# Uradni list C 109/2011

| | ISSN 1725-5244
  doi:10.3000/17255244.C_2011.109.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 109 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 548. april 2011 |

ISSN 1725-5244

doi:10.3000/17255244.C_2011.109.slv

Uradni list

Evropske unije

C 109

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 548. april 2011

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2011/C 109/01 | Menjalni tečaji eura | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2011/C 109/01

Menjalni tečaji eura

1

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2011/C 109/02 | Objava vloge v skladu s členom 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila | 2 |
| 2011/C 109/03 | Objava vloge v skladu s členom 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila | 6 |

V   Objave

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2011/C 109/02

Objava vloge v skladu s členom 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

2

2011/C 109/03

Objava vloge v skladu s členom 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

6

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 8.4.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 109/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 109/1

---

Menjalni tečaji eura (1)

7. aprila 2011

2011/C 109/01

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,4283 |
| JPY | japonski jen | 121,70 |
| DKK | danska krona | 7,4571 |
| GBP | funt šterling | 0,87590 |
| SEK | švedska krona | 9,0455 |
| CHF | švicarski frank | 1,3118 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 7,8175 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 24,435 |
| HUF | madžarski forint | 264,28 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,7093 |
| PLN | poljski zlot | 3,9755 |
| RON | romunski leu | 4,1125 |
| TRY | turška lira | 2,1620 |
| AUD | avstralski dolar | 1,3614 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3695 |
| HKD | hongkonški dolar | 11,1009 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,8345 |
| SGD | singapurski dolar | 1,8002 |
| KRW | južnokorejski won | 1 557,45 |
| ZAR | južnoafriški rand | 9,5544 |
| CNY | kitajski juan | 9,3442 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,3720 |
| IDR | indonezijska rupija | 12 387,16 |
| MYR | malezijski ringit | 4,3263 |
| PHP | filipinski peso | 61,531 |
| RUB | ruski rubelj | 40,3840 |
| THB | tajski bat | 42,963 |
| BRL | brazilski real | 2,2842 |
| MXN | mehiški peso | 16,8443 |
| INR | indijska rupija | 63,1380 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,4283

JPY

japonski jen

121,70

DKK

danska krona

7,4571

GBP

funt šterling

0,87590

SEK

švedska krona

9,0455

CHF

švicarski frank

1,3118

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

7,8175

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

24,435

HUF

madžarski forint

264,28

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,7093

PLN

poljski zlot

3,9755

RON

romunski leu

4,1125

TRY

turška lira

2,1620

AUD

avstralski dolar

1,3614

CAD

kanadski dolar

1,3695

HKD

hongkonški dolar

11,1009

NZD

novozelandski dolar

1,8345

SGD

singapurski dolar

1,8002

KRW

južnokorejski won

1 557,45

ZAR

južnoafriški rand

9,5544

CNY

kitajski juan

9,3442

HRK

hrvaška kuna

7,3720

IDR

indonezijska rupija

12 387,16

MYR

malezijski ringit

4,3263

PHP

filipinski peso

61,531

RUB

ruski rubelj

40,3840

THB

tajski bat

42,963

BRL

brazilski real

2,2842

MXN

mehiški peso

16,8443

INR

indijska rupija

63,1380

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

V Objave

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 8.4.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 109/2 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 109/2

---

Objava vloge v skladu s členom 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

2011/C 109/02

V skladu s členom 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo. Izjave o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih od dneva te objave.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„CILIEGIA DELL’ETNA“

ES št.: IT-PDO-0005-0572-23.11.2006

ZGO ( ) ZOP ( X )

1.   Ime:

„Ciliegia dell’Etna“

2.   Država članica ali tretja država:

Italija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila:

3.1   Vrsta proizvoda:

| Skupina 1.6: | sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| --- | --- |

Skupina 1.6:

sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1:

ZOP „Ciliegia dell’Etna“ se podeli sladkim sadežem češnje Prunus avium L. iz družine rožnic, ekotip Mastrantonio (Donnantonio). Posebne značilnosti tega proizvoda so:

| — | sladkorji: ≥ 19 °Brix, |
| --- | --- |

—

sladkorji: ≥ 19 °Brix,

| — | kislost (v gramih jabolčne kisline na 100 ml) ≤ 0,4, |
| --- | --- |

—

kislost (v gramih jabolčne kisline na 100 ml) ≤ 0,4,

| — | razmerje med stopnjo Brix in kislostjo: ≥ 47,5, |
| --- | --- |

—

razmerje med stopnjo Brix in kislostjo: ≥ 47,5,

| — | konsistenca (N): ≥ 5,5, |
| --- | --- |

—

konsistenca (N): ≥ 5,5,

| — | dolžina peclja (v milimetrih): od 35 do 55, |
| --- | --- |

—

dolžina peclja (v milimetrih): od 35 do 55,

| — | najmanjša teža sadeža (v gramih): 7. |
| --- | --- |

—

najmanjša teža sadeža (v gramih): 7.

Češnje „Ciliegia dell’Etna“ so bleščeče rdeče barve, srednje velike do velike, njihovo meso je zelo čvrsto, zunaj so hrustljave in imajo dolg pecelj.

Sadež je sladek, vendar ne presladek. Zaradi rahlo kislega odtenka ima zelo prijeten in uravnotežen okus.

Proizvod „Ciliegia dell’Etna“ se prodaja v naslednjih prodajnih kategorijah:

| — | ekstra (E): sadeži, katerih teža presega 8,5 grama, in |
| --- | --- |

—

ekstra (E): sadeži, katerih teža presega 8,5 grama, in

| — | kategorija 1: sadeži, težki od 7 gramov do 8,5 grama. |
| --- | --- |

—

kategorija 1: sadeži, težki od 7 gramov do 8,5 grama.

3.3   Surovine (samo za predelane proizvode):

—

3.4   Krma (samo za proizvode živalskega izvora):

—

3.5   Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju:

Gojenje češenj „Ciliegia dell’Etna“ mora potekati na območju, opredeljenem v točki 4 spodaj. Natančneje, češnje z ZOP „Ciliegia dell’Etna“ se obirajo ročno, ko sadeži naravno dozorijo, pri čemer se na njih pusti pecelj, da se tako preprečijo okužbe in plesnenje. V času, ki mine med obiranjem in prodajo, je treba sadeže hraniti na hladnem in temnem mestu, da se prepreči poslabšanje kakovosti in zagotovi njihova trajnost.

3.6   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd.:

Proizvod z ZOP „Ciliegia dell’Etna“ je treba zapakirati na območju pridelave, opredeljenem v točki 4, da se preprečijo morebitne poškodbe in izguba posebnih značilnosti zadevnega proizvoda med prevozom v razsutem stanju. Zaradi rokovanja s proizvodom in njegovega prevoza bi se sadeži, in še zlasti njihova koža in meso, namreč lahko poškodovali, saj bi se lahko zmečkali in raztrgali, kar bi pripeljalo do pojava plesni, s tem pa bi se poslabšala kakovost zadevnega proizvoda, ki se potrošniku ponuja z ZOP „Ciliegia dell’Etna“.

Zato mora te postopke opraviti usposobljeno osebje na območju pridelave, da se tako izključi kakršen koli prevoz pred pakiranjem in se proizvod shrani neposredno v embalažo primerne velikosti, potem ko se sadeži prvič preberejo in se odstranijo tisti, ki jih je treba zavreči. Če se proizvod ne proda v 48 urah po obiranju, ga je treba ohladiti v skladu s tehniko shranjevanja v hladilnici in ga na splošno obdelati po vseh postopkih, s katerimi je mogoče upočasniti respiratorni metabolizem sadežev.

Proizvodi z ZOP „Ciliegia dell’Etna“ se prodajajo sveži v novi, čisti in suhi embalaži, izdelani iz materiala, ki je v skladu z veljavnimi standardi glede embalaže; v vsako enoto pakiranja je mogoče zapakirati največ 10 kg proizvoda, pri čemer mora imeti embalaža trdne stene, visoke največ 12 cm, s čimer se prepreči, da bi se sadeži med prevozom zmečkali.

Posamezna enota pakiranja mora vsebovati le enako zrele češnje ekotipa Mastrantonio (Donnantonio) enotne velikosti.

Vsako enoto pakiranja je treba zaviti v plastično folijo in zapečatiti s posebnim garancijskim pečatom, ki se ob odpiranju embalaže poškoduje.

3.7   Posebna pravila za označevanje:

Na vsaki enoti pakiranja morajo biti poleg logotipa označbe, grafičnega simbola Skupnosti in ustreznih zaznamkov navedeni še podatki, ki se zahtevajo s predpisi, kot so ime, naziv podjetja in naslov pakirnice ter morebitno ime kmetijskih gospodarstev, na katerih so bili sadeži pridelani, neto teža ob pridelavi, datum pakiranja in prodajna kategorija. Pri označevanju je prepovedano dodajanje kakršnih koli označb o poreklu, ki niso izrecno predvidene, ali dodatnih oznak, ki bi lahko zavajale potrošnika. Logotip označbe je pravokoten in meri 100 mm × 38 mm. Na vrhu je navedba „Denominazione d'Origine Protetta“, na sredini kratica „DOP“, spodaj pa ime „Ciliegia dell’Etna“. Na desni strani sta na obrisu sicilske regije upodobljeni dve češnji različnih velikosti.

Image

4.   Kratka opredelitev geografskega območja:

Območje pridelave proizvoda z ZOP „Ciliegia dell’Etna“ se razprostira od Jonskega morja do nadmorske višine 1 600 m na vzhodnem in jugovzhodnem pobočju Etne ter vključuje upravno ozemlje naslednjih občin v pokrajini Catania: Giarre, Riposto, Mascali, Fiumefreddo di Sicilia, Piedimonte Etneo, Linguaglossa, Castiglione di Sicilia, Randazzo, Milo, Zafferana Etnea, S. Venerina, Sant’Alfio, Trecastagni, Pedara, Viagrande, Nicolosi, Ragalna, Adrano, Biancavilla, S. Maria di Licodia, Belpasso, Aci S. Antonio in Acireale.

5.   Povezanost z geografskim območjem:

5.1   Posebnosti geografskega območja:

Za območje gojenja češenj z ZOP „Ciliegia dell’Etna“ je značilna prst, ki se razvija na kamninski podlagi vulkanskega izvora. Natančneje, prst vulkanskega izvora in precejšnja temperaturna nihanja odločilno vplivajo na rdečo barvo češenj „Ciliegia dell’Etna“. V gorskem pasu je prst plitva, na površju je veliko skalovja, v njeni teksturi pa prevladujeta pesek in veliko kamninskega skeleta, medtem ko je sloj prsti v gričevnatem in obalnem pasu bolj razvit in globok z ilovnato-peščeno strukturo, ki jo je mogoče namakati. Ker se ozemlje razprostira do nadmorske višine 1 600 m, so za češnje „Ciliegia dell’Etna“ značilni edinstveni parametri, kar zadeva trajanje zorenja. To trajanje je dejansko zelo različno in se za ekotip Mastrantonio (Donnantonio) razteza od začetka junija do zadnjih desetih dni v juliju. Zmrzali so redke in nastanejo zaradi pojavov toplotne inverzije, ki so manj izraziti na bolj prevetrenih gričevnatih območjih. Beležijo se absolutne vrednosti najvišjih temperatur, ki lahko v juliju dosežejo tudi do 44,3 °C, in povprečne vrednosti, ki znašajo od 39 do 40 °C. Letna količina padavin, ki se povečuje z nadmorsko višino, dosega najvišje vrednosti v pokrajini in celi Siciliji.

5.2   Posebnosti proizvoda:

Češnje „Ciliegia dell’Etna“ se od drugih vrst, ki rastejo na tem ozemlju, ali iste vrste, pridelane zunaj zadevnega ozemlja, razlikujejo po rahli kislosti v povezavi s hrustljavostjo in dobro vsebnostjo sladkorjev v sadežih. Te značilnosti omogočajo pridelavo zrelih, bleščeče rdečih in nabreklih ter zelo sladkih sadežev, pri katerih pa ni mogoče zaznati pretirane sladkosti, značilne za sadje z visoko vsebnostjo sladkorjev. K že navedenemu je treba dodati še posebnost glede trajanja obdobij zorenja, ki so daljša kot pri drugih češnjah, saj so sorazmerna s postopnim povečevanjem nadmorske višine območij gojenja v regiji ob Etni.

5.3   Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma z določeno kakovostjo, slovesom ali drugimi značilnostmi proizvoda (pri ZGO):

Regija, v kateri se razprostira pogorje Etne, zelo slovi po pridelavi češenj in njihovi kakovosti. Ime „Etna“ je tesno povezano s češnjami, saj veliko italijanskih potrošnikov ob omembi te regije pomisli na češnje in obratno. Posebnosti češenj „Ciliegia dell’Etna“ so tesno povezane z morfološkimi in pedoklimatskimi značilnostmi območja pridelave ter prispevkom pridelovalcev k pripravi zemljišč in upravljanju nasadov. Čeprav tvorijo lega geografskega območja pridelave vzhod-jugovzhod, visoka raven osončenja, prevladujoči vetrovi in velike temperaturne razlike ugodne podnebne razmere za pridelavo češenj, so morali kmetje zaradi težav, povezanih z bližino Etne, vložiti veliko truda v zagotovitev rodovitnosti obširnih neravnih in suhih površin, ki jih je izoblikovala lava. Kar zadeva ta vidik, je človek vložil velike napore v agronomska dela za zajetje podzemnih voda, globoko preoranje zemljišč in ureditev teras, s čimer so se izoblikovali nasadi na različnih nadmorskih višinah, kmetje pa so pridobili posebne spretnosti za upravljanje teh nasadov. Kmetje še danes nepretrgoma negujejo nasade na pobočjih Etne ter s pravilnim izkoriščanjem omogočajo postopno zorenje sadja in s tem širitev koledarja obiranja; tako lahko češnje „Ciliegia dell’Etna“ kar najbolje izkoristijo posebej ugodne podnebne razmere in obrodijo sadeže, cenjene zaradi bleščeče barve, konsistence in okusnosti. O kakovosti proizvoda priča tudi uspeh njegovega tradicionalnega praznika.

Tako je poleg naravnega okolja k močni povezanosti češenj „Ciliegia dell’Etna“ z območjem Etne odločilno pripomogel tudi človek z ohranjanjem večstoletne tradicije, odločnimi prizadevanji, da bi „sciare“ (iz arabščine „požgana zemlja“) preoblikoval v rodovitna zemljišča, ter pogosto uporabo lokalnih namakalnih sistemov, ki omogočajo dodatno namakanje in namakanje s hranilno raztopino v dolgem vegetativnem obdobju v sušnem delu leta.

V povezavi z gojenjem češenj „Ciliegia dell’Etna“ sta se namreč v dolgih letih razvila kulturno ozadje ter pomemben gospodarski okvir, sestavljen iz poklicev, tradicij in navad, ki so jih izoblikovali pridelovalci sadja in zelenjave skozi stoletja ter jih še danes zasledimo v narečnem besedišču („cirasa“ ali „ciriegia“), pri pripravi zemljišč, znanih pod imenom „terre scatinate“, ali zemljišč, pridobljenih s postopki pridobivanja obdelovalnih površin na območjih, prekritih z lavo, tehnikah gojenja, ki vključujejo prakse cepljenja „a sgroppo“ ali „a pezza“, ter tehnikah ročnega obiranja z uporabo lestev s tridesetimi prečkami in košev, poimenovanih „panari“.

Za konec je mogoče na podlagi vsega navedenega dodati še, kot so to storili že številni avtorji, da sega gojenje češenj „Ciliegia dell’Etna“ na tem ozemlju zelo daleč v preteklost ter da so izkušnje, ki so jih lokalni kmetje pridobivali iz generacije v generacijo in jih oplemenitili z nenehnimi raziskavami in izoblikovanjem posebnih tehnik gojenja, pripomogle k okoliščinam, zaradi katerih so češnje „Ciliegia dell’Etna“ skozi čas pridobivale vse večji sloves, dokler niso postale zgodovinska, tradicionalna in kulturna dediščina tega območja.

Sklic na objavo specifikacije:

(člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006)

Ta uprava je začela nacionalni postopek ugovora z objavo vloge za priznanje zaščitene označbe porekla „Ciliegia dell’Etna“ v Uradnem listu Italijanske republike št. 75 z dne 30. marca 2006.

Celotno besedilo proizvodne specifikacije je na voljo:

| — | na spletni strani: http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg
  ali |
| --- | --- |

—

na spletni strani: http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg

ali

| — | neposredno na domači strani ministrstva za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano (http://www.politicheagricole.it), kjer izberete „Prodotti di Qualità“ (na levi strani zaslona) in nato „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE [regolamento (CE) n. 510/2006]“. |
| --- | --- |

—

neposredno na domači strani ministrstva za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano (http://www.politicheagricole.it), kjer izberete „Prodotti di Qualità“ (na levi strani zaslona) in nato „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE [regolamento (CE) n. 510/2006]“.

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

---

| 8.4.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 109/6 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 109/6

---

Objava vloge v skladu s členom 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

2011/C 109/03

V skladu s členom 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo. Izjave o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih od dneva te objave.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„HOLSTEINER KATENSCHINKEN“/„HOLSTEINER SCHINKEN“/„HOLSTEINER KATENRAUCHSCHINKEN“/„HOLSTEINER KNOCHENSCHINKEN“

ES št: DE-PGI-0005-0713-14.07.2008

ZGO ( X ) ZOP ( )

1.   Ime:

„Holsteiner Katenschinken“/„Holsteiner Schinken“/„Holsteiner Katenrauchschinken“/„Holsteiner Knochenschinken“

2.   Država članica ali tretja država:

Nemčija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila:

3.1   Vrsta proizvoda:

| Skupina 1.2 | Mesni proizvodi |
| --- | --- |

Skupina 1.2

Mesni proizvodi

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz 1. točke:

Za pršut „Holsteiner Katenschinken“/„Holsteiner Schinken“/„Holsteiner Katenrauchschinken“/„Holsteiner Knochenschinken“ (v nadaljnjem besedilu „Holsteiner Katenschinken“) se uporablja stegno, pri katerem se stegenska kost in cevasta kost ne odstranita. Stegno je okroglo obrezano (hamburški okrogli rez), ročno nasoljeno in prekajeno v postopku počasnega hladnega prekajevanja z bukovimi drvmi. Celotni postopek proizvodnje od prevzema blaga do zorenja poteka na geografskem območju in traja najmanj štiri mesece. Po končanem zorenju je pršut v prerezu močne rdeče barve z nekaj medmišične maščobe. Ima prijeten vonj in okus po naravnem dimu, predvsem bukvi. Maščoba ima rahel okus po orehih. V haptičnem dojemanju je pršut „Holsteiner Katenschinken“ voljan in čvrst.

Prekajeni pršuti „Holsteiner Katenschinken“ glede na uporabljeno pasmo prašičev tehtajo med pribl. 7,5 in pribl. 19 kg. Največja vsebnost vode znaša 68 %.

Kot osnovne sestavine se uporabljajo: stegna, dim, sol, soliter, nitritna sol za razsol in začimbe. Poleg tega se za postopek počasnega hladnega prekajevanja uporabljajo izključno bukova drva.

Pršut „Holsteiner Katenschinken“ se prodaja v kosu ali na željo kupca v rezinah. Tudi odrezani kosi dozorijo v vakuumski embalaži in se prodajo, ko dozorijo (zgornje in spodnje stegno (Pappe), bok (Kappe), roža (Blume) ali v rezinah).

3.3   Surovine (samo za predelane proizvode):

Za proizvodnjo pršuta „Holsteiner Katenschinken“ se uporabljajo zadnja stegna prašičev poljubnega izvora.

3.4   Krma (samo za proizvode živalskega izvora):

—

3.5   Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju:

Celotni postopek proizvodnje od prevzema surovine do zorenja celega pršuta mora potekati na opredeljenem geografskem območju.

3.6   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.:

—

3.7   Posebna pravila za označevanje:

Na ustreznih ovojnih embalažah proizvoda (celega pršuta, kosov ali rezin) je navedeno ime „Holsteiner Katenschinken“. Združenje za varstvo schleswig-holsteinskih proizvajalcev pršuta (Schutzgemeinschaft Schleswig-Holsteinischer Schinkenhersteller e.V.) podeli oznako združenja ustreznim obratom, ki so člani združenja. S to oznako je mogoče označiti cel pršut „Holsteiner Katenschinken“, njegove kose ali tudi rezine. Tudi obrati, ki niso člani združenja, lahko proizvajajo in prodajajo pršut „Holsteiner Katenschinken“, če izpolnjujejo pogoje specifikacije.

4.   Kratka opredelitev geografskega območja:

Geografsko območje zajema celotno zvezno deželo Schleswig-Holstein.

5.   Povezanost z geografskim območjem:

5.1   Posebnosti geografskega območja:

Pršut „Holsteiner Katenschinken“ ima v regiji Schleswig-Holstein dolgo tradicijo in je dobro uveljavljen kot sestavni del kulture.

Pri zgodovinskem razvoju pršuta „Holsteiner Katenschinken“ je treba upoštevati součinkovanje več dejavnikov. Ti v zvezni deželi Schleswig-Holstein določajo poseben postopek proizvodnje in iz njega izhajajočo posebno kakovost pršuta:

| — | Podnebne razmere v zvezni deželi Schleswig-Holstein so omogočile razvoj gozdov, v katerih rastejo predvsem hrasti in bukve. Njihovi plodovi (želod in žir) so se uporabljali za pitanje prašičev. Pitanje prašičev in gozdarstvo sta bili nekdaj pomembna stebra kmetijstva. |
| --- | --- |

—

Podnebne razmere v zvezni deželi Schleswig-Holstein so omogočile razvoj gozdov, v katerih rastejo predvsem hrasti in bukve. Njihovi plodovi (želod in žir) so se uporabljali za pitanje prašičev. Pitanje prašičev in gozdarstvo sta bili nekdaj pomembna stebra kmetijstva.

| — | Bukovina se je uporabljala ne samo za gradnjo hiš, ampak tudi za kurjenje na odprtih kuriščih v hišah, saj ta les zelo dolgo gori. V zvezni deželi Schleswig-Holstein se je zaradi bogatih gozdov in oblike gospodarstva razvila posebna vrsta hiše Hallenhaus, ki ni imela dimnika. V dimu odprtih kurišč so se prekajevali pršut in drugi mesni proizvodi. To je bila namreč ena redkih metod konzerviranja, ki so bile takrat na voljo. Od prve naselitve preko srednjega veka do industrializacije je bila Hallenhaus najbolj razširjena oblika hiše v zvezni deželi Schleswig-Holstein. |
| --- | --- |

—

Bukovina se je uporabljala ne samo za gradnjo hiš, ampak tudi za kurjenje na odprtih kuriščih v hišah, saj ta les zelo dolgo gori. V zvezni deželi Schleswig-Holstein se je zaradi bogatih gozdov in oblike gospodarstva razvila posebna vrsta hiše Hallenhaus, ki ni imela dimnika. V dimu odprtih kurišč so se prekajevali pršut in drugi mesni proizvodi. To je bila namreč ena redkih metod konzerviranja, ki so bile takrat na voljo. Od prve naselitve preko srednjega veka do industrializacije je bila Hallenhaus najbolj razširjena oblika hiše v zvezni deželi Schleswig-Holstein.

| — | Oblika Hallenhaus, po katere vzoru so zgrajene tudi koče, imenovane Räucherkaten, je neizogibno povezana s tradicijo in razvojem postopka hladnega prekajevanja pršuta „Holsteiner Katenschinken“ ter jo potrošniki povezujejo tudi s kakovostjo pršuta. |
| --- | --- |

—

Oblika Hallenhaus, po katere vzoru so zgrajene tudi koče, imenovane Räucherkaten, je neizogibno povezana s tradicijo in razvojem postopka hladnega prekajevanja pršuta „Holsteiner Katenschinken“ ter jo potrošniki povezujejo tudi s kakovostjo pršuta.

| — | Sušenje pršuta na zraku v zvezni deželi Schleswig-Holstein zaradi stalne visoke vlažnosti ni bilo in ni mogoče, ker se plesen prehitro razvije. Zato se je razvila posebna oblika prekajevanja pršuta „Holsteiner Katenschinken“. |
| --- | --- |

—

Sušenje pršuta na zraku v zvezni deželi Schleswig-Holstein zaradi stalne visoke vlažnosti ni bilo in ni mogoče, ker se plesen prehitro razvije. Zato se je razvila posebna oblika prekajevanja pršuta „Holsteiner Katenschinken“.

| — | Soljenje, ki je na vrsti pred postopkom prekajevanja, je bilo mogoče, ker je bila tukaj tudi sol že zgodaj na voljo. Soljenje je potekalo z morsko soljo ali soljo, pridobljeno s sežiganjem rastlin, ki vsebujejo sol. Čedalje večje potrebe po soli je bilo mogoče pokriti z oskrbo po „volovski“ (Ochsenweg) in „solni“ (Salzstrasse) trgovski poti. |
| --- | --- |

—

Soljenje, ki je na vrsti pred postopkom prekajevanja, je bilo mogoče, ker je bila tukaj tudi sol že zgodaj na voljo. Soljenje je potekalo z morsko soljo ali soljo, pridobljeno s sežiganjem rastlin, ki vsebujejo sol. Čedalje večje potrebe po soli je bilo mogoče pokriti z oskrbo po „volovski“ (Ochsenweg) in „solni“ (Salzstrasse) trgovski poti.

| — | Z začetkom industrijske dobe v sredini 19. stoletja je v Schleswig-Holsteinu zaradi povečane potrebe po mesu prekajevanje pršuta preseglo domačo oskrbo in pričela se je masovna proizvodnja. |
| --- | --- |

—

Z začetkom industrijske dobe v sredini 19. stoletja je v Schleswig-Holsteinu zaradi povečane potrebe po mesu prekajevanje pršuta preseglo domačo oskrbo in pričela se je masovna proizvodnja.

| — | Tradicionalni postopek prekajevanja ima v Schleswig-Holsteinu korenine tudi v običajih. Tradicionalno sta zakol prašičev in prekajevanje potekala v hladnem obdobju leta. |
| --- | --- |

—

Tradicionalni postopek prekajevanja ima v Schleswig-Holsteinu korenine tudi v običajih. Tradicionalno sta zakol prašičev in prekajevanje potekala v hladnem obdobju leta.

5.2   Posebnosti proizvoda:

Surova šunka, ki se uporablja za proizvodnjo pršuta „Holsteiner Katenschinken“, se nasoli izključno ročno. Gre za postopek suhega razsoljevanja. Pršut zori v prostoru za razsoljevanje pri konstantno nizki temperaturi od tri do osem tednov. Vsak teden se ročno natre z razsolom. Stegna se natrejo z razsolom na mizah za razsoljevanje, dozorevajo pa v posodah ali na policah. Pršut med razsoljevanjem počasi vpija sol in začimbe.

Po končanem soljenju se stegna zdrgnejo s krtačami oziroma sperejo z vodo in se sušijo v nadzorovanem ohlajenem okolju. Pršut med sušenjem zori.

Preden se stegno obesi v prekajevalnico, se mora njegova površina posušiti. Postopek prekajevanja lahko traja več tednov, poteka pa lahko v zgodovinskih kočah, imenovanih Räucherkaten, in sodobnih prekajevalnicah. Odločilna za značilen okus pršuta „Holsteiner Katenschinken“ je tradicionalna uporaba bukovih drv za kurivo, ki v obliki polen ali trsk gori počasi, rahlo tli in ustvarja dim.

Po končanem zorenju je pršut „Holsteiner Katenschinken“ v prerezu močne rdeče barve z nekaj medmišične maščobe. Ima prijeten vonj in okus po naravnem dimu. Maščoba ima rahel okus po orehih. V haptičnem dojemanju je pršut „Holsteiner Katenschinken“ voljan in čvrst.

5.3   Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma z določeno kakovostjo, slovesom ali drugimi značilnostmi proizvoda (pri ZGO):

Zgoraj opisani posebni dejavniki v zvezni deželi Schleswig-Holstein – podnebne razmere, posebne oblike hiš z odprtimi kurišči, razpoložljivost potrebnih surovin in gospodarski razvoj – so spodbudili dolgo tradicijo proizvodnje pršuta „Holsteiner Katenschinken“ po posebnem postopku hladnega prekajevanja z dimom bukovih drv in prispevali k temu, da ima proizvod pomembno vlogo v kulturnem življenju te zvezne dežele. Tako se je pršut „Holsteiner Katenschinken“ razvil v specialiteto, ki je značilna za regijo in katere ugled temelji na njeni tesni povezavi z območjem porekla.

Pršut „Holsteiner Katenschinken“ je značilna deželna specialiteta z dolgo tradicijo in veliko prepoznavnostjo tudi zunaj deželnih meja, predvsem v regiji sami pa ima velik ugled.

Odličen sloves spremlja pršut „Holsteiner Katenschinken“ že več stoletij. Najstarejši pisni dokument o pošiljki pršuta iz regije danskemu kralju Kristijanu IV., tedanjemu vladarju, je iz leta 1608. Kakovost ter visoka tržna vrednost pršuta in slanine iz regije sta bili že v Zedlerjevem Univerzalnem leksikonu iz leta 1742 posebej poudarjeni v primerjavi s prekajenimi proizvodi iz zvezne dežele Vestfalija ter s Pomorjanskega in Danske.

Pršut in slanina iz regije sta med potovanji na Antile v 18. stoletju spadala med najbolj iskane izvozne proizvode. Pri trgovanju sta se uporabljala kot menjalno blago za sladkor in rum s Karibov.

V krajevni gastronomiji pršut „Holsteiner Katenschinken“ že od nekdaj slovi kot posebno okusna regionalna specialiteta. Že desetletja je skozi vse leto na skoraj vsakem jedilnem listu z regionalnimi jedmi v restavracijah in gostilnah ter je najpogosteje zaželeni tradicionalni spremljevalec tamkajšnjih špargljev v domači kuhinji.

Tudi v turističnih oglasih in poročilih številnih medijev je pršut „Holsteiner Katenschinken“ predstavljen kot priljubljena delikatesa. Zgodovinske kmečke hiše s prekajevalnicami pršuta so stalni del turističnega programa za avtobusne izlete in številne dnevne goste. K veliki prepoznavnosti pršuta „Holsteiner Katenschinken“ prispevajo tudi številne sezonske prireditve v čast pršutu.

Poleg tega zvezna dežela Schleswig-Holstein pršut „Holsteiner Katenschinken“ že desetletja predstavlja na kmetijskem in potrošniškem sejmu „Mednarodni zeleni teden“ v Berlinu kot eno od odličnih in za deželo značilnih specialitet.

Sklic na objavo specifikacije:

Celotna specifikacija je na voljo v publikaciji:

Markenblatt, 51. zvezek, z dne 21. decembra 2007, del 7a-aa, str. 23771

http://publikationen.dpma.de/DPMApublikationen/dld_gd_file.do?id=221

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

---