1)   Emiterea unei facturi este conformă cu normele aplicabile în statul membru care
  a emis numărul de înregistrare TVA folosit de persoana impozabilă pentru a efectua livrarea de mărfuri sau prestarea de servicii
  .

(1)   Emiterea unei facturi este conformă cu normele aplicabile în statul membru
  în
  care
  trebuie plătită TVA
  .

Dacă un astfel de număr nu există
  , normele sunt acelea care se aplică în statul membru în care furnizorul și-a stabilit sediul activității sale economice sau locul unde acesta dispune de un sediu comercial fix de la care este efectuată livrarea/ prestarea sau, în absența unui astfel de sediu al activității sale sau a unui sediu comercial fix, locul unde își are domiciliul stabil sau reședința obișnuită
  sau unde este obligat să se înregistreze în scopuri de TVA
  .

În cazul în care TVA nu trebuie plătită pe teritoriul Uniunii
  , normele sunt acelea care se aplică în statul membru în care furnizorul și-a stabilit sediul activității sale economice sau locul unde acesta dispune de un sediu comercial fix de la care este efectuată livrarea/ prestarea sau, în absența unui astfel de sediu al activității sale sau a unui sediu comercial fix, locul unde își are domiciliul stabil sau reședința obișnuită.

În cazul în care furnizorul care emite o factură pentru o livrare de mărfuri sau o prestare de servicii impozabile nu își are sediul social în statul membru în care TVA trebuie plătită, iar persoana obligată la plata TVA este persoana căreia i-au fost furnizate mărfurile sau prestate serviciile, factura este emisă conform normelor aplicate în statul membru în care furnizorul de mărfuri/ prestatorul de servicii și-a stabilit sediul social sau în care acesta dispune de un sediu fix de la care se efectuează livrarea/prestarea.

În cazul în care furnizorul/ prestatorul nu are un sediu pe teritoriul Uniunii, emiterea facturilor nu intră sub incidența dispozițiilor din prezenta directivă.

(2)   Atunci când
  un client care beneficiază de o livrare de mărfuri sau de o prestare de servicii este stabilit într-un stat membru altul decât statul membru din care s-a efectuat livrarea/ prestarea și clientul este obligat la plata
  TVA, emiterea facturii este conformă cu normele care se aplică în statul membru care
  a emis numărul de înregistrare TVA utilizat de client pentru livrarea/ prestarea respectivă
  .

(2)   Atunci când
  beneficiarul mărfurilor sau al serviciilor emite o factură (autofacturarea) și are obligația de a plăti
  TVA, emiterea facturii este conformă cu normele care se aplică în statul membru
  în
  care
  trebuie plătită TVA
  .

Amendamentul 6

Propunere de directivă – act de modificare

Articolul 1 – punctul 16

Directiva 2006/112/CE

Articolul 220a – paragraful 1 – litera a

| (a) | atunci când valoarea mărfurilor sau a serviciilor impozabile furnizate este mai mică de
  200 EUR
  ; |
| --- | --- |

(a)

atunci când valoarea mărfurilor sau a serviciilor impozabile furnizate este mai mică de
  200 EUR
  ;

| (a) | atunci când valoarea mărfurilor sau a serviciilor impozabile furnizate este mai mică de
  300 EUR
  ; |
| --- | --- |

(a)

atunci când valoarea mărfurilor sau a serviciilor impozabile furnizate este mai mică de
  300 EUR
  ;

Amendamentul 7

Propunere de directivă – act de modificare

Articolul 1 – punctul 17

Directiva 2006/112/CE

Articolul 221

Statele membre pot impune persoanelor impozabile obligația de a emite o factură
  simplificată
  pentru livrările de mărfuri sau prestările de servicii, altele decât cele prevăzute la articolul 220, atunci când locul de livrare a respectivelor mărfuri sau cel de prestare a serviciilor se află pe teritoriul lor.

(1)
     
  Statele membre pot impune persoanelor impozabile obligația de a emite o factură în temeiul articolului 226 sau 226b
  pentru livrările de mărfuri sau prestările de servicii, altele decât cele prevăzute la articolul 220, atunci când locul de livrare a respectivelor mărfuri sau cel de prestare a serviciilor se află pe teritoriul lor.

(2)
     
  Statele membre pot scuti persoanele impozabile de la obligația prevăzută la articolul 220 sau 220a de a emite o factură pentru livrările de mărfuri sau prestările de servicii pe care le-au efectuat pe teritoriile lor și care sunt scutite, cu sau fără dreptul de deducere a TVA achitate în etapa anterioară, în conformitate cu articolele 110 și 111, articolul 125 alineatul (1), articolul 127, articolul 128 alineatul (1), precum și articolele 132, 135, 136, 375, 376 și 377, articolul 378 alineatul (2), articolul 379 alineatul (2) și articolele 380-390.

Amendamentul 8

Propunere de directivă – act de modificare

Articolul 1 – punctul 17

Directiva 2006/112/CE

Articolul 222

O factură se emite cel târziu în a cincisprezecea zi a
  lunii următoare
  celei în care intervine faptul generator.

O factură se emite cel târziu în a cincisprezecea zi a
  celei de-a doua luni care urmează
  celei în care intervine faptul generator.

Amendamentul 9

Propunere de directivă – act de modificare

Articolul 1 – punctul 19 – litera a

Directiva 2006/112/CE

Articolul 226 – punctul 4

| (4) | numărul de înregistrare TVA al clientului, prevăzut la articolul 214; |
| --- | --- |

(4)

numărul de înregistrare TVA al clientului, prevăzut la articolul 214;

| (4) | numărul de înregistrare TVA al clientului, prevăzut la articolul 214
  , pe baza căruia clientul a beneficiat de o livrare de mărfuri sau de o prestare de servicii pentru care are obligația de a plăti TVA sau a beneficiat de o livrare de mărfuri, astfel cum este prevăzută la articolul 138
  ; |
| --- | --- |

(4)

numărul de înregistrare TVA al clientului, prevăzut la articolul 214
  , pe baza căruia clientul a beneficiat de o livrare de mărfuri sau de o prestare de servicii pentru care are obligația de a plăti TVA sau a beneficiat de o livrare de mărfuri, astfel cum este prevăzută la articolul 138
  ;

Amendamentul 10

Propunere de directivă – act de modificare

Articolul 1 – punctul 20

Directiva 2006/112/CE

Articolul 226b

Pe facturile simplificate emise în conformitate cu articolele 220a și 221, este necesar să apară doar următoarele detalii:

(1)
     Pe facturile simplificate emise în conformitate cu articolele 220a și 221, este necesar să apară doar următoarele detalii:

| (a) | data emiterii; |
| --- | --- |

(a)

data emiterii;

| (a) | data emiterii; |
| --- | --- |

(a)

data emiterii;

| (b) | identificarea persoanei impozabile care efectuează livrarea/ prestarea; |
| --- | --- |

(b)

identificarea persoanei impozabile care efectuează livrarea/ prestarea;

| (b) | identificarea persoanei impozabile care efectuează livrarea/ prestarea
  , cu indicarea numărului de înregistrare TVA al acelei persoane
  ; |
| --- | --- |

(b)

identificarea persoanei impozabile care efectuează livrarea/ prestarea
  , cu indicarea numărului de înregistrare TVA al acelei persoane
  ;

| (c) | identificarea tipului de mărfuri sau servicii furnizate și valoarea acestora; |
| --- | --- |

(c)

identificarea tipului de mărfuri sau servicii furnizate și valoarea acestora;

| (c) | identificarea tipului de mărfuri sau servicii furnizate și valoarea acestora; |
| --- | --- |

(c)

identificarea tipului de mărfuri sau servicii furnizate și valoarea acestora;

| (d) | valoarea TVA de plată sau care trebuie creditată sau informațiile necesare pentru calcularea acesteia. |
| --- | --- |

(d)

valoarea TVA de plată sau care trebuie creditată sau informațiile necesare pentru calcularea acesteia.

| (d) | cota TVA și
  valoarea TVA de plată sau care trebuie creditată sau informațiile necesare pentru calcularea acesteia; |
| --- | --- |

(d)

cota TVA și
  valoarea TVA de plată sau care trebuie creditată sau informațiile necesare pentru calcularea acesteia;

| (da) | în cazul în care factura emisă reprezintă un document sau un mesaj prin care se modifică o factură inițială, astfel cum se prevede la articolul 219, referința specifică și neechivocă la acea factură inițială. |
| --- | --- |

(da)

în cazul în care factura emisă reprezintă un document sau un mesaj prin care se modifică o factură inițială, astfel cum se prevede la articolul 219, referința specifică și neechivocă la acea factură inițială.

(2)
     
  Statele membre pot solicita ca facturile simplificate emise în conformitate cu articolele 220a și 221 să conțină următoarele informații suplimentare în ceea ce privește anumite tranzacții sau categorii de persoane impozabile:

| (a) | identificarea persoanei impozabile care efectuează livrarea/prestarea, cu indicarea numelui și a adresei acelei persoane; |
| --- | --- |

(a)

identificarea persoanei impozabile care efectuează livrarea/prestarea, cu indicarea numelui și a adresei acelei persoane;

| (b) | un număr secvențial, bazat pe una sau mai multe serii, care identifică numai factura; |
| --- | --- |

(b)

un număr secvențial, bazat pe una sau mai multe serii, care identifică numai factura;

| (c) | identificarea clientului, cu indicarea numărului de înregistrare TVA, a numelui și a adresei acestuia; |
| --- | --- |

(c)

identificarea clientului, cu indicarea numărului de înregistrare TVA, a numelui și a adresei acestuia;

| (d) | în cazul în care se aplică o scutire de TVA sau în cazul în care clientul are obligația să achite TVA, detaliile prevăzute la articolele 226 și 226a. |
| --- | --- |

(d)

în cazul în care se aplică o scutire de TVA sau în cazul în care clientul are obligația să achite TVA, detaliile prevăzute la articolele 226 și 226a.

Amendamentul 11

Propunere de directivă – act de modificare

Articolul 1 – punctul 22

Directiva 2006/112/CE

Articolul 230

Sumele indicate pe factură se pot exprima în orice monedă, cu condiția ca valoarea TVA de plată sau care trebuie creditată să fie exprimată în moneda națională a statului membru în care are loc livrarea de mărfuri sau prestarea de servicii, utilizându-se
  rata
  de schimb
  publicată de Banca Centrală Europeană pentru ziua în care taxa devine exigibilă sau, în cazul în care această informație nu se publică în ziua respectivă, ziua de publicare precedentă
  .

Sumele indicate pe factură se pot exprima în orice monedă, cu condiția ca valoarea TVA de plată sau care trebuie creditată să fie exprimată în moneda națională a statului membru în care are loc livrarea de mărfuri sau prestarea de servicii, utilizându-se
  una dintre ratele
  de schimb
  prevăzute la articolul 91
  .

Amendamentul 12

Propunere de directivă – act de modificare

Articolul 1 – punctul 25

Directiva 2006/112/CE

Articolele 233, 234, 235 și 237

| (25) | Articolele 233, 234, 235
  și 237
  se elimină. |
| --- | --- |

(25)

Articolele 233, 234, 235
  și 237
  se elimină.

| (25) | Articolele 233, 234
  și
  235 se elimină. |
| --- | --- |

(25)

Articolele 233, 234
  și
  235 se elimină.

Amendamentul 13

Propunere de directivă – act de modificare

Articolul 1 – punctul 25a (nou)

Directiva 2006/112/CE

Articolul 237

| (25a) | Articolul 237 se înlocuiește cu următorul text:



  „Articolul 237



  Fiecare stat membru prezintă Comisiei, până la 31 decembrie 2013, un raport de evaluare privind aplicarea procedurii de facturare electronică. Aceste rapoarte evidențiază îndeosebi toate dificultățile tehnice sau deficiențele cu care s-au confruntat persoanele impozabile sau administrațiile fiscale, inclusiv o evaluare a impactului oricăror activități frauduloase legate de facturarea electronică, ca urmare a eliminării cerinței de a include EDI sau semnătura electronică în facturile electronice. Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului, până la 1 iulie 2014, un raport însoțit de propuneri adecvate, pe baza rapoartelor de evaluare ale statelor membre.” |
| --- | --- |

(25a)

Articolul 237 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 237

Fiecare stat membru prezintă Comisiei, până la 31 decembrie 2013, un raport de evaluare privind aplicarea procedurii de facturare electronică. Aceste rapoarte evidențiază îndeosebi toate dificultățile tehnice sau deficiențele cu care s-au confruntat persoanele impozabile sau administrațiile fiscale, inclusiv o evaluare a impactului oricăror activități frauduloase legate de facturarea electronică, ca urmare a eliminării cerinței de a include EDI sau semnătura electronică în facturile electronice. Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului, până la 1 iulie 2014, un raport însoțit de propuneri adecvate, pe baza rapoartelor de evaluare ale statelor membre.”

Amendamentul 14

Propunere de directivă – act de modificare

Articolul 1 – punctul 29

Directiva 2006/112/CE

Articolul 244 – paragraful 3

Stocarea facturii respectă normele care se aplică în statul membru în care persoana impozabilă și-a stabilit sediul activității sale economice sau locul unde acesta dispune de un sediu comercial fix de la care sau pentru care este efectuată livrarea/ prestarea sau, în absența unui astfel de sediu al activității sale sau a unui sediu comercial fix, locul unde își are domiciliul stabil sau reședința obișnuită sau unde este obligat să se înregistreze în scopuri de TVA.

O factură poate fi stocată în același format în care a fost primită, fie pe hârtie, fie în format electronic. În mod alternativ, o factură pe hârtie poate fi transpusă în format electronic. Pe de altă parte,
  stocarea facturii respectă normele care se aplică în statul membru în care persoana impozabilă și-a stabilit sediul activității sale economice sau locul unde acesta dispune de un sediu comercial fix de la care sau pentru care este efectuată livrarea/ prestarea sau, în absența unui astfel de sediu al activității sale sau a unui sediu comercial fix, locul unde își are domiciliul stabil sau reședința obișnuită sau unde este obligat să se înregistreze în scopuri de TVA.

Amendamentul 15

Propunere de directivă – act de modificare

Articolul 1 – punctul 32

Directiva 2006/112/CE

Articolul 247

Persoana impozabilă se asigură de stocarea facturilor pentru o perioadă de
  șase ani
  .

Persoana impozabilă asigură stocarea facturilor pentru o perioadă de
  cinci ani
  .
  Prezentul articol nu aduce atingere dispozițiilor naționale din alte domenii decât TVA, care prevăd perioade de stocare obligatorii diferite pentru documentele justificative, inclusiv facturi.

Amendamentul 16

Propunere de directivă – act de modificare

Articolul 1 – punctul 34

Directiva 2006/112/CE

Articolul 248a

| (34) | În titlul XI capitolul 4 secțiunea 3 se introduce următorul articol 248a:



  „Articolul 248a



  În vederea controalelor, statele membre în care se percepe taxa pot impune obligația ca unele facturi să fie traduse în limba lor oficială.” |
| --- | --- |

(34)

În titlul XI capitolul 4 secțiunea 3 se introduce următorul articol 248a:

„Articolul 248a

În vederea controalelor, statele membre în care se percepe taxa pot impune obligația ca unele facturi să fie traduse în limba lor oficială.”

eliminat

Amendamentul 17

Propunere de directivă – act de modificare

Articolul 1 – punctul 36a (nou)

Directiva 2006/112/CE

Titlul XIV – capitolul 4a (nou)

| (36a) | După articolul 401, se introduce următorul capitol:




  „Capitolul 4a




  E-administrarea



  Articolul 401a



  În vederea dezvoltării active a unei e-administrări eficiente și sigure în domeniul TVA, Comisia evaluează măsurile și instrumentele de e-administrare existente în statele membre și îmbunătățește schimbul de bune practici între statele membre în acest domeniu. În plus, Comisia utilizează programul comunitar pentru îmbunătățirea funcționării sistemelor fiscale de pe piața internă, Fiscalis 2013, instituit prin Decizia nr. 1482/2007/CE a Parlamentului European și a Consiliului (1), alături de alte posibilități de finanțare existente în cadrul UE, cum ar fi fondurile structurale ale UE, pentru a oferi asistență tehnică statelor membre care au cea mai mare nevoie de a-și moderniza e-administrarea prin accesul la cele mai importante sisteme IT transeuropene și prin utilizarea acestora. |
| --- | --- |

(36a)

După articolul 401, se introduce următorul capitol:

„Capitolul 4a

E-administrarea

Articolul 401a

În vederea dezvoltării active a unei e-administrări eficiente și sigure în domeniul TVA, Comisia evaluează măsurile și instrumentele de e-administrare existente în statele membre și îmbunătățește schimbul de bune practici între statele membre în acest domeniu. În plus, Comisia utilizează programul comunitar pentru îmbunătățirea funcționării sistemelor fiscale de pe piața internă, Fiscalis 2013, instituit prin Decizia nr. 1482/2007/CE a Parlamentului European și a Consiliului (1), alături de alte posibilități de finanțare existente în cadrul UE, cum ar fi fondurile structurale ale UE, pentru a oferi asistență tehnică statelor membre care au cea mai mare nevoie de a-și moderniza e-administrarea prin accesul la cele mai importante sisteme IT transeuropene și prin utilizarea acestora.

---

(1)  

  JO L 330, 15.12.2007, p. 1.”

---

| 15.3.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 81/162 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 81/162

---

Miercuri, 5 mai 2010Echipamentele sub presiune transportabile ***I

P7_TA(2010)0122

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 mai 2010 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind echipamentele sub presiune transportabile (COM(2009)0482 – C7-0161/2009 – 2009/0131(COD))

2011/C 81 E/28

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2009)0482),

având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolul 71 din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0161/2009),

având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu intitulată „Consecințele intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona asupra procedurilor decizionale interinstituționale în curs de desfășurare” (COM(2009)0665),

având în vedere articolul 294 alineatul (3) și articolul 91 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 17 februarie 2010,

după consultarea Comitetului Regiunilor,

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism (A7-0101/2010),

| 1. | adoptă în primă lectură poziția prezentată mai jos; |
| --- | --- |

1.

adoptă în primă lectură poziția prezentată mai jos;

| 2. | ia act de declarația anexată la prezenta rezoluție legislativă; |
| --- | --- |

2.

ia act de declarația anexată la prezenta rezoluție legislativă;

| 3. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

3.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei, precum și parlamentelor naționale ale statelor membre poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei, precum și parlamentelor naționale ale statelor membre poziția Parlamentului.

---

Miercuri, 5 mai 2010P7_TC1-COD(2009)0131

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 5 mai 2010 în vederea adoptării Directivei 2010/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind echipamentele sub presiune transportabile și de abrogare a Directivelor 76/767/CEE, 84/525/CEE, 84/526/CEE, 84/527/CEE și 1999/36/CE ale Consiliului

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Directiva 2010/35/UE.)

Miercuri, 5 mai 2010ANEXĂ

Declarația Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei privind articolul 290 din TFUE

Parlamentul European, Consiliul și Comisia declară că dispozițiile prezentului regulament nu aduc atingere vreunei viitoare poziții a instituțiilor în ceea ce privește aplicarea articolului 290 din TFUE sau a diverselor acte legislative care conțin astfel de dispoziții.

---

| 15.3.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 81/164 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 81/164

---

Miercuri, 5 mai 2010Tarifele de securitate aviatică ***I

P7_TA(2010)0123

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 mai 2010 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind tarifele de securitate aviatică (COM(2009)0217 – C7–0038/2009 – 2009/0063(COD))

2011/C 81 E/29

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2009)0217),

având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolul 80 alineatul (2) din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0038/2009),

având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu intitulată „Consecințele intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona asupra procedurilor decizionale interinstituționale în curs de desfășurare” (COM(2009)0665),

având în vedere articolul 294 alineatul (3) și articolul 100 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 5 noiembrie 2009,

în urma consultării Comitetului Regiunilor,

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism (A7-0035/2010),

| 1. | adoptă în primă lectură poziția prezentată mai jos; |
| --- | --- |

1.

adoptă în primă lectură poziția prezentată mai jos;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului, Comisiei, precum și parlamentelor naționale. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului, Comisiei, precum și parlamentelor naționale.

---

Miercuri, 5 mai 2010P7_TC1-COD(2009)0063

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 5 mai 2010 în vederea adoptării Directivei 2010/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind tarifele de securitate aviatică

(Text cu relevanță pentru SEE)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 100 alineatul (2),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

după consultarea Comitetului Regiunilor,

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (2),

întrucât:

| (1) | Securitatea aviației pe aeroporturile europene este, în esență, o responsabilitate a statului. ▐ Este necesar să se stabilească un cadru comun de reglementare a elementelor esențiale ale tarifelor de securitate, precum și a modalității de stabilire a acestora, deoarece, în absența unui asemenea cadru, este posibil ca cerințele de bază în relația dintre organismele
  care fixează aceste tarife
  și utilizatorii aeroporturilor să nu fie respectate. |
| --- | --- |

(1)

Securitatea aviației pe aeroporturile europene este, în esență, o responsabilitate a statului. ▐ Este necesar să se stabilească un cadru comun de reglementare a elementelor esențiale ale tarifelor de securitate, precum și a modalității de stabilire a acestora, deoarece, în absența unui asemenea cadru, este posibil ca cerințele de bază în relația dintre organismele
  care fixează aceste tarife
  și utilizatorii aeroporturilor să nu fie respectate.

| (2) | Perceperea tarifelor pentru prestările de servicii de navigație aeriană și de handling la sol a constituit deja obiectul Regulamentului (CE) nr. 1794/2006 al Comisiei din 6 decembrie 2006 de stabilire a unei scheme comune de tarifare pentru serviciile de navigație aeriană (3) și, respectiv, al Directivei 96/67/CE a Consiliului din 15 octombrie 1996 privind accesul la piața serviciilor de handling la sol în aeroporturile Comunității (4). |
| --- | --- |

(2)

Perceperea tarifelor pentru prestările de servicii de navigație aeriană și de handling la sol a constituit deja obiectul Regulamentului (CE) nr. 1794/2006 al Comisiei din 6 decembrie 2006 de stabilire a unei scheme comune de tarifare pentru serviciile de navigație aeriană (3) și, respectiv, al Directivei 96/67/CE a Consiliului din 15 octombrie 1996 privind accesul la piața serviciilor de handling la sol în aeroporturile Comunității (4).

| (3) | Este foarte important ca utilizatorii aeroporturilor să obțină, în mod periodic, de la
  organismul care fixează sau aplică tarifele
  , informații cu privire la modul și elementele pe baza cărora sunt calculate tarifele de securitate. Aceste informații vor permite
  utilizatorilor aeroporturilor
  familiarizarea cu costurile rezultate din serviciile de securitate,
  precum cele menționate în Regulamentul (CE) nr. 300/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2008 privind norme comune în domeniul securității aviației civile (5) și în normele de punere în aplicare ale acestuia,
  cu eficiența investițiilor aferente
  și cu orice ajutoare și subvenții acordate de autorități în scopul asigurării securității
  . Pentru a permite organismului
  competent, care fixează sau aplică tarifele,
  să evalueze corect condițiile privind viitoarele investiții, utilizatorii aeroportului trebuie îi să comunice
  organismului competent
  , în timp util, toate previziunile operaționale, proiectele de dezvoltare, precum și cererile specifice și propunerile. |
| --- | --- |

(3)

Este foarte important ca utilizatorii aeroporturilor să obțină, în mod periodic, de la
  organismul care fixează sau aplică tarifele
  , informații cu privire la modul și elementele pe baza cărora sunt calculate tarifele de securitate. Aceste informații vor permite
  utilizatorilor aeroporturilor
  familiarizarea cu costurile rezultate din serviciile de securitate,
  precum cele menționate în Regulamentul (CE) nr. 300/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2008 privind norme comune în domeniul securității aviației civile (5) și în normele de punere în aplicare ale acestuia,
  cu eficiența investițiilor aferente
  și cu orice ajutoare și subvenții acordate de autorități în scopul asigurării securității
  . Pentru a permite organismului
  competent, care fixează sau aplică tarifele,
  să evalueze corect condițiile privind viitoarele investiții, utilizatorii aeroportului trebuie îi să comunice
  organismului competent
  , în timp util, toate previziunile operaționale, proiectele de dezvoltare, precum și cererile specifice și propunerile.

| (4) | Datorită faptului că metodele
  de finanțare sau
  de stabilire și de percepere a sumelor datorate pentru acoperirea costurilor de securitate diferă pe teritoriul Uniunii, este necesară armonizarea bazei de tarifare a costurilor de securitate în aeroporturile Uniunii, acolo unde acestea se acoperă din tarifele de securitate. În cazul acestor aeroporturi, tariful trebuie să corespundă costului de asigurare a securității, luând în considerare toate eventualele finanțări publice ale costurilor de securitate,
  pentru a evita orice profit și pentru a furniza servicii și echipamente de securitate adecvate și rentabile în aeroporturile în cauză
  . |
| --- | --- |

(4)

Datorită faptului că metodele
  de finanțare sau
  de stabilire și de percepere a sumelor datorate pentru acoperirea costurilor de securitate diferă pe teritoriul Uniunii, este necesară armonizarea bazei de tarifare a costurilor de securitate în aeroporturile Uniunii, acolo unde acestea se acoperă din tarifele de securitate. În cazul acestor aeroporturi, tariful trebuie să corespundă costului de asigurare a securității, luând în considerare toate eventualele finanțări publice ale costurilor de securitate,
  pentru a evita orice profit și pentru a furniza servicii și echipamente de securitate adecvate și rentabile în aeroporturile în cauză
  .

| (5) | Este important să se asigure transparența în ceea ce privește
  utilizarea
  măsurilor naționale de securitate mai restrictive decât standardele comune de bază stabilite în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 300/2008. |
| --- | --- |

(5)

Este important să se asigure transparența în ceea ce privește
  utilizarea
  măsurilor naționale de securitate mai restrictive decât standardele comune de bază stabilite în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 300/2008.

| (6) | În fiecare stat membru în care tarifele de securitate sunt percepute la aeroport
  , o autoritate independentă de supraveghere
  ar trebui
  să asigure aplicarea corectă și eficace a prezentei directive. Autoritatea ar trebui să dispună de toate resursele necesare în termeni de personal, competență, precum și de mijloace financiare pentru îndeplinirea sarcinilor sale. |
| --- | --- |

(6)

În fiecare stat membru în care tarifele de securitate sunt percepute la aeroport
  , o autoritate independentă de supraveghere
  ar trebui
  să asigure aplicarea corectă și eficace a prezentei directive. Autoritatea ar trebui să dispună de toate resursele necesare în termeni de personal, competență, precum și de mijloace financiare pentru îndeplinirea sarcinilor sale.

| (7) | Statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de a aplica un sistem de tarifare comun pentru a acoperi o rețea de aeroporturi sau grupuri de aeroporturi, inclusiv în cazul celor care deservesc același oraș sau aceeași conurbație. |
| --- | --- |

(7)

Statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de a aplica un sistem de tarifare comun pentru a acoperi o rețea de aeroporturi sau grupuri de aeroporturi, inclusiv în cazul celor care deservesc același oraș sau aceeași conurbație.

| (8) | La calcularea tarifelor de securitate în vederea corelării cu costurile ar trebui să se utilizeze criterii obiective, de tipul celor stabilite în documentele relevante ale Organizației Aviației Civile Internaționale, care susțin utilizarea numărului de pasageri sau greutatea maximă la decolare a aeronavei sau o combinație a acestora. |
| --- | --- |

(8)

La calcularea tarifelor de securitate în vederea corelării cu costurile ar trebui să se utilizeze criterii obiective, de tipul celor stabilite în documentele relevante ale Organizației Aviației Civile Internaționale, care susțin utilizarea numărului de pasageri sau greutatea maximă la decolare a aeronavei sau o combinație a acestora.

| (9) | De vreme ce obiectivele acțiunii întreprinse nu pot fi realizate într-o măsură suficientă de către statele membre pentru că sistemele tarifelor de securitate nu pot fi instituite la nivel național în mod uniform pe teritoriul Uniunii și, prin urmare, având în vedere anvergura și efectele acțiunii, aceste obiective se pot realiza mai bine la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum se stabilește la articolul 5 din tratat. În conformitate cu principiul proporționalității, enunțat la articolul respectiv, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru a îndeplini obiectivele în cauză, |
| --- | --- |

(9)

De vreme ce obiectivele acțiunii întreprinse nu pot fi realizate într-o măsură suficientă de către statele membre pentru că sistemele tarifelor de securitate nu pot fi instituite la nivel național în mod uniform pe teritoriul Uniunii și, prin urmare, având în vedere anvergura și efectele acțiunii, aceste obiective se pot realiza mai bine la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum se stabilește la articolul 5 din tratat. În conformitate cu principiul proporționalității, enunțat la articolul respectiv, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru a îndeplini obiectivele în cauză,

ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:

Articolul 1

Obiect

(1)   Prezenta directivă stabilește principii comune pentru perceperea tarifelor de securitate pe aeroporturile Uniunii.

(2)   Directiva se aplică tuturor aeroporturilor situate pe un teritoriu reglementat de prevederile tratatului
  și deschise traficului comercial
  .

Prezenta directivă nu se aplică tarifelor percepute pentru remunerarea serviciilor de navigație aeriană în timpul zborului și de terminal în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1794/2006, sau tarifelor percepute pentru remunerarea serviciilor de handling la sol prevăzute în anexa la Directiva 96/67/CE.

Articolul 2

Definiții

În sensul prezentei directive, se aplică următoarele definiții:

| (a) | „aeroport” înseamnă o suprafață de teren special amenajată pentru aterizarea, decolarea și manevrele aeronavelor, inclusiv instalațiile auxiliare pe care aceste operațiuni le implică pentru cerințele traficului și serviciilor aeriene, inclusiv instalațiile necesare pentru a asista serviciile aeriene comerciale; |
| --- | --- |

(a)

„aeroport” înseamnă o suprafață de teren special amenajată pentru aterizarea, decolarea și manevrele aeronavelor, inclusiv instalațiile auxiliare pe care aceste operațiuni le implică pentru cerințele traficului și serviciilor aeriene, inclusiv instalațiile necesare pentru a asista serviciile aeriene comerciale;

| (b) | „organism de administrare a aeroportului” înseamnă un organism care, concomitent cu alte activități sau nu, are ca obiectiv, conform legislației sau normelor naționale, administrarea și gestionarea infrastructurilor aeroportuare, precum și coordonarea și controlul activităților diferiților operatori prezenți în aeroporturile în cauză; |
| --- | --- |

(b)

„organism de administrare a aeroportului” înseamnă un organism care, concomitent cu alte activități sau nu, are ca obiectiv, conform legislației sau normelor naționale, administrarea și gestionarea infrastructurilor aeroportuare, precum și coordonarea și controlul activităților diferiților operatori prezenți în aeroporturile în cauză;

| (c) | „rețea de aeroporturi” înseamnă un număr de aeroporturi dintr-un stat membru care sunt administrate de un organism de administrare a aeroportului desemnat de autoritatea națională competentă; |
| --- | --- |

(c)

„rețea de aeroporturi” înseamnă un număr de aeroporturi dintr-un stat membru care sunt administrate de un organism de administrare a aeroportului desemnat de autoritatea națională competentă;

| (d) | „organism competent” înseamnă organismul de administrare a aeroportului sau autoritatea responsabilă de aplicarea și/sau stabilirea nivelului și structurii tarifelor de securitate aviatică pe aeroporturile Uniunii; |
| --- | --- |

(d)

„organism competent” înseamnă organismul de administrare a aeroportului sau autoritatea responsabilă de aplicarea și/sau stabilirea nivelului și structurii tarifelor de securitate aviatică pe aeroporturile Uniunii;

| (e) | „utilizator al aeroportului” înseamnă orice persoană fizică sau juridică responsabilă pentru transportul pe calea aerului a pasagerilor, corespondenței și/sau mărfurilor, de la sau către aeroportul în cauză; |
| --- | --- |

(e)

„utilizator al aeroportului” înseamnă orice persoană fizică sau juridică responsabilă pentru transportul pe calea aerului a pasagerilor, corespondenței și/sau mărfurilor, de la sau către aeroportul în cauză;

| (f) | „tarif de securitate” înseamnă o taxă
  percepută de orice entitate, aeroport sau utilizator al aeroportului sub diferite forme,
  destinată, în mod specific, să acopere
  costurile
  măsurilor de securitate în scopul protejării aviației civile împotriva actelor de intervenție ilegală.
  Costul securității aviatice poate include costurile generate de punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 300/2008 sau costurile legate de reglementare și supervizare suportate de autoritatea competentă; |
| --- | --- |

(f)

„tarif de securitate” înseamnă o taxă
  percepută de orice entitate, aeroport sau utilizator al aeroportului sub diferite forme,
  destinată, în mod specific, să acopere
  costurile
  măsurilor de securitate în scopul protejării aviației civile împotriva actelor de intervenție ilegală.
  Costul securității aviatice poate include costurile generate de punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 300/2008 sau costurile legate de reglementare și supervizare suportate de autoritatea competentă;

| (g) | „securitate aviatică” înseamnă combinarea măsurilor și resurselor umane și materiale menite să protejeze aviația civilă împotriva actelor de intervenție ilicită care pun în pericol securitatea aviației civile. |
| --- | --- |

(g)

„securitate aviatică” înseamnă combinarea măsurilor și resurselor umane și materiale menite să protejeze aviația civilă împotriva actelor de intervenție ilicită care pun în pericol securitatea aviației civile.

Articolul 3

Nediscriminarea

Statele membre garantează că tarifele de securitate nu discriminează utilizatorii aeroporturilor sau pasagerii aerieni.

Articolul 4

Rețeaua de aeroporturi

Statele membre pot permite organismului competent al unei rețele de aeroporturi să introducă un sistem comun și transparent privind tarifele de securitate care să acopere rețeaua de aeroporturi.

Articolul 5

Sistemele comune de tarifare

După ce au informat Comisia și în conformitate cu dreptul Uniunii, statele membre pot autoriza organismul competent să aplice un sistem comun și transparent de tarifare în aeroporturile care deservesc același oraș sau aceeași conurbație, cu condiția ca fiecare aeroport să respecte în totalitate cerințele de transparență prevăzute la articolul 7.

Articolul 6

Consultare
  și căi de atac

(1)   Statele membre se asigură că organismul
  competent
  are acces la toate informațiile cu privire la furnizarea de servicii de securitate pe aeroport.

(2)   Statele membre se asigură că ▐ este instituită o procedură obligatorie ▐ de consultare
  periodică
  între organismul
  competent
  și utilizatorii aeroportului,
  reprezentanții acestora sau asociațiile de utilizatori ai aeroporturilor
  cu privire la funcționarea sistemului de tarife de securitate și la nivelul acestor tarife.
  O astfel de consultare
  se organizează cel puțin o dată pe an,
  exceptând cazul în care s-a convenit altfel în cadrul ultimei consultări.În cazul în care există un acord multianual între organismul competent și utilizatorii aeroportului, consultările au loc în conformitate cu dispozițiile din respectivul acord. Statele membre își rezervă dreptul de a solicita consultări mai frecvente
  .

(3)   Organismul
  competent
  prezintă utilizatorilor aeroportului,
  reprezentanților sau asociațiilor utilizatorilor aeroporturilor
  orice propunere de modificare a sistemului sau nivelului tarifelor de aeroport cel târziu cu patru luni înainte de intrarea în vigoare a acesteia, împreună cu motivele care stau la baza modificărilor propuse. Organismul
  competent
  organizează consultări cu utilizatorii aeroportului pe tema modificărilor propuse și ține cont de opiniile acestora înainte de a adopta o decizie.

(4)   Organismul
  competent
  publică decizia sa finală cel mai târziu cu două luni înainte de intrarea în vigoare a acesteia. În cazul în care nu se ajunge la un acord asupra modificărilor propuse între organismul
  competent
  și utilizatorii aeroportului, organismul
  competent
  își justifică decizia față de utilizatorii aeroportului.

(5)
     
  Statele membre se asigură că, în cazul unui dezacord în ceea ce privește o decizie privind tarifele de securitate adoptată de organismul competent, fiecare parte poate solicita intervenția autorității independente de supraveghere menționate la articolul 10, care examinează motivele respectivei modificări a sistemului de tarife de securitate sau a nivelului acestora.

(6)
     
  Un stat membru poate decide să nu aplice alineatul (5) în ceea ce privește modificările aduse nivelului sau structurii tarifelor de securitate aviatică în aeroporturile cu privire la care:

| (a) | în conformitate cu legislația națională, există o procedură obligatorie prin care tarifele de securitate aviatică sau nivelul maxim al acestora sunt stabilite sau aprobate de către autoritatea independentă de supraveghere; sau |
| --- | --- |

(a)

în conformitate cu legislația națională, există o procedură obligatorie prin care tarifele de securitate aviatică sau nivelul maxim al acestora sunt stabilite sau aprobate de către autoritatea independentă de supraveghere; sau

| (b) | în conformitate cu legislația națională, există o procedură obligatorie prin care autoritatea independentă de supraveghere verifică, în mod regulat sau ca răspuns la solicitările părților interesate, dacă aceste aeroporturi fac obiectul unei concurențe efective. În urma acestei verificări, în cazurile justificate, statul membru respectiv decide ca tarifele de securitate aviatică sau nivelul maxim al acestora să fie stabilite sau aprobate de către autoritatea independentă de supraveghere. Decizia respectivă se aplică atât timp cât se consideră necesar, în urma verificării efectuate de către autoritatea respectivă. |
| --- | --- |

(b)

în conformitate cu legislația națională, există o procedură obligatorie prin care autoritatea independentă de supraveghere verifică, în mod regulat sau ca răspuns la solicitările părților interesate, dacă aceste aeroporturi fac obiectul unei concurențe efective. În urma acestei verificări, în cazurile justificate, statul membru respectiv decide ca tarifele de securitate aviatică sau nivelul maxim al acestora să fie stabilite sau aprobate de către autoritatea independentă de supraveghere. Decizia respectivă se aplică atât timp cât se consideră necesar, în urma verificării efectuate de către autoritatea respectivă.

Procedurile, condițiile și criteriile aplicate de statul membru în sensul prezentului alineat sunt relevante, obiective, nediscriminatorii și transparente.

Articolul 7

Transparența

(1)   Statele membre se asigură că organul
  competent
  furnizează fiecărui utilizator al aeroportului
  sau
  reprezentanților sau asociațiilor utilizatorilor aeroporturilor,
  ori de câte ori sunt organizate consultări în conformitate cu articolul 6 alineatul (2)
  , informații cu privire la componentele care reprezintă baza de determinare a
  structurii și a
  nivelului tuturor tarifelor de securitate percepute în
  fiecare
  aeroport. Aceste informații trebuie să includă cel puțin următoarele:

| (a) | o listă a diferitelor servicii și infrastructuri puse la dispoziție în schimbul tarifului de securitate perceput; |
| --- | --- |

(a)

o listă a diferitelor servicii și infrastructuri puse la dispoziție în schimbul tarifului de securitate perceput;

| (b) | metoda de calculare a tarifelor de securitate; |
| --- | --- |

(b)

metoda de calculare a tarifelor de securitate;

| (c) | structura generală a costurilor aferente facilităților și serviciilor corespunzătoare tarifelor de securitate; |
| --- | --- |

(c)

structura generală a costurilor aferente facilităților și serviciilor corespunzătoare tarifelor de securitate;

| (d) | veniturile
  din tarifele
  de securitate
  și costul total al serviciilor acoperite de acestea
  ; |
| --- | --- |

(d)

veniturile
  din tarifele
  de securitate
  și costul total al serviciilor acoperite de acestea
  ;

| (e) | numărul total al personalului afectat serviciilor care determină perceperea tarifelor de securitate; |
| --- | --- |

(e)

numărul total al personalului afectat serviciilor care determină perceperea tarifelor de securitate;

| (f) | orice finanțare din partea autorităților publice destinată echipamentelor și serviciilor incluse în tarifele de securitate; |
| --- | --- |

(f)

orice finanțare din partea autorităților publice destinată echipamentelor și serviciilor incluse în tarifele de securitate;

| (g) | previziuni ale nivelului tarifelor de securitate,
  ținând seama de investițiile propuse, creșterea traficului și nivelul crescut al amenințărilor la adresa securității
  ; |
| --- | --- |

(g)

previziuni ale nivelului tarifelor de securitate,
  ținând seama de investițiile propuse, creșterea traficului și nivelul crescut al amenințărilor la adresa securității
  ;

| (h) | toate investițiile preconizate care ar putea afecta în mod semnificativ nivelul tarifelor de securitate. |
| --- | --- |

(h)

toate investițiile preconizate care ar putea afecta în mod semnificativ nivelul tarifelor de securitate.

(2)   Statele membre se asigură că utilizatorii aeroporturilor transmit informații organismului
  competent
  înaintea fiecărei consultări, astfel cum se prevede la articolul 6, în special cu privire la:

| (a) | previziunile în ceea ce privește traficul; |
| --- | --- |

(a)

previziunile în ceea ce privește traficul;

| (b) | previziunile cu privire la compoziția și utilizarea preconizată a flotei acestora; |
| --- | --- |

(b)

previziunile cu privire la compoziția și utilizarea preconizată a flotei acestora;

| (c) | proiectele lor de dezvoltare la aeroportul în cauză; |
| --- | --- |

(c)

proiectele lor de dezvoltare la aeroportul în cauză;

| (d) | cerințele lor în cadrul aeroportului în cauză; |
| --- | --- |

(d)

cerințele lor în cadrul aeroportului în cauză;

| (e) | suma tarifelor de securitate percepute de către utilizatorii aeroporturilor de la pasagerii care părăsesc aeroportul și informațiile privind componentele care stau la baza stabilirii acestor tarife în conformitate cu alineatul (1) literele (a) – (h). |
| --- | --- |

(e)

suma tarifelor de securitate percepute de către utilizatorii aeroporturilor de la pasagerii care părăsesc aeroportul și informațiile privind componentele care stau la baza stabilirii acestor tarife în conformitate cu alineatul (1) literele (a) – (h).

(3)
     
  Statele membre se asigură că informațiile privind suma tarifelor de securitate percepute de către organismul competent și de către utilizatorii aeroporturilor este accesibilă publicului.

(4)
     
  Sub rezerva legislației naționale, informațiile furnizate în temeiul acestui articol sunt considerate confidențiale sau sensibile din punct de vedere economic și tratate în consecință. În cazul organismelor de administrare a aeroporturilor cotate la bursă, trebuie respectate, în special, reglementările aplicabile bursei.

Articolul 8

Măsuri mai stricte

(1)   
  Costurile suplimentare de aplicare a
  unor măsuri mai restrictive în temeiul articolului 6 din Regulamentul (CE) nr. 300/2008
  sunt suportate de statele membre
  .

▐

(2)
     
  Înainte de adoptarea unor măsuri în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 300/2008, Comisia realizează o evaluare de impact referitoare la efectele asupra nivelului tarifelor de securitate. Comisia consultă grupul consultativ al părților interesate, instituit în temeiul articolului 17 din Regulamentul (CE) nr. 300/2008, cu privire la rezultatele acestui studiu de impact.

Articolul 9

Corelarea tarifelor de securitate cu nivelul costurilor

Tarifele de securitate se utilizează exclusiv pentru acoperirea costurilor de securitate. Aceste costuri se determină prin utilizarea principiilor de contabilitate și de evaluare general acceptate în fiecare dintre statele membre.
  Veniturile totale din tarifele de securitate nu vor fi mai ridicate decât costurile totale ale securității aviatice pentru aeroportul, rețeaua de aeroporturi sau grupul de aeroporturi în cauză.

Statele membre se asigură că se iau în considerare, în particular:

| — | costul finanțării instalațiilor și echipamentelor destinate operațiunilor de securitate, inclusiv amortizarea corectă a valorii acestor echipamente și instalații; |
| --- | --- |

—

costul finanțării instalațiilor și echipamentelor destinate operațiunilor de securitate, inclusiv amortizarea corectă a valorii acestor echipamente și instalații;

| — | nivelul național și/sau internațional de amenințare la adresa securității; |
| --- | --- |

—

nivelul național și/sau internațional de amenințare la adresa securității;

| — | cheltuielile pentru personalul de securitate și operațiunile de securitate; |
| --- | --- |

—

cheltuielile pentru personalul de securitate și operațiunile de securitate;

| — | ajutoarele și subvențiile acordate de autorități în scopul asigurării securității. |
| --- | --- |

—

ajutoarele și subvențiile acordate de autorități în scopul asigurării securității.

Baza de calcul a tarifelor de securitate nu include costurile generate pentru funcții mai generale de securitate asigurate de statele membre, cum ar fi activitățile generale de poliție, colectarea de informații și securitatea națională.

Articolul 10

Autoritatea independentă de supraveghere

(1)   Statele membre numesc sau înființează un organism independent în calitate de autoritate națională independentă de reglementare, în vederea asigurării aplicării corecte a măsurilor luate în vederea conformării cu prezenta directivă. Organismul respectiv poate fi același cu entitatea împuternicită de statul membru cu aplicarea Directivei 2009/12/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 martie 2009 privind tarifele de aeroport (6).

(2)
     
  Prezenta directivă nu împiedică autoritatea națională independentă de supraveghere ca, în conformitate cu legislația națională, să delege altor autorități independente de supraveghere, sub supravegherea și întreaga sa responsabilitate, punerea în aplicare a prezentei directive, cu condiția ca punerea în aplicare să se realizeze conform acelorași standarde.

(3)   Statele membre garantează independența autorității independente de supraveghere asigurându-se că aceasta reprezintă o entitate juridică diferită și independentă din punct de vedere operațional de orice organ
  competent sau
  de orice transportator aerian. Statele membre care dețin proprietatea sau controlul aeroporturilor, organismelor de administrare a aeroportului sau al transportatorilor aerieni asigură separarea structurală efectivă a funcției de reglementare de activitățile asociate proprietății sau controlului. Statele membre se asigură că autoritatea independentă de supraveghere își exercită competențele în mod imparțial și transparent.

(4)   Statele membre notifică Comisiei denumirea și adresa autorității independente de reglementare, atribuțiile și responsabilitățile acesteia, precum și măsurile luate pentru a asigura conformitatea cu alineatul (3).

(5)   Statele membre se asigură că, în ceea ce privește dezacordurile referitoare la tarifele de securitate, se iau măsuri în vederea:

| (a) | stabilirii procedurii de soluționare a dezacordurilor dintre organismul
  competent
  și utilizatorii aeroportului; |
| --- | --- |

(a)

stabilirii procedurii de soluționare a dezacordurilor dintre organismul
  competent
  și utilizatorii aeroportului;

| (b) | stabilirii condițiilor în care un dezacord poate fi supus autorității independente de supraveghere și, în particular, a stabilirii de dispoziții pentru respingerea de către autoritate a plângerilor pe care le consideră insuficient justificate sau documentate; precum și |
| --- | --- |

(b)

stabilirii condițiilor în care un dezacord poate fi supus autorității independente de supraveghere și, în particular, a stabilirii de dispoziții pentru respingerea de către autoritate a plângerilor pe care le consideră insuficient justificate sau documentate; precum și

| (c) | a stabilirii criteriilor în raport cu care vor fi analizate dezacordurile în vederea soluționării. |
| --- | --- |

(c)

a stabilirii criteriilor în raport cu care vor fi analizate dezacordurile în vederea soluționării.

Aceste proceduri, condiții și criterii sunt nediscriminatorii, transparente și obiective.

(6)   Autoritatea independentă de supraveghere publică un raport anual privind activitățile sale.

(7)
     
  Atunci când un stat membru aplică, în conformitate cu legislația sa națională, o procedură legislativă sau de reglementare pentru a determina și aproba structura sau nivelul tarifelor de securitate la nivel național, autoritățile naționale responsabile de examinarea validității tarifelor de securitate îndeplinesc sarcinile autorității independente de supraveghere, prevăzute la alineatele (1)-(6).

Articolul 11

Raport și revizuire

(1)   Într-un termen de cel mult ... (7), Comisia prezintă un raport Parlamentului European și Consiliului privind aplicarea acestei directive, precum și, atunci când este cazul, orice propunere corespunzătoare.

(2)   Statele membre și Comisia cooperează la punerea în aplicare a prezentei directive, în special în ceea ce privește colectarea de informații pentru raportul menționat la alineatul (1).

(3)
     
  Într-un termen de cel mult ... (8), Comisia prezintă un raport privind finanțarea securității aviatice, examinând evoluția costurilor legate de securitatea aviatică și metodele de finanțare a acesteia.

Articolul 12

Transpunerea

(1)   Statele membre asigură intrarea în vigoare a actelor cu putere de lege și a dispozițiilor administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive
  înainte de ... (9).
  Statele membre comunică de îndată Comisiei textele acestor acte, precum și un tabel de corespondență între respectivele acte și prezenta directivă.

Atunci când statele membre adoptă aceste acte, ele trebuie să conțină o trimitere la prezenta directivă sau să fie însoțite de o asemenea trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.

(2)   Statele membre comunică Comisiei textul principalelor dispoziții legale de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.

(3)
     
  Un stat membru nu este obligat să respecte alineatele (1) și (2), în măsura în care nu sunt percepute tarife de securitate în niciun aeroport din statul membru respectiv și nu se aduce atingere articolului 11 alineatul (2).

Articolul 13

Intrarea în vigoare

Prezenta directivă intră în vigoare în cea de-a douăzecea zi care urmează publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 14

Destinatari

Prezenta directivă se adresează statelor membre.

Adoptată la,

Pentru Parlamentul European

Președinte

Pentru Consiliu

Președinte

---

(1)  JO C 128, 18.5.2010, p. 142.

1

(2)  Poziția Parlamentului din 5 mai 2010.

2

(3)  JO L 341, 7.12.2006, p. 3.

3

(4)  JO L 272, 25.10.1996, p. 36.

4

(5)  

  JO L 97, 9.4.2008, p. 72.

5

JO L 97, 9.4.2008, p. 72.

(6)  JO L 70, 14.3.2009, p. 11.

6

(7)  Patru ani de la intrarea în vigoare a prezentei directive.

7

(8)  
  Doi ani de la intrarea în vigoare a prezentei directive.

8

Doi ani de la intrarea în vigoare a prezentei directive.

(9)  
  JO: de introdus data - doi ani de la intrarea în vigoare a prezentei directive.

9

JO: de introdus data - doi ani de la intrarea în vigoare a prezentei directive.

---

| 15.3.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 81/172 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 81/172

---

Miercuri, 5 mai 2010Orientări comunitare pentru dezvoltarea rețelei transeuropene de transport (reformare) ***I

P7_TA(2010)0124

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 mai 2010 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind orientările comunitare pentru dezvoltarea rețelei transeuropene de transport (reformare) (COM(2009)0391 – C7-0111/2009 – 2009/0110(COD))

2011/C 81 E/30

(Procedura legislativă ordinară - reformare)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2009)0391),

având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolul 156 alineatul (1) din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0111/2009),

având în vedere comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu intitulată „Consecințele intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona asupra procedurilor decizionale interinstituționale în curs de desfășurare” (COM(2009)0665),

având în vedere articolul 294 alineatul (3) și articolul 172 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 4 noiembrie 2009,

după consultarea Comitetului Regiunilor,

având în vedere Acordul interinstituțional din 28 noiembrie 2001 privind utilizarea mai structurată a tehnicii de reformare a actelor legislative (1),

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru afaceri juridice din 11 decembrie 2009 adresată Comisiei pentru transport și turism în conformitate cu articolul 87 alineatul (3) din Regulamentul său de procedură,

având în vedere articolele 87 și 55 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism (A7-0030/2010),

| A. | întrucât grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză nu conține nicio modificare de fond în afara celor care au fost identificate ca atare în propunere și întrucât, în ceea ce privește codificarea dispozițiilor neschimbate din actele precedente cu respectivele modificări, propunerea se limitează la o simplă codificare a actelor existente, fără modificări de fond ale acestora, |
| --- | --- |

A.

întrucât grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză nu conține nicio modificare de fond în afara celor care au fost identificate ca atare în propunere și întrucât, în ceea ce privește codificarea dispozițiilor neschimbate din actele precedente cu respectivele modificări, propunerea se limitează la o simplă codificare a actelor existente, fără modificări de fond ale acestora,

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost adaptată pentru a ține seama de recomandările grupului de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost adaptată pentru a ține seama de recomandările grupului de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 77, 28.3.2002, p. 1.

---

Miercuri, 5 mai 2010P7_TC1-COD(2009)0110

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 5 mai 2010 în vederea adoptării Deciziei nr. .../2010/UE a Parlamentului European și a Consiliului privind orientările Uniunii pentru dezvoltarea rețelei transeuropene de transport (reformare)

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Decizia nr. 661/2010/UE.)

---

| 15.3.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 81/173 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 81/173

---

Miercuri, 5 mai 2010Dispoziții generale privind Fondul European de Dezvoltare Regională, Fondul Social European și Fondul de Coeziune, în ceea ce privește simplificarea anumitor cerințe și anumite dispoziții referitoare la gestiunea financiară ***I

P7_TA(2010)0125

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 mai 2010 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 referitor la anumite dispoziții generale privind Fondul European de Dezvoltare Regională, Fondul Social European și Fondul de coeziune în ceea ce privește simplificarea anumitor cerințe și anumite dispoziții referitoare la gestiunea financiară (COM(2009)0384 – C7-0003/2010 – 2009/0107(COD))

2011/C 81 E/31

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea de regulament (COM(2009)0384),

având în vedere articolul 161 din Tratatul CE, în temeiul căruia propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0003/2010),

având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu intitulată „Consecințele intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona asupra procedurilor decizionale interinstituționale în curs de desfășurare” (COM(2009)0665),

având în vedere articolul 294 alineatul (3) și articolul 177 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social din 5 noiembrie 2009,

după consultarea Comitetului Regiunilor,

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională și avizul Comisiei pentru bugete, precum și cel al Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A7-0055/2010),

| 1. | adoptă în primă lectură poziția prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă în primă lectură poziția prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

Miercuri, 5 mai 2010P7_TC1-COD(2009)0107

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 5 mai 2010 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2010 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului de stabilire a anumitor dispoziții generale privind Fondul European de Dezvoltare Regională, Fondul Social European și Fondul de coeziune în ceea ce privește simplificarea anumitor cerințe și în ceea ce privește anumite dispoziții referitoare la gestiunea financiară

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 539/2010.)

---

Joi, 6 mai 2010

| 15.3.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 81/175 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 81/175

---

Joi, 6 mai 2010Decizia de a nu convoca o Convenție pentru revizuirea tratatelor referitor la măsurile tranzitorii privind componența Parlamentului European ***

P7_TA(2010)0147

Decizia Parlamentului European din 6 mai 2010 referitoare la propunerea Consiliului European de a nu convoca o Convenție pentru revizuirea tratatelor în ceea ce privește dispozițiile tranzitorii privind componența Parlamentului European (17196/2009 – C7-0002/2010 –2009/0814(NLE))

2011/C 81 E/32

(Aprobare)

Parlamentul European,

având în vedere scrisoarea Președintelui Consiliului European adresată Președintelui Parlamentului European la 18 decembrie 2009 cu privire la modificarea Protocolului nr. 36 privind dispozițiile tranzitorii (17196/2009),

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliul European, în conformitate cu articolul 48 alineatul (3) al doilea paragraf din Tratatul privind Uniunea Europeană (C7-0002/2010),

având în vedere Protocolul nr. 36 privind dispozițiile tranzitorii, anexat la Tratatul de la Lisabona,

având în vedere articolul 14 alineatul (3) din Tratatul UE,

având în vedere Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct,

având în vedere concluziile reuniunilor Consiliului European din 11și12 decembrie 2008, din 18 și19 iunie 2009, precum și din 10 și 11 decembrie 2009,

având în vedere articolul 74a și articolul 81 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

având în vedere recomandarea Comisiei pentru afaceri constituționale (A7-0116/2010),

| A. | întrucât se are în vedere Convenția care a avut loc între 22 februarie 2002 și 18 iulie 2003 și care a dus la elaborarea proiectului de Tratat de instituire a unei Constituții pentru Europa, a cărui substanță a fost preluată în ansamblu în Tratatul de la Lisabona intrat în vigoare la 1 decembrie 2009; |
| --- | --- |

A.

întrucât se are în vedere Convenția care a avut loc între 22 februarie 2002 și 18 iulie 2003 și care a dus la elaborarea proiectului de Tratat de instituire a unei Constituții pentru Europa, a cărui substanță a fost preluată în ansamblu în Tratatul de la Lisabona intrat în vigoare la 1 decembrie 2009;

| B. | întrucât se are în vedere, de asemenea, Convenția care a avut loc în perioada 17 decembrie 1999 - 2 octombrie 2000 pentru elaborarea Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene; |
| --- | --- |

B.

întrucât se are în vedere, de asemenea, Convenția care a avut loc în perioada 17 decembrie 1999 - 2 octombrie 2000 pentru elaborarea Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene;

| C. | întrucât aceste două convenții, care au reunit pentru prima oară reprezentanții parlamentelor naționale, ai Parlamentului European, ai guvernelor naționale și ai Comisiei pentru a lucra la elaborarea unui proiect comun pentru Uniunea Europeană, au constituit un progres important în direcția instituirii unor mecanisme de decizie la scară europeană mai democratice și mai eficace; |
| --- | --- |

C.

întrucât aceste două convenții, care au reunit pentru prima oară reprezentanții parlamentelor naționale, ai Parlamentului European, ai guvernelor naționale și ai Comisiei pentru a lucra la elaborarea unui proiect comun pentru Uniunea Europeană, au constituit un progres important în direcția instituirii unor mecanisme de decizie la scară europeană mai democratice și mai eficace;

| D. | întrucât, cu toate acestea, aceste două convenții au fost convocate pentru a trata subiecte importante care influențează viitorul Uniunii Europene, mai exact, pe de o parte, reforma arhitecturii instituționale europene și, pe de altă parte, redactarea unui text care preia principiile și drepturile fundamentale ce formează temelia comună a europenilor; |
| --- | --- |

D.

întrucât, cu toate acestea, aceste două convenții au fost convocate pentru a trata subiecte importante care influențează viitorul Uniunii Europene, mai exact, pe de o parte, reforma arhitecturii instituționale europene și, pe de altă parte, redactarea unui text care preia principiile și drepturile fundamentale ce formează temelia comună a europenilor;

| E. | întrucât se are în vedere consultarea, în temeiul articolului 48 alineatul (3) primul paragraf din Tratatul UE, a Parlamentului European de către Consiliul European cu privire la revizuirea părții din Protocolul nr. 36 anexat la Tratatul de la Lisabona, care se referă la dispozițiile tranzitorii privind componența Parlamentului European; |
| --- | --- |

E.

întrucât se are în vedere consultarea, în temeiul articolului 48 alineatul (3) primul paragraf din Tratatul UE, a Parlamentului European de către Consiliul European cu privire la revizuirea părții din Protocolul nr. 36 anexat la Tratatul de la Lisabona, care se referă la dispozițiile tranzitorii privind componența Parlamentului European;

| F. | întrucât se are în vedere propunerea Consiliului European de a nu convoca Convenția și de a adopta protocolul modificat în cadrul unei Conferințe interguvernamentale; |
| --- | --- |

F.

întrucât se are în vedere propunerea Consiliului European de a nu convoca Convenția și de a adopta protocolul modificat în cadrul unei Conferințe interguvernamentale;

| G. | întrucât, în virtutea precedentului, convocarea unei Convenții pentru a aproba o modificare tranzitorie și cu domeniu limitat de aplicare a dispozițiilor prevăzute în Tratatul UE cu privire la componența Parlamentului European nu se dovedește necesară, |
| --- | --- |

G.

întrucât, în virtutea precedentului, convocarea unei Convenții pentru a aproba o modificare tranzitorie și cu domeniu limitat de aplicare a dispozițiilor prevăzute în Tratatul UE cu privire la componența Parlamentului European nu se dovedește necesară,

| 1. | își dă aprobarea Consiliului European pentru a modifica Protocolul nr. 36 în cadrul unei Conferințe interguvernamentale, fără a convoca o Convenție; |
| --- | --- |

1.

își dă aprobarea Consiliului European pentru a modifica Protocolul nr. 36 în cadrul unei Conferințe interguvernamentale, fără a convoca o Convenție;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului European, Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului European, Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale.

---