# Uradni list C 101/2011

| | ISSN 1725-5244
  doi:10.3000/17255244.C_2011.101.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 101 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 541. april 2011 |

ISSN 1725-5244

doi:10.3000/17255244.C_2011.101.slv

Uradni list

Evropske unije

C 101

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 541. april 2011

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | MNENJA |
| | Evropski nadzornik za varstvo podatkov |
| 2011/C 101/01 | Mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov v zvezi s predlogom uredbe o trženju in uporabi predhodnih sestavin za eksplozive | 1 |
| 2011/C 101/02 | Mnenje evropskega nadzornika za varstvo podatkov o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom – Strategija o izvajanju notranje varnosti EU: pet korakov k varnejši Evropi | 6 |
| 2011/C 101/03 | Mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o spremenjenem predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema Eurodac za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Uredbe (ES) št. (.../...) (o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva) | 14 |
| 2011/C 101/04 | Mnenje evropskega nadzornika za varstvo podatkov o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropski agenciji za varnost omrežij in informacij (ENISA) | 20 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

2011/C 101/01

Mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov v zvezi s predlogom uredbe o trženju in uporabi predhodnih sestavin za eksplozive

1

2011/C 101/02

Mnenje evropskega nadzornika za varstvo podatkov o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom – Strategija o izvajanju notranje varnosti EU: pet korakov k varnejši Evropi

6

2011/C 101/03

Mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o spremenjenem predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema Eurodac za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Uredbe (ES) št. (.../...) (o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva)

14

2011/C 101/04

Mnenje evropskega nadzornika za varstvo podatkov o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropski agenciji za varnost omrežij in informacij (ENISA)

20

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2011/C 101/05 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.6076 – Orangina Schweppes/Européenne d'Embouteillage) (
  1
  ) | 25 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2011/C 101/05

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.6076 – Orangina Schweppes/Européenne d'Embouteillage) (
  1
  )

1

25

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2011/C 101/06 | Menjalni tečaji eura | 26 |
| | Računsko sodišče |
| 2011/C 101/07 | Posebno poročilo št. 1/2011 – Ali se je z dekoncentracijo upravljanja zunanje pomoči s sedeža Komisije na njene delegacije izboljšala dostava pomoči? | 27 |
| | INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC |
| 2011/C 101/08 | Belgijski nacionalni postopek za dodelitev omejenih pravic za zračni promet | 28 |
| 2011/C 101/09 | Podatki, ki so jih predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1628/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe pri državni regionalni pomoči za naložbe (
  1
  ) | 34 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2011/C 101/06

Menjalni tečaji eura

26

Računsko sodišče

2011/C 101/07

Posebno poročilo št. 1/2011 – Ali se je z dekoncentracijo upravljanja zunanje pomoči s sedeža Komisije na njene delegacije izboljšala dostava pomoči?

27

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

2011/C 101/08

Belgijski nacionalni postopek za dodelitev omejenih pravic za zračni promet

28

2011/C 101/09

Podatki, ki so jih predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1628/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe pri državni regionalni pomoči za naložbe (
  1
  )

1

34

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2011/C 101/10 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.6144 – Giesecke & Devrient/Wincor Nixdorf International/BEB Industrie-Elektronik) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 36 |
| 2011/C 101/11 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.6182 – MAN/MAN Camions et Bus/MAN Truck & Bus Belgium) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 38 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2011/C 101/12 | Obvestilo za Ibrahima Hassana Talija Al-Asirija, ki je bil dodan na seznam iz členov 2, 3 in 7 Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z Osama bin Ladnom, mrežo Al-Kaida in talibani, na podlagi Uredbe Komisije (EU) št. 317/2011 | 39 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2011/C 101/10

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.6144 – Giesecke & Devrient/Wincor Nixdorf International/BEB Industrie-Elektronik) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

36

2011/C 101/11

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.6182 – MAN/MAN Camions et Bus/MAN Truck & Bus Belgium) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

38

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2011/C 101/12

Obvestilo za Ibrahima Hassana Talija Al-Asirija, ki je bil dodan na seznam iz členov 2, 3 in 7 Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z Osama bin Ladnom, mrežo Al-Kaida in talibani, na podlagi Uredbe Komisije (EU) št. 317/2011

39

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

| 1.4.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 101/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 101/1

---

Mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov v zvezi s predlogom uredbe o trženju in uporabi predhodnih sestavin za eksplozive

2011/C 101/01

EVROPSKI NADZORNIK ZA VARSTVO PODATKOV JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 16 Pogodbe,

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah ter zlasti členov 7 in 8 Listine,

ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (1),

ob upoštevanju zahteve po posvetovanju v skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (2) –

SPREJEL NASLEDNJE MNENJE:

I.   UVOD

| 1. | Evropska komisija je 20. septembra 2010 sprejela predlog uredbe o trženju in uporabi predhodnih sestavin za eksplozive (3) (v nadaljnjem besedilu: predlog). Sprejeti predlog je bil 11. novembra 2010 poslan ENVP, da bi se Komisija z njim posvetovala v skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001. ENVP pozdravlja dejstvo, da se Komisija z njim posvetuje in da se na to posvetovanje sklicuje v uvodnih izjavah predloga. |
| --- | --- |

1.

Evropska komisija je 20. septembra 2010 sprejela predlog uredbe o trženju in uporabi predhodnih sestavin za eksplozive (3) (v nadaljnjem besedilu: predlog). Sprejeti predlog je bil 11. novembra 2010 poslan ENVP, da bi se Komisija z njim posvetovala v skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001. ENVP pozdravlja dejstvo, da se Komisija z njim posvetuje in da se na to posvetovanje sklicuje v uvodnih izjavah predloga.

| 2. | Glavni namen predlaganih ukrepov je zmanjšati tveganje za napade teroristov ali drugih storilcev kaznivih dejanj, ki uporabljajo doma narejene eksplozivne naprave. V ta namen se z uredbo omejuje dostop splošne javnosti do določenih kemikalij, ki se lahko kot predhodne sestavine zlorabijo za doma narejene eksplozive. Poleg tega je v predlogu predviden strožji nadzor nad prodajo takih kemikalij s poročanjem o sumljivih pravnih poslih in tatvinah. |
| --- | --- |

2.

Glavni namen predlaganih ukrepov je zmanjšati tveganje za napade teroristov ali drugih storilcev kaznivih dejanj, ki uporabljajo doma narejene eksplozivne naprave. V ta namen se z uredbo omejuje dostop splošne javnosti do določenih kemikalij, ki se lahko kot predhodne sestavine zlorabijo za doma narejene eksplozive. Poleg tega je v predlogu predviden strožji nadzor nad prodajo takih kemikalij s poročanjem o sumljivih pravnih poslih in tatvinah.

| 3. | ENVP v tem mnenju opozarja zakonodajalca na številna pomembna vprašanja v zvezi z varstvom podatkov in podaja priporočila za zagotovitev temeljne pravice do varstva osebnih podatkov. |
| --- | --- |

3.

ENVP v tem mnenju opozarja zakonodajalca na številna pomembna vprašanja v zvezi z varstvom podatkov in podaja priporočila za zagotovitev temeljne pravice do varstva osebnih podatkov.

II.   ANALIZA PREDLOGA IN POMEMBNA VPRAŠANJA V ZVEZI Z VARSTVOM PODATKOV

1.   Ukrepi, ki jih predlaga Komisija

| 4. | Predlog obravnava težave zlorabe določenih kemikalij, ki so predhodne sestavine za doma narejene eksplozive in so na trgu v večji meri dostopne splošni javnosti. V členih 4 in 5 predloga je obravnavana prepoved prodaje splošni javnosti, ki je povezana s sistemom izdaje dovoljenj in zahtevo po vodenju evidence vseh pravnih poslov, za katere je bilo pridobljeno dovoljenje. S členom 6 se od gospodarskih subjektov zahteva, naj poročajo o sumljivih pravnih poslih in tatvinah, v členu 7 pa je obravnavana potreba po varstvu podatkov. |
| --- | --- |

4.

Predlog obravnava težave zlorabe določenih kemikalij, ki so predhodne sestavine za doma narejene eksplozive in so na trgu v večji meri dostopne splošni javnosti. V členih 4 in 5 predloga je obravnavana prepoved prodaje splošni javnosti, ki je povezana s sistemom izdaje dovoljenj in zahtevo po vodenju evidence vseh pravnih poslov, za katere je bilo pridobljeno dovoljenje. S členom 6 se od gospodarskih subjektov zahteva, naj poročajo o sumljivih pravnih poslih in tatvinah, v členu 7 pa je obravnavana potreba po varstvu podatkov.

Člena 4 in 5:   Prepoved prodaje, izdaja dovoljenj in evidentiranje pravnih poslov

| 5. | Prodaja določenih kemikalij nad navedenimi zgornjimi mejnimi vrednostmi koncentracije splošni javnosti bo prepovedana. Kemikalije višjih koncentracij bi bilo dovoljeno prodajati samo uporabnikom, ki lahko dokažejo zakonito potrebo po uporabi kemikalij. |
| --- | --- |

5.

Prodaja določenih kemikalij nad navedenimi zgornjimi mejnimi vrednostmi koncentracije splošni javnosti bo prepovedana. Kemikalije višjih koncentracij bi bilo dovoljeno prodajati samo uporabnikom, ki lahko dokažejo zakonito potrebo po uporabi kemikalij.

| 6. | Področje uporabe prepovedi je omejeno na kratek seznam kemičnih snovi in njihovih zmesi (glej Prilogo I k predlogu) ter njihovo prodajo splošni javnosti. Omejitve ne veljajo za poklicne uporabnike ali v poslih med podjetji. Poleg tega je dostop splošne javnosti do snovi s kratkega seznama omejen le, če njihova koncentracija presega določene mejne vrednosti. Vendar je nakup teh snovi še vedno možen ob predložitvi dovoljenja organa javne uprave (ki izkazuje zakonito uporabo). Izjema pa se uporablja za kmete, ki lahko brez izdanega dovoljenja ne glede na mejne vrednosti koncentracije kupijo amonijev nitrat, ki se uporablja kot gnojilo. |
| --- | --- |

6.

Področje uporabe prepovedi je omejeno na kratek seznam kemičnih snovi in njihovih zmesi (glej Prilogo I k predlogu) ter njihovo prodajo splošni javnosti. Omejitve ne veljajo za poklicne uporabnike ali v poslih med podjetji. Poleg tega je dostop splošne javnosti do snovi s kratkega seznama omejen le, če njihova koncentracija presega določene mejne vrednosti. Vendar je nakup teh snovi še vedno možen ob predložitvi dovoljenja organa javne uprave (ki izkazuje zakonito uporabo). Izjema pa se uporablja za kmete, ki lahko brez izdanega dovoljenja ne glede na mejne vrednosti koncentracije kupijo amonijev nitrat, ki se uporablja kot gnojilo.

| 7. | Dovoljenja se zahtevajo tudi, če namerava splošni uporabnik uvoziti snovi s kratkega seznama v Evropsko unijo. |
| --- | --- |

7.

Dovoljenja se zahtevajo tudi, če namerava splošni uporabnik uvoziti snovi s kratkega seznama v Evropsko unijo.

| 8. | Gospodarski subjekt, ki omogoči dostop do snovi ali zmesi splošnemu uporabniku, mora preveriti predloženo dovoljenje in voditi evidenco pravnih poslov. |
| --- | --- |

8.

Gospodarski subjekt, ki omogoči dostop do snovi ali zmesi splošnemu uporabniku, mora preveriti predloženo dovoljenje in voditi evidenco pravnih poslov.

| 9. | Vsaka država članica mora določiti pravila za izdajo dovoljenja. Pristojni organ države članice zavrne izdajo dovoljenja vlagatelju, če obstaja utemeljeni sum o nezakonitosti nameravane uporabe. Izdana dovoljenja so veljavna v vseh državah članicah. Komisija lahko pripravi smernice glede tehničnih podrobnosti dovoljenja v pomoč pri vzajemnem priznavanju. |
| --- | --- |

9.

Vsaka država članica mora določiti pravila za izdajo dovoljenja. Pristojni organ države članice zavrne izdajo dovoljenja vlagatelju, če obstaja utemeljeni sum o nezakonitosti nameravane uporabe. Izdana dovoljenja so veljavna v vseh državah članicah. Komisija lahko pripravi smernice glede tehničnih podrobnosti dovoljenja v pomoč pri vzajemnem priznavanju.

Člen 6:   Poročanje o sumljivih pravnih poslih in tatvinah

| 10. | Pri večji prodaji zadevnih kemikalij (navedenih v Prilogi II, poleg vseh navedenih v Prilogi I, za katere se že uporablja zahteva za pridobitev dovoljenja) je treba poročati o sumljivih pravnih poslih in tatvinah. |
| --- | --- |

10.

Pri večji prodaji zadevnih kemikalij (navedenih v Prilogi II, poleg vseh navedenih v Prilogi I, za katere se že uporablja zahteva za pridobitev dovoljenja) je treba poročati o sumljivih pravnih poslih in tatvinah.

| 11. | V skladu s predlogom mora vsaka država članica imenovati nacionalno kontaktno točko (z jasno določeno telefonsko številko in e-naslovom) za poročanje o sumljivih pravnih poslih in tatvinah. Gospodarski subjekti morajo o vseh sumljivih pravnih poslih in tatvinah poročati brez odlašanja, po možnosti pa navesti tudi identiteto stranke. |
| --- | --- |

11.

V skladu s predlogom mora vsaka država članica imenovati nacionalno kontaktno točko (z jasno določeno telefonsko številko in e-naslovom) za poročanje o sumljivih pravnih poslih in tatvinah. Gospodarski subjekti morajo o vseh sumljivih pravnih poslih in tatvinah poročati brez odlašanja, po možnosti pa navesti tudi identiteto stranke.

| 12. | Komisija pripravi in posodablja smernice, na podlagi katerih gospodarski subjekti lažje prepoznajo sumljive pravne posle in o njih poročajo. Te smernice vključujejo tudi redno dopolnitev popisa dodatnih snovi, ki niso vključene niti v Prilogo I niti v Prilogo II, za katere se spodbuja prostovoljno poročanje o sumljivih pravnih poslih in tatvinah. |
| --- | --- |

12.

Komisija pripravi in posodablja smernice, na podlagi katerih gospodarski subjekti lažje prepoznajo sumljive pravne posle in o njih poročajo. Te smernice vključujejo tudi redno dopolnitev popisa dodatnih snovi, ki niso vključene niti v Prilogo I niti v Prilogo II, za katere se spodbuja prostovoljno poročanje o sumljivih pravnih poslih in tatvinah.

Člen 7:   Varstvo podatkov

| 13. | V uvodni izjavi 11 in členu 7 se zahteva, naj se pri obdelavi osebnih podatkov v skladu z uredbo vedno upoštevajo predpisi EU o varstvu podatkov, zlasti Direktiva 95/46/ES (4) in nacionalni predpisi o varstvu podatkov za izvajanje te direktive. Predlog ne vsebuje dodatnih določb o varstvu podatkov. |
| --- | --- |

13.

V uvodni izjavi 11 in členu 7 se zahteva, naj se pri obdelavi osebnih podatkov v skladu z uredbo vedno upoštevajo predpisi EU o varstvu podatkov, zlasti Direktiva 95/46/ES (4) in nacionalni predpisi o varstvu podatkov za izvajanje te direktive. Predlog ne vsebuje dodatnih določb o varstvu podatkov.

2.   Za ustrezno varstvo osebnih podatkov so potrebne podrobnejše določbe

| 14. | Poročanje o sumljivih pravnih poslih in tatvinah ter sistem izdaje dovoljenj in poročanja, predvidena v uredbi, zahtevata obdelavo osebnih podatkov. Oba vsaj deloma posegata v zasebno življenje in pravico do varstva osebnih podatkov, zato so potrebni ustrezni zaščitni ukrepi. |
| --- | --- |

14.

Poročanje o sumljivih pravnih poslih in tatvinah ter sistem izdaje dovoljenj in poročanja, predvidena v uredbi, zahtevata obdelavo osebnih podatkov. Oba vsaj deloma posegata v zasebno življenje in pravico do varstva osebnih podatkov, zato so potrebni ustrezni zaščitni ukrepi.

| 15. | ENVP pozdravlja dejstvo, da predlog vsebuje ločeno določbo (člen 7) o varstvu podatkov. Kljub temu pa ta edina in zelo splošna določba, predvidena v predlogu, ne zadostuje za ustrezno obravnavanje pomislekov o varstvu podatkov, ki jih sprožajo predlagani ukrepi. Prav tako v ustreznih členih predloga (členi 4, 5 in 6) niso dovolj podrobno opisane posebnosti predvidenih operacij obdelave podatkov. |
| --- | --- |

15.

ENVP pozdravlja dejstvo, da predlog vsebuje ločeno določbo (člen 7) o varstvu podatkov. Kljub temu pa ta edina in zelo splošna določba, predvidena v predlogu, ne zadostuje za ustrezno obravnavanje pomislekov o varstvu podatkov, ki jih sprožajo predlagani ukrepi. Prav tako v ustreznih členih predloga (členi 4, 5 in 6) niso dovolj podrobno opisane posebnosti predvidenih operacij obdelave podatkov.

| 16. | V ponazoritev je mogoče v zvezi z izdajo dovoljenj navesti, da se z uredbo od gospodarskih subjektov zahteva vodenje evidence pravnih poslov, za katere je bilo izdano dovoljenje, ne da bi bilo podrobneje določeno, katere osebne podatke morajo te evidence vsebovati, kako dolgo jih je treba hraniti ter komu in pod kakšnimi pogoji jih je mogoče razkriti. Prav tako ni določeno, kateri podatki se zbirajo ob obdelavi vlog za izdajo dovoljenj. |
| --- | --- |

16.

V ponazoritev je mogoče v zvezi z izdajo dovoljenj navesti, da se z uredbo od gospodarskih subjektov zahteva vodenje evidence pravnih poslov, za katere je bilo izdano dovoljenje, ne da bi bilo podrobneje določeno, katere osebne podatke morajo te evidence vsebovati, kako dolgo jih je treba hraniti ter komu in pod kakšnimi pogoji jih je mogoče razkriti. Prav tako ni določeno, kateri podatki se zbirajo ob obdelavi vlog za izdajo dovoljenj.

| 17. | V zvezi z zahtevo za poročanje o sumljivih pravnih poslih in tatvinah se s predlogom uvaja zahteva za poročanje, ne da bi bilo podrobneje določeno, kaj dejansko je sumljiv pravni posel, o katerih osebnih podatkih je treba poročati, kako dolgo je treba hraniti evidentirane podatke ter komu in pod kakšnimi pogoji jih je mogoče razkriti. Prav tako predlog ne vsebuje podrobnejših podatkov o „nacionalnih kontaktnih točkah“, ki jih je treba imenovati, podatkovni bazi, ki jo te kontaktne točke lahko vzpostavijo za svoje države članice, ali morebitni podatkovni bazi, ki bi se lahko vzpostavila na ravni EU. |
| --- | --- |

17.

V zvezi z zahtevo za poročanje o sumljivih pravnih poslih in tatvinah se s predlogom uvaja zahteva za poročanje, ne da bi bilo podrobneje določeno, kaj dejansko je sumljiv pravni posel, o katerih osebnih podatkih je treba poročati, kako dolgo je treba hraniti evidentirane podatke ter komu in pod kakšnimi pogoji jih je mogoče razkriti. Prav tako predlog ne vsebuje podrobnejših podatkov o „nacionalnih kontaktnih točkah“, ki jih je treba imenovati, podatkovni bazi, ki jo te kontaktne točke lahko vzpostavijo za svoje države članice, ali morebitni podatkovni bazi, ki bi se lahko vzpostavila na ravni EU.

| 18. | Z vidika varstva podatkov je zbiranje podatkov o sumljivih pravnih poslih najbolj občutljivo področje predloga. Ustrezne določbe je treba pojasniti, da se zagotovi sorazmernost obdelave podatkov in preprečijo zlorabe. V ta namen je treba pogoje za obdelavo podatkov jasno opredeliti in uporabiti ustrezne zaščitne ukrepe. |
| --- | --- |

18.

Z vidika varstva podatkov je zbiranje podatkov o sumljivih pravnih poslih najbolj občutljivo področje predloga. Ustrezne določbe je treba pojasniti, da se zagotovi sorazmernost obdelave podatkov in preprečijo zlorabe. V ta namen je treba pogoje za obdelavo podatkov jasno opredeliti in uporabiti ustrezne zaščitne ukrepe.

| 19. | Pomembno je, da se podatki ne uporabijo za druge namene kot za boj proti terorizmu (in drugim kaznivim dejanjem, ki vključujejo zlorabo kemikalij za doma narejene eksplozivne naprave). Prav tako se podatki ne smejo dolgo hraniti, zlasti če se predvideva, da bo potencialnih ali dejanskih prejemnikov veliko in/ali če se bodo podatki uporabljali za podatkovno rudarjenje. To je še pomembnejše takrat, ko je mogoče dokazati, da je bil začetni sum neutemeljen. V takih primerih je treba nadaljnje hranjenje podatkov posebej utemeljiti. V ponazoritev, ENVP v tem okviru navaja sodbo Evropskega sodišča za človekove pravice v zadevi S. in Marper proti Združenemu kraljestvu (2008) (5), v skladu s katero dolgotrajno hranjenje DNK oseb, ki niso bile obsojene za kazniva dejanja, krši njihovo pravico do zasebnosti iz člena 8 Evropske konvencije o človekovih pravicah. |
| --- | --- |

19.

Pomembno je, da se podatki ne uporabijo za druge namene kot za boj proti terorizmu (in drugim kaznivim dejanjem, ki vključujejo zlorabo kemikalij za doma narejene eksplozivne naprave). Prav tako se podatki ne smejo dolgo hraniti, zlasti če se predvideva, da bo potencialnih ali dejanskih prejemnikov veliko in/ali če se bodo podatki uporabljali za podatkovno rudarjenje. To je še pomembnejše takrat, ko je mogoče dokazati, da je bil začetni sum neutemeljen. V takih primerih je treba nadaljnje hranjenje podatkov posebej utemeljiti. V ponazoritev, ENVP v tem okviru navaja sodbo Evropskega sodišča za človekove pravice v zadevi S. in Marper proti Združenemu kraljestvu (2008) (5), v skladu s katero dolgotrajno hranjenje DNK oseb, ki niso bile obsojene za kazniva dejanja, krši njihovo pravico do zasebnosti iz člena 8 Evropske konvencije o človekovih pravicah.

| 20. | Zato ENVP priporoča, naj se členi 5, 6 in 7 predloga dopolnijo s podrobnejšimi določbami, s katerimi bi se ti pomisleki ustrezno obravnavali. Nekatera posebna priporočila bodo navedena v nadaljevanju. |
| --- | --- |

20.

Zato ENVP priporoča, naj se členi 5, 6 in 7 predloga dopolnijo s podrobnejšimi določbami, s katerimi bi se ti pomisleki ustrezno obravnavali. Nekatera posebna priporočila bodo navedena v nadaljevanju.

| 21. | Poleg tega je treba proučiti, ali je mogoče opredeliti posebne in podrobnejše določbe v obliki izvedbene odločbe Komisije v skladu s členi 10, 11 in 12 predloga, v kateri bi se obravnavala dodatna vprašanja v zvezi z varstvom podatkov na praktični ravni. |
| --- | --- |

21.

Poleg tega je treba proučiti, ali je mogoče opredeliti posebne in podrobnejše določbe v obliki izvedbene odločbe Komisije v skladu s členi 10, 11 in 12 predloga, v kateri bi se obravnavala dodatna vprašanja v zvezi z varstvom podatkov na praktični ravni.

| 22. | Ne nazadnje ENVP tudi priporoča, naj se v smernice Komisije o sumljivih pravnih poslih in tehničnih podrobnostih dovoljenj vključijo še podrobnejše določbe o obdelavi in varstvu podatkov. Obe smernici in morebitna izvedbena odločba na področju varstva podatkov je treba sprejeti po posvetovanju z ENVP in – pri izvajanju na nacionalni ravni – z delovno skupino za varstvo podatkov iz člena 29. V uredbi je treba to jasno predvideti, prav tako pa tudi posebej opredeliti seznam glavnih vprašanj, ki jih je treba obravnavati v smernicah/izvedbeni odločbi. |
| --- | --- |

22.

Ne nazadnje ENVP tudi priporoča, naj se v smernice Komisije o sumljivih pravnih poslih in tehničnih podrobnostih dovoljenj vključijo še podrobnejše določbe o obdelavi in varstvu podatkov. Obe smernici in morebitna izvedbena odločba na področju varstva podatkov je treba sprejeti po posvetovanju z ENVP in – pri izvajanju na nacionalni ravni – z delovno skupino za varstvo podatkov iz člena 29. V uredbi je treba to jasno predvideti, prav tako pa tudi posebej opredeliti seznam glavnih vprašanj, ki jih je treba obravnavati v smernicah/izvedbeni odločbi.

3.   Priporočila v zvezi z izdajanjem dovoljenj in evidentiranjem pravnih poslov

3.1   
  Priporočila za člen 5 predloga

Najdaljše obdobje shranjevanja in kategorije zbranih podatkov

| 23. | ENVP priporoča, naj se v členu 5 uredbe določijo najdaljše obdobje shranjevanja podatkov (na prvi pogled največ dve leti) in kategorije osebnih podatkov, ki se evidentirajo (ne presegajo imena, številke dovoljenja in kupljenih artiklov). Ti priporočili izhajata iz načela nujnosti in sorazmernosti: zbiranje in hranjenje osebnih podatkov mora biti omejeno na to, kar je nujno potrebno za zasledovane namene (glej člen 6(c) in (e) Direktive 95/46/ES). Če so take specifikacije prepuščene nacionalni zakonodaji ali praksi, bo to verjetno vodilo k nepotrebnim negotovostim in neenaki obravnavi podobnih primerov v praksi. |
| --- | --- |

23.

ENVP priporoča, naj se v členu 5 uredbe določijo najdaljše obdobje shranjevanja podatkov (na prvi pogled največ dve leti) in kategorije osebnih podatkov, ki se evidentirajo (ne presegajo imena, številke dovoljenja in kupljenih artiklov). Ti priporočili izhajata iz načela nujnosti in sorazmernosti: zbiranje in hranjenje osebnih podatkov mora biti omejeno na to, kar je nujno potrebno za zasledovane namene (glej člen 6(c) in (e) Direktive 95/46/ES). Če so take specifikacije prepuščene nacionalni zakonodaji ali praksi, bo to verjetno vodilo k nepotrebnim negotovostim in neenaki obravnavi podobnih primerov v praksi.

Prepoved zbiranja „posebnih kategorij podatkov“

| 24. | Dalje bi bilo treba s členom 5 uredbe prav tako izrecno prepovedati – v povezavi s postopkom izdaje dovoljenj – zbiranje in obdelavo „posebnih kategorij podatkov“ (kakor je opredeljeno v členu 8 Direktive 95/46/ES), kakršni so med drugim tudi osebni podatki, ki kažejo na rasno ali etnično pripadnost, politična mnenja, verska ali filozofska prepričanja. |
| --- | --- |

24.

Dalje bi bilo treba s členom 5 uredbe prav tako izrecno prepovedati – v povezavi s postopkom izdaje dovoljenj – zbiranje in obdelavo „posebnih kategorij podatkov“ (kakor je opredeljeno v členu 8 Direktive 95/46/ES), kakršni so med drugim tudi osebni podatki, ki kažejo na rasno ali etnično pripadnost, politična mnenja, verska ali filozofska prepričanja.

| 25. | To naj bi tudi pomagalo zagotoviti, da vlagatelji prošenj ne bi bili diskriminacijsko obravnavani, na primer, zaradi rase, državljanstva oziroma političnega ali verskega prepričanja. V tem okviru ENVP poudarja, da je zagotavljanje visoke stopnje varstva podatkov tudi sredstvo v boju proti rasizmu, ksenofobiji in diskriminaciji, ki v zameno lahko prispeva k preprečevanju radikalizma in novačenja za terorizem. |
| --- | --- |

25.

To naj bi tudi pomagalo zagotoviti, da vlagatelji prošenj ne bi bili diskriminacijsko obravnavani, na primer, zaradi rase, državljanstva oziroma političnega ali verskega prepričanja. V tem okviru ENVP poudarja, da je zagotavljanje visoke stopnje varstva podatkov tudi sredstvo v boju proti rasizmu, ksenofobiji in diskriminaciji, ki v zameno lahko prispeva k preprečevanju radikalizma in novačenja za terorizem.

3.2   
  Priporočila za smernice/izvedbeno odločbo

Podatki, zbrani med postopkom izdaje dovoljenj

| 26. | Uredba določa, da se vloge za izdajo dovoljenja zavrnejo, če obstaja utemeljen sum o nezakonitosti nameravane uporabe. V tem smislu bi bilo koristno, če bi smernice ali izvedbena odločba podrobno določile podatke, ki jih organi, pristojni za izdajo dovoljenj, lahko zbirajo v povezavi z vlogo za izdajo dovoljenja. |
| --- | --- |

26.

Uredba določa, da se vloge za izdajo dovoljenja zavrnejo, če obstaja utemeljen sum o nezakonitosti nameravane uporabe. V tem smislu bi bilo koristno, če bi smernice ali izvedbena odločba podrobno določile podatke, ki jih organi, pristojni za izdajo dovoljenj, lahko zbirajo v povezavi z vlogo za izdajo dovoljenja.

Namenska omejitev

| 27. | V smernicah ali izvedbeni odločbi bi moralo biti navedeno, da se lahko evidence razkrijejo samo pristojnim organom pregona, ki preiskujejo teroristične dejavnosti ali druge sume nezakonite zlorabe predhodnih sestavin za eksplozive. Informacije se ne smejo uporabiti za nobene dodatne namene (glej člen 6(b) Direktive 95/46/ES). |
| --- | --- |

27.

V smernicah ali izvedbeni odločbi bi moralo biti navedeno, da se lahko evidence razkrijejo samo pristojnim organom pregona, ki preiskujejo teroristične dejavnosti ali druge sume nezakonite zlorabe predhodnih sestavin za eksplozive. Informacije se ne smejo uporabiti za nobene dodatne namene (glej člen 6(b) Direktive 95/46/ES).

Obveščanje posameznikov, na katere se osebni podatki nanašajo, o evidentiranju pravnih poslov (in poročanju o sumljivih pravnih poslih)

| 28. | ENVP tudi priporoča, naj bo v smernicah ali izvedbeni odločbi opredeljeno, da mora organ, pristojen za izdajo dovoljenj – ki je najprimernejši za neposredno obveščanje posameznikov, na katere se osebni podatki nanašajo –, obvestiti imetnike dovoljenj o tem, da bodo njihovi nakupi evidentirani in da se o njih lahko poroča, če se ugotovi, da so „sumljivi“ (glej člena 10 in 11 Direktive 95/46/ES). |
| --- | --- |

28.

ENVP tudi priporoča, naj bo v smernicah ali izvedbeni odločbi opredeljeno, da mora organ, pristojen za izdajo dovoljenj – ki je najprimernejši za neposredno obveščanje posameznikov, na katere se osebni podatki nanašajo –, obvestiti imetnike dovoljenj o tem, da bodo njihovi nakupi evidentirani in da se o njih lahko poroča, če se ugotovi, da so „sumljivi“ (glej člena 10 in 11 Direktive 95/46/ES).

4.   Priporočila v zvezi s poročanjem o sumljivih pravnih poslih in tatvinah

4.1   
  Priporočila za člen 6 predloga

| 29. | ENVP priporoča, naj se v predlogu pojasnita vloga in narava nacionalnih kontaktnih točk. Ocena učinka iz odstavka 6.33 se nanaša na možnost, da te kontaktne točke ne bi bile samo „organi pregona“, temveč bi bile tudi „združenja“. Zakonodajni dokumenti ne vsebujejo nobenih dodatnih informacij v zvezi s tem. To je treba pojasniti, predvsem v členu 6.2 predloga. Načeloma morajo podatke hraniti organi pregona – drugačne prakse je treba zelo jasno utemeljiti. |
| --- | --- |

29.

ENVP priporoča, naj se v predlogu pojasnita vloga in narava nacionalnih kontaktnih točk. Ocena učinka iz odstavka 6.33 se nanaša na možnost, da te kontaktne točke ne bi bile samo „organi pregona“, temveč bi bile tudi „združenja“. Zakonodajni dokumenti ne vsebujejo nobenih dodatnih informacij v zvezi s tem. To je treba pojasniti, predvsem v členu 6.2 predloga. Načeloma morajo podatke hraniti organi pregona – drugačne prakse je treba zelo jasno utemeljiti.

| 30. | Poleg je treba v členu 6 uredbe podrobneje določiti osebne podatke, ki se evidentirajo (ne presegajo imena, številke dovoljenja, kupljenih artiklov in razlogov za sum). Ta priporočila izhajajo iz načela nujnosti in sorazmernosti: zbiranje osebnih podatkov mora biti omejeno na to, kar je nujno potrebno za zasledovane namene (glej člen 6(c) Direktive 95/46/ES). V tem okviru veljajo podobni razmisleki, kot so navedeni v točki 23. |
| --- | --- |

30.

Poleg je treba v členu 6 uredbe podrobneje določiti osebne podatke, ki se evidentirajo (ne presegajo imena, številke dovoljenja, kupljenih artiklov in razlogov za sum). Ta priporočila izhajajo iz načela nujnosti in sorazmernosti: zbiranje osebnih podatkov mora biti omejeno na to, kar je nujno potrebno za zasledovane namene (glej člen 6(c) Direktive 95/46/ES). V tem okviru veljajo podobni razmisleki, kot so navedeni v točki 23.

| 31. | V členu 6 uredbe je treba prav tako izrecno prepovedati – v povezavi s postopkom poročanja – zbiranje in obdelavo „posebnih kategorij podatkov“ (kakor sta opredeljena v členu 8 Direktive 95/46/ES), kot so med drugim osebni podatki, ki kažejo na rasno ali etnično pripadnost, politična mnenja, verska ali filozofska prepričanja (glej tudi točki 24 in 25). |
| --- | --- |

31.

V členu 6 uredbe je treba prav tako izrecno prepovedati – v povezavi s postopkom poročanja – zbiranje in obdelavo „posebnih kategorij podatkov“ (kakor sta opredeljena v členu 8 Direktive 95/46/ES), kot so med drugim osebni podatki, ki kažejo na rasno ali etnično pripadnost, politična mnenja, verska ali filozofska prepričanja (glej tudi točki 24 in 25).

| 32. | Ne nazadnje je treba v členu 6 določiti najdaljše obdobje shranjevanja podatkov glede na njegove namene. ENVP priporoča, naj se – razen če sumljiv pravni posel ali tatvina ni vodila k posebni preiskavi, preiskava pa še vedno poteka – vsi evidentirani sumljivi pravni posli in tatvine izbrišejo iz podatkovne baze po izteku določenega obdobja (na prvi pogled najpozneje dve leti po datumu poročila). To bi moralo pomagati zagotoviti, da v primerih, ko sum ni bil potrjen (ali celo dodatno preiskan), nedolžni posamezniki ne bi neprimerno dolgo ostajali na „črnem seznamu“ in bili „osumljeni“ (glej člen 6(e) Direktive 95/46/ES). Prevelika odstopanja v zvezi s to točko na nacionalni ravni je treba vsekakor preprečiti. |
| --- | --- |

32.

Ne nazadnje je treba v členu 6 določiti najdaljše obdobje shranjevanja podatkov glede na njegove namene. ENVP priporoča, naj se – razen če sumljiv pravni posel ali tatvina ni vodila k posebni preiskavi, preiskava pa še vedno poteka – vsi evidentirani sumljivi pravni posli in tatvine izbrišejo iz podatkovne baze po izteku določenega obdobja (na prvi pogled najpozneje dve leti po datumu poročila). To bi moralo pomagati zagotoviti, da v primerih, ko sum ni bil potrjen (ali celo dodatno preiskan), nedolžni posamezniki ne bi neprimerno dolgo ostajali na „črnem seznamu“ in bili „osumljeni“ (glej člen 6(e) Direktive 95/46/ES). Prevelika odstopanja v zvezi s to točko na nacionalni ravni je treba vsekakor preprečiti.

| 33. | Ta omejitev pa je nujna tudi za zagotovitev načela kakovosti podatkov (glej člen 6(d) Direktive 95/46/ES) ter druga pomembna pravna načela, kot je domneva nedolžnosti. To ne samo vodi k ustreznejši stopnji zaščite posameznikov, temveč hkrati tudi omogoča organom pregona, da se učinkoviteje osredotočijo na resnejše primere, pri katerih bo sum nazadnje verjetno potrjen. |
| --- | --- |

33.

Ta omejitev pa je nujna tudi za zagotovitev načela kakovosti podatkov (glej člen 6(d) Direktive 95/46/ES) ter druga pomembna pravna načela, kot je domneva nedolžnosti. To ne samo vodi k ustreznejši stopnji zaščite posameznikov, temveč hkrati tudi omogoča organom pregona, da se učinkoviteje osredotočijo na resnejše primere, pri katerih bo sum nazadnje verjetno potrjen.

4.2   
  Priporočila za smernice/izvedbeno odločbo

Opredeliti je treba merila za sumljiv pravni posel

| 34. | V predlogu ni opredeljeno, kateri pravni posel naj bi bil „sumljiv“. Vendar je v členu 6(6)(a) predloga predvideno, da Komisija „pripravi in posodablja smernice“ in zagotovi informacije, „kako prepoznati sumljive pravne posle in o njih poročati“. |
| --- | --- |

34.

V predlogu ni opredeljeno, kateri pravni posel naj bi bil „sumljiv“. Vendar je v členu 6(6)(a) predloga predvideno, da Komisija „pripravi in posodablja smernice“ in zagotovi informacije, „kako prepoznati sumljive pravne posle in o njih poročati“.

| 35. | ENVP pozdravlja dejstvo, da predlog od Komisije zahteva pripravo smernic. Te morajo biti dovolj jasne in konkretne, da se z njimi prepreči preširoko razlaganje in tako čim bolj zmanjšajo prenosi osebnih podatkov organom pregona in preprečijo kakršne koli samovoljne ali diskriminacijske prakse, na primer zaradi rasne ali nacionalne pripadnosti oziroma političnega ali verskega prepričanja. |
| --- | --- |

35.

ENVP pozdravlja dejstvo, da predlog od Komisije zahteva pripravo smernic. Te morajo biti dovolj jasne in konkretne, da se z njimi prepreči preširoko razlaganje in tako čim bolj zmanjšajo prenosi osebnih podatkov organom pregona in preprečijo kakršne koli samovoljne ali diskriminacijske prakse, na primer zaradi rasne ali nacionalne pripadnosti oziroma političnega ali verskega prepričanja.

Namenska omejitev, zaupnost, varnost in dostop

| 36. | V smernicah/izvedbenih predpisih je treba poleg tega določiti, da morajo biti informacije varne in zaupne, razkrijejo pa se lahko samo pristojnim organom pregona, ki preiskujejo teroristične dejavnosti ali druge sume nezakonite zlorabe predhodnih sestavin za eksplozive. Informacij ni dovoljeno uporabiti za dodatne namene, na primer davčni organi ali organi, pristojni za priseljevanje, jih ne smejo uporabiti za preiskovanje nepovezanih zadev. |
| --- | --- |

36.

V smernicah/izvedbenih predpisih je treba poleg tega določiti, da morajo biti informacije varne in zaupne, razkrijejo pa se lahko samo pristojnim organom pregona, ki preiskujejo teroristične dejavnosti ali druge sume nezakonite zlorabe predhodnih sestavin za eksplozive. Informacij ni dovoljeno uporabiti za dodatne namene, na primer davčni organi ali organi, pristojni za priseljevanje, jih ne smejo uporabiti za preiskovanje nepovezanih zadev.

| 37. | V smernicah/izvedbeni odločbi je treba poleg tega še podrobno določiti, kdo ima lahko dostop do podatkov, ki jih prejmejo (in hranijo) nacionalne kontaktne točke. Dostop/razkritja morajo biti strogo omejena na potrebo po seznanitvi. Proučiti je treba tudi objavo seznama potencialnih prejemnikov. |
| --- | --- |

37.

V smernicah/izvedbeni odločbi je treba poleg tega še podrobno določiti, kdo ima lahko dostop do podatkov, ki jih prejmejo (in hranijo) nacionalne kontaktne točke. Dostop/razkritja morajo biti strogo omejena na potrebo po seznanitvi. Proučiti je treba tudi objavo seznama potencialnih prejemnikov.

Pravice posameznikov, na katere se osebni podatki nanašajo, do dostopa

| 38. | S smernicami/izvedbeno odločbo je treba posameznikom, na katere se osebni podatki nanašajo, zagotoviti pravice do dostopa, če je ustrezno, vključno s popravkom ali izbrisom njihovih podatkov (glej člene 12–14 Direktive 95/46/ES). Obstoj te pravice – ali morebitne izjeme v skladu s členom 13 – ima lahko pomembne posledice. V okviru splošnih pravil ima posameznik, na katerega se osebni podatki nanašajo, na primer tudi pravico vedeti, ali se je o njegovem pravnem poslu poročalo kot o sumljivem. Vendar bi lahko (potencialna) uporaba te pravice prodajalca sestavin za eksplozive odvrnila od obveščanja o sumljivih pravnih poslih kupca. Zato je treba vse izjeme jasno utemeljiti in posebej opredeliti, po možnosti v uredbi, vsekakor pa v smernicah/izvedbeni odločbi. Predvideti je treba tudi mehanizem za popravo krivic, v katerega se vključijo nacionalne kontaktne točke. |
| --- | --- |

38.

S smernicami/izvedbeno odločbo je treba posameznikom, na katere se osebni podatki nanašajo, zagotoviti pravice do dostopa, če je ustrezno, vključno s popravkom ali izbrisom njihovih podatkov (glej člene 12–14 Direktive 95/46/ES). Obstoj te pravice – ali morebitne izjeme v skladu s členom 13 – ima lahko pomembne posledice. V okviru splošnih pravil ima posameznik, na katerega se osebni podatki nanašajo, na primer tudi pravico vedeti, ali se je o njegovem pravnem poslu poročalo kot o sumljivem. Vendar bi lahko (potencialna) uporaba te pravice prodajalca sestavin za eksplozive odvrnila od obveščanja o sumljivih pravnih poslih kupca. Zato je treba vse izjeme jasno utemeljiti in posebej opredeliti, po možnosti v uredbi, vsekakor pa v smernicah/izvedbeni odločbi. Predvideti je treba tudi mehanizem za popravo krivic, v katerega se vključijo nacionalne kontaktne točke.

5.   Dodatne pripombe

Redni pregled učinkovitosti

| 39. | ENVP pozdravlja dejstvo, da člen 16 predloga določa pregled uredbe (pet let po sprejetju). Vsekakor ENVP meni, da bi morali redni pregledi za vsak nov instrument dokazati, da ta še vedno pomeni učinkovito sredstvo v boju proti terorizmu (in drugi nezakoniti dejavnosti). ENVP priporoča, naj se v uredbi posebej navede, da se med takim pregledom proučijo tudi učinkovitost uredbe in njeni vplivi na temeljne pravice, vključno z varstvom podatkov. |
| --- | --- |

39.

ENVP pozdravlja dejstvo, da člen 16 predloga določa pregled uredbe (pet let po sprejetju). Vsekakor ENVP meni, da bi morali redni pregledi za vsak nov instrument dokazati, da ta še vedno pomeni učinkovito sredstvo v boju proti terorizmu (in drugi nezakoniti dejavnosti). ENVP priporoča, naj se v uredbi posebej navede, da se med takim pregledom proučijo tudi učinkovitost uredbe in njeni vplivi na temeljne pravice, vključno z varstvom podatkov.

III.   SKLEPNE UGOTOVITVE

| 40. | ENVP priporoča, naj se predlogu dodajo podrobnejše določbe za ustrezno obravnavo pomislekov v zvezi z varstvom podatkov. Poleg tega bi morale smernice Komisije o sumljivih pravnih poslih in tehničnih podrobnostih dovoljenj – in morebitna izvedbena odločba o varstvu podatkov – vsebovati tudi podrobnejše določbe o obdelavi in varstvu podatkov. Smernice (in morebitno izvedbeno odločbo) bi bilo treba sprejeti po posvetovanju z ENVP in – če je to ustrezno – z delovno skupino iz člena 29 s predstavniki organov za varstvo podatkov v državah članicah. |
| --- | --- |

40.

ENVP priporoča, naj se predlogu dodajo podrobnejše določbe za ustrezno obravnavo pomislekov v zvezi z varstvom podatkov. Poleg tega bi morale smernice Komisije o sumljivih pravnih poslih in tehničnih podrobnostih dovoljenj – in morebitna izvedbena odločba o varstvu podatkov – vsebovati tudi podrobnejše določbe o obdelavi in varstvu podatkov. Smernice (in morebitno izvedbeno odločbo) bi bilo treba sprejeti po posvetovanju z ENVP in – če je to ustrezno – z delovno skupino iz člena 29 s predstavniki organov za varstvo podatkov v državah članicah.

| 41. | V členu 5 uredbe je treba določiti najdaljše obdobje shranjevanja podatkov (na prvi pogled največ dve leti) za evidentirane pravne posle in kategorije osebnih podatkov, ki se evidentirajo (ne presegajo imena, številke dovoljenja in kupljenih artiklov). Obdelava posebnih kategorij podatkov bi morala biti izrecno prepovedana. |
| --- | --- |

41.

V členu 5 uredbe je treba določiti najdaljše obdobje shranjevanja podatkov (na prvi pogled največ dve leti) za evidentirane pravne posle in kategorije osebnih podatkov, ki se evidentirajo (ne presegajo imena, številke dovoljenja in kupljenih artiklov). Obdelava posebnih kategorij podatkov bi morala biti izrecno prepovedana.

| 42. | Vloga in narava kontaktnih točk bi morali biti pojasnjeni v členu 6 predloga. V tej določbi je treba opredeliti tudi najdaljše obdobje shranjevanja podatkov o evidentiranih sumljivih pravnih poslih (na prvi pogled največ dve leti) in tudi osebnih podatkov, ki se evidentirajo (ne presegajo imena, številke dovoljenja, kupljenih artiklov in razlogov za sum). Obdelava posebnih kategorij podatkov bi morala biti izrecno prepovedana. |
| --- | --- |

42.

Vloga in narava kontaktnih točk bi morali biti pojasnjeni v členu 6 predloga. V tej določbi je treba opredeliti tudi najdaljše obdobje shranjevanja podatkov o evidentiranih sumljivih pravnih poslih (na prvi pogled največ dve leti) in tudi osebnih podatkov, ki se evidentirajo (ne presegajo imena, številke dovoljenja, kupljenih artiklov in razlogov za sum). Obdelava posebnih kategorij podatkov bi morala biti izrecno prepovedana.

| 43. | Poleg tega je treba v smernicah/izvedbeni odločbi podrobno določiti podatke, ki jih organi, pristojni za izdajo dovoljenj, lahko zbirajo v povezavi z vlogo za izdajo dovoljenja. Jasno je treba omejiti tudi namene, za katere se lahko podatki uporabijo. Podobne določbe bi morale veljati tudi za evidence sumljivih pravnih poslov. V smernicah/izvedbeni odločbi je treba določiti, da mora organ, pristojen za izdajo dovoljenja, obvestiti imetnike dovoljenj o tem, da bodo njihovi nakupi evidentirani in da se o njih lahko poroča, če se ugotovi, da so „sumljivi“. V smernicah/izvedbeni odločbi je treba poleg tega še podrobno določiti, kdo ima lahko dostop do podatkov, ki jih prejmejo (in hranijo) nacionalne kontaktne točke. Dostop/razkritja morajo biti strogo omejeni na potrebo po seznanitvi. Določiti je treba tudi ustrezne pravice do dostopa posameznikom, na katere se osebni podatki nanašajo, ter jasno določiti in upravičiti vse izjeme. |
| --- | --- |

43.

Poleg tega je treba v smernicah/izvedbeni odločbi podrobno določiti podatke, ki jih organi, pristojni za izdajo dovoljenj, lahko zbirajo v povezavi z vlogo za izdajo dovoljenja. Jasno je treba omejiti tudi namene, za katere se lahko podatki uporabijo. Podobne določbe bi morale veljati tudi za evidence sumljivih pravnih poslov. V smernicah/izvedbeni odločbi je treba določiti, da mora organ, pristojen za izdajo dovoljenja, obvestiti imetnike dovoljenj o tem, da bodo njihovi nakupi evidentirani in da se o njih lahko poroča, če se ugotovi, da so „sumljivi“. V smernicah/izvedbeni odločbi je treba poleg tega še podrobno določiti, kdo ima lahko dostop do podatkov, ki jih prejmejo (in hranijo) nacionalne kontaktne točke. Dostop/razkritja morajo biti strogo omejeni na potrebo po seznanitvi. Določiti je treba tudi ustrezne pravice do dostopa posameznikom, na katere se osebni podatki nanašajo, ter jasno določiti in upravičiti vse izjeme.

| 44. | Učinkovitost predvidenih ukrepov je treba redno preverjati in hkrati proučiti njihov vpliv na zasebnost. |
| --- | --- |

44.

Učinkovitost predvidenih ukrepov je treba redno preverjati in hkrati proučiti njihov vpliv na zasebnost.

V Bruslju, 15. decembra 2010

Peter HUSTINX

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

---

(1)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

1

(2)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

2

(3)  COM(2010) 473 konč.

3

(4)  Navedeno v opombi 1.

4

(5)  S. in Marper proti Združenemu kraljestvu (4. december 2008) (pritožbi št. 30562/04 in 30566/04).

5

---

| 1.4.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 101/6 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 101/6

---

Mnenje evropskega nadzornika za varstvo podatkov o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom – „Strategija o izvajanju notranje varnosti EU: pet korakov k varnejši Evropi“

2011/C 101/02

EVROPSKI NADZORNIK ZA VARSTVO PODATKOV JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 16 Pogodbe,

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah ter zlasti členov 7 in 8 Listine,

ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (1),

ob upoštevanju zahteve po posvetovanju z ENVP v skladu z Uredbo ES št. 45/2001 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (2), zlasti člena 41 Uredbe –

SPREJEL NASLEDNJE MNENJE:

I.   UVOD

| 1. | Komisija je 22. novembra 2010 sprejela sporočilo z naslovom: „Strategija o izvajanju notranje varnosti EU: pet korakov k varnejši Evropi“ (v nadaljnjem besedilu: sporočilo) (3). Sporočilo je bilo poslano evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov (ENVP), da bi se Komisija z njim posvetovala. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 22. novembra 2010 sprejela sporočilo z naslovom: „Strategija o izvajanju notranje varnosti EU: pet korakov k varnejši Evropi“ (v nadaljnjem besedilu: sporočilo) (3). Sporočilo je bilo poslano evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov (ENVP), da bi se Komisija z njim posvetovala.

| 2. | ENVP je zadovoljen, da ga je Komisija zaprosila za mnenje. ENVP je že pred sprejetjem sporočila podal neformalne pripombe o osnutku besedila, od katerih so bile nekatere upoštevane v končni različici sporočila. |
| --- | --- |

2.

ENVP je zadovoljen, da ga je Komisija zaprosila za mnenje. ENVP je že pred sprejetjem sporočila podal neformalne pripombe o osnutku besedila, od katerih so bile nekatere upoštevane v končni različici sporočila.

Ozadje sporočila

| 3. | Strategija notranje varnosti EU, obravnavana v sporočilu, je bila sprejeta 23. februarja 2010 v okviru španskega predsedstva. (4) Strategija določa evropski model varnosti, ki med drugim vključuje ukrepe pri kazenskem pregonu, pravosodno sodelovanje, upravljanje meja in civilno zaščito, ob ustreznem upoštevanju skupnih evropskih vrednot, kot so temeljne pravice. Štirje glavni cilji strategije so:






  — | javnosti predstaviti sedanje instrumente EU, ki državljanom EU že pomagajo zagotavljati varnost in svobodo ter dodano vrednost EU na tem področju; |
| --- | --- | --- |

3.

Strategija notranje varnosti EU, obravnavana v sporočilu, je bila sprejeta 23. februarja 2010 v okviru španskega predsedstva. (4) Strategija določa evropski model varnosti, ki med drugim vključuje ukrepe pri kazenskem pregonu, pravosodno sodelovanje, upravljanje meja in civilno zaščito, ob ustreznem upoštevanju skupnih evropskih vrednot, kot so temeljne pravice. Štirje glavni cilji strategije so:

—

javnosti predstaviti sedanje instrumente EU, ki državljanom EU že pomagajo zagotavljati varnost in svobodo ter dodano vrednost EU na tem področju;

| — | nadaljevati razvoj skupnih orodij in politik s celovitejšim pristopom, ki obravnava tudi vzroke negotovosti in ne le posledice; |
| --- | --- |

—

nadaljevati razvoj skupnih orodij in politik s celovitejšim pristopom, ki obravnava tudi vzroke negotovosti in ne le posledice;

| — | okrepiti kazenski pregon in pravosodno sodelovanje, upravljanje meja, civilno zaščito in obvladovanje nesreč. |
| --- | --- |

—

okrepiti kazenski pregon in pravosodno sodelovanje, upravljanje meja, civilno zaščito in obvladovanje nesreč.

| 4. | Namen strategije notranje varnosti EU je obravnavati najhujše nevarnosti in izzive za varnost EU, kot so huda kazniva dejanja in organizirani kriminal, terorizem in kibernetski kriminal, upravljanje zunanjih meja EU ter večja odpornost na naravne nesreče in nesreče, ki jih povzroči človek. Strategija določa splošne smernice, načela in navodila o načinih, kako bi se morala EU odzvati na ta vprašanja, ter poziva Komisijo, naj predlaga časovno opredeljene ukrepe za izvajanje strategije. |
| --- | --- |

4.

Namen strategije notranje varnosti EU je obravnavati najhujše nevarnosti in izzive za varnost EU, kot so huda kazniva dejanja in organizirani kriminal, terorizem in kibernetski kriminal, upravljanje zunanjih meja EU ter večja odpornost na naravne nesreče in nesreče, ki jih povzroči človek. Strategija določa splošne smernice, načela in navodila o načinih, kako bi se morala EU odzvati na ta vprašanja, ter poziva Komisijo, naj predlaga časovno opredeljene ukrepe za izvajanje strategije.

| 5. | Poleg tega se je v tej zvezi pomembno sklicevati na najnovejše sklepe Sveta za pravosodje in notranje zadeve o oblikovanju in izvajanju političnega cikla EU za organizirani kriminal in hude oblike mednarodne kriminalitete, sprejete 8. in 9. novembra 2010 (5) (v nadaljnjem besedilu: sklepi iz novembra 2010). V tem dokumentu so upoštevani sklepi Sveta o strukturi notranje varnosti za leto 2006 (6) in naveden poziv Svetu in Komisiji, naj opredelita vsestransko strategijo notranje varnosti EU na podlagi skupnih vrednot EU in načel, kot so znova potrjeni v Listini EU o temeljnih pravicah. (7) |
| --- | --- |

5.

Poleg tega se je v tej zvezi pomembno sklicevati na najnovejše sklepe Sveta za pravosodje in notranje zadeve o oblikovanju in izvajanju političnega cikla EU za organizirani kriminal in hude oblike mednarodne kriminalitete, sprejete 8. in 9. novembra 2010 (5) (v nadaljnjem besedilu: sklepi iz novembra 2010). V tem dokumentu so upoštevani sklepi Sveta o strukturi notranje varnosti za leto 2006 (6) in naveden poziv Svetu in Komisiji, naj opredelita vsestransko strategijo notranje varnosti EU na podlagi skupnih vrednot EU in načel, kot so znova potrjeni v Listini EU o temeljnih pravicah. (7)

| 6. | Sklepi iz novembra 2010 se med smernicami in cilji za izvajanje strategije notranje varnosti EU nanašajo na razmislek o proaktivnem pristopu na podlagi obveščevalnih podatkov, tesnem sodelovanju med agencijami EU, vključno z nadaljnjim izboljšanjem izmenjave informacij med njimi in ciljem ozaveščanja državljanov glede pomena dejavnosti Unije na področju varstva in zaščite. V sklepih je še poziv Komisiji, naj skupaj s strokovnjaki iz ustreznih agencij in držav članic razvije večletni strateški načrt za vsako prednostno nalogo, v katerem bo opredeljena najustreznejša strategija za rešitev težave. Komisijo še pozivajo, naj po posvetu s strokovnjaki iz držav članic in agencij EU razvije neodvisni mehanizem za oceno izvajanja večletnega strateškega načrta. ENVP se bo k tem vprašanjem vrnil pozneje v tem mnenju, ker so tesno povezana z varstvom osebnih podatkov, zasebnostjo in drugimi povezanimi temeljnimi pravicami in svoboščinami oziroma pomembno vplivajo nanje. |
| --- | --- |

6.

Sklepi iz novembra 2010 se med smernicami in cilji za izvajanje strategije notranje varnosti EU nanašajo na razmislek o proaktivnem pristopu na podlagi obveščevalnih podatkov, tesnem sodelovanju med agencijami EU, vključno z nadaljnjim izboljšanjem izmenjave informacij med njimi in ciljem ozaveščanja državljanov glede pomena dejavnosti Unije na področju varstva in zaščite. V sklepih je še poziv Komisiji, naj skupaj s strokovnjaki iz ustreznih agencij in držav članic razvije večletni strateški načrt za vsako prednostno nalogo, v katerem bo opredeljena najustreznejša strategija za rešitev težave. Komisijo še pozivajo, naj po posvetu s strokovnjaki iz držav članic in agencij EU razvije neodvisni mehanizem za oceno izvajanja večletnega strateškega načrta. ENVP se bo k tem vprašanjem vrnil pozneje v tem mnenju, ker so tesno povezana z varstvom osebnih podatkov, zasebnostjo in drugimi povezanimi temeljnimi pravicami in svoboščinami oziroma pomembno vplivajo nanje.

Vsebina in cilj sporočila

| 7. | V sporočilu je predlaganih pet strateških ciljev, ki so vsi povezani z zasebnostjo in varstvom podatkov:






  — | razbijanje mednarodnih kriminalnih mrež, |
| --- | --- | --- |

7.

V sporočilu je predlaganih pet strateških ciljev, ki so vsi povezani z zasebnostjo in varstvom podatkov:

—

razbijanje mednarodnih kriminalnih mrež,

| — | preprečevanje terorizma ter obravnavanje radikalizacije in novačenja, |
| --- | --- |

—

preprečevanje terorizma ter obravnavanje radikalizacije in novačenja,

| — | zvišanje ravni varnosti v kibernetičnem prostoru za državljane in podjetja, |
| --- | --- |

—

zvišanje ravni varnosti v kibernetičnem prostoru za državljane in podjetja,

| — | povečanje varnosti z upravljanjem meja in |
| --- | --- |

—

povečanje varnosti z upravljanjem meja in

| — | povečanje odpornosti Evrope na krize in nesreče. |
| --- | --- |

—

povečanje odpornosti Evrope na krize in nesreče.

| 8. | V strategiji o izvajanju notranje varnosti EU, kot je predlagana v sporočilu, je predstavljen skupni program za države članice, Evropski parlament, Komisijo, Svet, agencije in druge, vključno s civilno družbo in lokalnimi organi, in predlagano, kako bi morali vsi sodelovati v naslednjih štirih letih za doseganje ciljev strategije o izvajanju varnosti EU. |
| --- | --- |

8.

V strategiji o izvajanju notranje varnosti EU, kot je predlagana v sporočilu, je predstavljen skupni program za države članice, Evropski parlament, Komisijo, Svet, agencije in druge, vključno s civilno družbo in lokalnimi organi, in predlagano, kako bi morali vsi sodelovati v naslednjih štirih letih za doseganje ciljev strategije o izvajanju varnosti EU.

| 9. | Sporočilo gradi na Lizbonski pogodbi in potrjuje smernice stockholmskega programa (in njegovega akcijskega načrta), v katerem je v poglavju 4.1 poudarjena potreba po vsestranski strategiji notranje varnosti EU, ki temelji na spoštovanju temeljnih pravic, mednarodni zaščiti in pravni državi. Poleg tega bi morali razvoj, spremljanje in izvajanje strategije notranje varnosti v skladu s stockholmskim programom postati ena od prednostnih nalog odbora za notranjo varnost, ustanovljenega na podlagi člena 71 PDEU. Da se zagotovi učinkovito izvajanje strategije notranje varnosti, mora vključevati tudi varnostne vidike celostnega upravljanja meja in po potrebi pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah v zvezi z operativnim sodelovanjem na področju notranje varnosti. V tej zvezi je pomembno še navesti, da stockholmski program zahteva celostni pristop k strategiji notranje varnosti, ki bi moral upoštevati tudi strategijo zunanje varnosti, razvite v EU, in druge politike EU, zlasti tiste v zvezi z notranjim trgom. |
| --- | --- |

9.

Sporočilo gradi na Lizbonski pogodbi in potrjuje smernice stockholmskega programa (in njegovega akcijskega načrta), v katerem je v poglavju 4.1 poudarjena potreba po vsestranski strategiji notranje varnosti EU, ki temelji na spoštovanju temeljnih pravic, mednarodni zaščiti in pravni državi. Poleg tega bi morali razvoj, spremljanje in izvajanje strategije notranje varnosti v skladu s stockholmskim programom postati ena od prednostnih nalog odbora za notranjo varnost, ustanovljenega na podlagi člena 71 PDEU. Da se zagotovi učinkovito izvajanje strategije notranje varnosti, mora vključevati tudi varnostne vidike celostnega upravljanja meja in po potrebi pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah v zvezi z operativnim sodelovanjem na področju notranje varnosti. V tej zvezi je pomembno še navesti, da stockholmski program zahteva celostni pristop k strategiji notranje varnosti, ki bi moral upoštevati tudi strategijo zunanje varnosti, razvite v EU, in druge politike EU, zlasti tiste v zvezi z notranjim trgom.

Namen mnenja

| 10. | Sporočilo se nanaša na različna politična področja, ki so sestavni del splošno znanega pojma v Evropski uniji „notranja varnost“ ali vplivajo nanj. |
| --- | --- |

10.

Sporočilo se nanaša na različna politična področja, ki so sestavni del splošno znanega pojma v Evropski uniji „notranja varnost“ ali vplivajo nanj.

| 11. | Namen tega mnenja ni analizirati vseh političnih področij in posebnih tem, zajetih v tem sporočilu, ampak:






  — | pregledati cilje strategije notranje varnosti, predlagane v sporočilu, s posebnega vidika zasebnosti in varstva podatkov ter poudariti potrebne povezave z drugimi strategijami, o katerih se trenutno razpravlja in se jih sprejema na ravni EU; |
| --- | --- | --- |

11.

Namen tega mnenja ni analizirati vseh političnih področij in posebnih tem, zajetih v tem sporočilu, ampak:

—

pregledati cilje strategije notranje varnosti, predlagane v sporočilu, s posebnega vidika zasebnosti in varstva podatkov ter poudariti potrebne povezave z drugimi strategijami, o katerih se trenutno razpravlja in se jih sprejema na ravni EU;

| — | določiti število pojmov in konceptov o varstvu podatkov, ki jih je treba upoštevati pri oblikovanju, razvoju in izvajanju strategije notranje varnosti na ravni EU; |
| --- | --- |

—

določiti število pojmov in konceptov o varstvu podatkov, ki jih je treba upoštevati pri oblikovanju, razvoju in izvajanju strategije notranje varnosti na ravni EU;

| — | predstaviti predloge, če je to koristno in primerno, kako bi lahko pri izvajanju ukrepov, predlaganih v sporočilu, najbolje upoštevali pomisleke v zvezi z varstvom podatkov. |
| --- | --- |

—

predstaviti predloge, če je to koristno in primerno, kako bi lahko pri izvajanju ukrepov, predlaganih v sporočilu, najbolje upoštevali pomisleke v zvezi z varstvom podatkov.

| 12. | ENVP bo to storil zlasti s poudarjanjem povezav med strategijo notranje varnosti in strategijo za upravljanje informacij ter z dejavnostmi za vsestranski okvir varstva podatkov. ENVP se bo tudi skliceval na pojme, kot so: najboljše razpoložljive metode in „vgrajena zasebnost“, ocena učinka na varstvo zasebnosti in podatkov ter pravic posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ki neposredno vplivajo na oblikovanje in izvajanje strategije notranje varnosti. V mnenju bo podal še pripombe o številnih izbranih političnih področjih, kot so integrirano upravljanje meja, vključno z evropskim sistemom nadzorovanja meja EUROSUR in Evropsko agencijo za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije FRONTEX, ter drugih področjih, kot sta kibernetični prostor in program za sledenje financiranja terorističnih dejavnosti TFTP. |
| --- | --- |

12.

ENVP bo to storil zlasti s poudarjanjem povezav med strategijo notranje varnosti in strategijo za upravljanje informacij ter z dejavnostmi za vsestranski okvir varstva podatkov. ENVP se bo tudi skliceval na pojme, kot so: najboljše razpoložljive metode in „vgrajena zasebnost“, ocena učinka na varstvo zasebnosti in podatkov ter pravic posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ki neposredno vplivajo na oblikovanje in izvajanje strategije notranje varnosti. V mnenju bo podal še pripombe o številnih izbranih političnih področjih, kot so integrirano upravljanje meja, vključno z evropskim sistemom nadzorovanja meja EUROSUR in Evropsko agencijo za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije FRONTEX, ter drugih področjih, kot sta kibernetični prostor in program za sledenje financiranja terorističnih dejavnosti TFTP.

II.   SPLOŠNE PRIPOMBE

Potreba po bolj vsestranskem, vključujočem in „strateškem“ pristopu k strategijam notranje varnosti EU

| 13. | Številne strategije EU, ki temeljijo na Lizbonski pogodbi in stockholmskem programu ter posredno ali neposredno vplivajo na varstvo podatkov, se trenutno obravnavajo in predlagajo na ravni EU. Strategija notranje varnosti je ena od teh in je tesno povezana z drugimi strategijami (obravnavanimi v najnovejših sporočilih Komisije ali predvidenimi za bližnjo prihodnost), kot so strategija EU za upravljanje informacij in evropski model za izmenjavo informacij, strategija o izvajanju Listine EU o temeljnih pravicah, vsestranska strategija varstva podatkov in politika EU za boj proti terorizmu. ENVP v tem mnenju namenja posebno pozornost povezavam s strategijo upravljanja informacij in vsestranskemu okviru varstva podatkov na podlagi člena 16 PDEU, ki je z vidika varstva podatkov najbolj očitno povezan s političnimi povezavami. |
| --- | --- |

13.

Številne strategije EU, ki temeljijo na Lizbonski pogodbi in stockholmskem programu ter posredno ali neposredno vplivajo na varstvo podatkov, se trenutno obravnavajo in predlagajo na ravni EU. Strategija notranje varnosti je ena od teh in je tesno povezana z drugimi strategijami (obravnavanimi v najnovejših sporočilih Komisije ali predvidenimi za bližnjo prihodnost), kot so strategija EU za upravljanje informacij in evropski model za izmenjavo informacij, strategija o izvajanju Listine EU o temeljnih pravicah, vsestranska strategija varstva podatkov in politika EU za boj proti terorizmu. ENVP v tem mnenju namenja posebno pozornost povezavam s strategijo upravljanja informacij in vsestranskemu okviru varstva podatkov na podlagi člena 16 PDEU, ki je z vidika varstva podatkov najbolj očitno povezan s političnimi povezavami.

| 14. | Vse te strategije sestavljajo zapleten „skupek“ medsebojno povezanih političnih smernic, programov in akcijskih načrtov, ki zahtevajo vsestranski in celosten pristop na ravni EU. |
| --- | --- |

14.

Vse te strategije sestavljajo zapleten „skupek“ medsebojno povezanih političnih smernic, programov in akcijskih načrtov, ki zahtevajo vsestranski in celosten pristop na ravni EU.

| 15. | Splošneje bi ta pristop „povezovanja strategij“, če bi se uveljavil v prihodnjih ukrepih, pokazal, da na ravni EU obstaja vizija glede strategij EU in da so te strategije ter najnovejša sprejeta sporočila, izdelana na njihovi podlagi, tesno povezana, kar je tudi res, saj je vsem skupna referenčna točka stockholmski program. Zaradi tega bi nastale tudi pozitivne sinergije med različnimi politikami, ki spadajo na področje svobode, varnosti in pravice, in bi se preprečilo vsakršno mogoče podvajanje dela in prizadevanj na tem področju. Enako pomembno je, da bi ta pristop vodil tudi v učinkovitejšo in doslednejšo uporabo pravil za varstvo podatkov v okviru vseh povezanih strategij. |
| --- | --- |

15.

Splošneje bi ta pristop „povezovanja strategij“, če bi se uveljavil v prihodnjih ukrepih, pokazal, da na ravni EU obstaja vizija glede strategij EU in da so te strategije ter najnovejša sprejeta sporočila, izdelana na njihovi podlagi, tesno povezana, kar je tudi res, saj je vsem skupna referenčna točka stockholmski program. Zaradi tega bi nastale tudi pozitivne sinergije med različnimi politikami, ki spadajo na področje svobode, varnosti in pravice, in bi se preprečilo vsakršno mogoče podvajanje dela in prizadevanj na tem področju. Enako pomembno je, da bi ta pristop vodil tudi v učinkovitejšo in doslednejšo uporabo pravil za varstvo podatkov v okviru vseh povezanih strategij.

| 16. | ENVP poudarja, da je eden od stebrov strategije notranje varnosti učinkovito upravljanje informacij v Evropski uniji, ki bi moralo temeljiti na načelih nujnosti in sorazmernosti, da se upraviči potreba po izmenjavi informacij. |
| --- | --- |

16.

ENVP poudarja, da je eden od stebrov strategije notranje varnosti učinkovito upravljanje informacij v Evropski uniji, ki bi moralo temeljiti na načelih nujnosti in sorazmernosti, da se upraviči potreba po izmenjavi informacij.

| 17. | Poleg tega, kot je navedeno v mnenju ENVP o sporočilu o upravljanju informacij (8), ENVP poudarja, da je vse nove zakonodajne ukrepe, ki bi olajšali hrambo in izmenjavo osebnih podatkov, mogoče predlagati le, če temeljijo na konkretnih dokazih o njihovi potrebi (9). To zakonsko zahtevo bi bilo treba pri izvajanju strategije notranje varnosti preoblikovati v pristop proaktivne politike. Potreba po vsestranskem pristopu k strategiji notranje varnosti tudi obvezno pogojuje potrebo po oceni vseh sedanjih instrumentov in orodij na področju notranje varnosti pred predlaganjem novih. |
| --- | --- |

17.

Poleg tega, kot je navedeno v mnenju ENVP o sporočilu o upravljanju informacij (8), ENVP poudarja, da je vse nove zakonodajne ukrepe, ki bi olajšali hrambo in izmenjavo osebnih podatkov, mogoče predlagati le, če temeljijo na konkretnih dokazih o njihovi potrebi (9). To zakonsko zahtevo bi bilo treba pri izvajanju strategije notranje varnosti preoblikovati v pristop proaktivne politike. Potreba po vsestranskem pristopu k strategiji notranje varnosti tudi obvezno pogojuje potrebo po oceni vseh sedanjih instrumentov in orodij na področju notranje varnosti pred predlaganjem novih.

| 18. | ENVP v tej zvezi tudi predlaga pogostejšo uporabo določb o redni oceni sedanjih instrumentov, kot so vključene v direktivo o hrambi podatkov, ki se trenutno ocenjuje. (10) |
| --- | --- |

18.

ENVP v tej zvezi tudi predlaga pogostejšo uporabo določb o redni oceni sedanjih instrumentov, kot so vključene v direktivo o hrambi podatkov, ki se trenutno ocenjuje. (10)

Varstvo podatkov kot eden od ciljev strategije notranje varnosti

| 19. | Sporočilo se nanaša na varstvo osebnih podatkov v odstavku z naslovom „Varnostne politike, ki temeljijo na skupnih vrednotah“, v katerem je navedeno, da morajo orodja in ukrepi za izvajanje strategije notranje varnosti temeljiti na skupnih vrednotah, vključno z načelom pravne države in spoštovanjem temeljnih pravic, kakor so določene v Listini EU o temeljnih pravicah. S tem v zvezi ta določa, da „je treba pri izmenjavi podatkov za namene učinkovitega kazenskega pregona v EU varovati zasebnost posameznikov in njihovo temeljno pravico do varstva osebnih podatkov“. |
| --- | --- |

19.

Sporočilo se nanaša na varstvo osebnih podatkov v odstavku z naslovom „Varnostne politike, ki temeljijo na skupnih vrednotah“, v katerem je navedeno, da morajo orodja in ukrepi za izvajanje strategije notranje varnosti temeljiti na skupnih vrednotah, vključno z načelom pravne države in spoštovanjem temeljnih pravic, kakor so določene v Listini EU o temeljnih pravicah. S tem v zvezi ta določa, da „je treba pri izmenjavi podatkov za namene učinkovitega kazenskega pregona v EU varovati zasebnost posameznikov in njihovo temeljno pravico do varstva osebnih podatkov“.

| 20. | To je sicer dobrodošla izjava. Vendar je kot take ni mogoče šteti, da v strategiji notranje varnosti zadostno obravnava vprašanje varstva podatkov. Varstvo podatkov v sporočilu ni niti dopolnjeno (11) niti ni pojasnjeno, kako bo pri ukrepih za izvajanje strategije notranje varnosti zagotovljeno spoštovanje varstva zasebnosti in osebnih podatkov. |
| --- | --- |

20.

To je sicer dobrodošla izjava. Vendar je kot take ni mogoče šteti, da v strategiji notranje varnosti zadostno obravnava vprašanje varstva podatkov. Varstvo podatkov v sporočilu ni niti dopolnjeno (11) niti ni pojasnjeno, kako bo pri ukrepih za izvajanje strategije notranje varnosti zagotovljeno spoštovanje varstva zasebnosti in osebnih podatkov.

| 21. | ENVP meni, da bi moral biti eden od ciljev strategije o izvajanju notranje varnosti splošno znano varstvo, ki bi zagotavljalo pravo ravnotežje med varstvom državljanov pred sedanjimi nevarnostmi, po eni strani, ter varstvom njihove zasebnosti in pravico do varstva osebnih podatkov, po drugi strani. Z drugimi besedami, pri razvoju strategije notranje varnosti je treba pomisleke glede varnosti in zasebnosti jemati enako resno, kar bi bilo v skladu s stockholmskim programom in sklepi Sveta. |
| --- | --- |

21.

ENVP meni, da bi moral biti eden od ciljev strategije o izvajanju notranje varnosti splošno znano varstvo, ki bi zagotavljalo pravo ravnotežje med varstvom državljanov pred sedanjimi nevarnostmi, po eni strani, ter varstvom njihove zasebnosti in pravico do varstva osebnih podatkov, po drugi strani. Z drugimi besedami, pri razvoju strategije notranje varnosti je treba pomisleke glede varnosti in zasebnosti jemati enako resno, kar bi bilo v skladu s stockholmskim programom in sklepi Sveta.

| 22. | Skratka, zagotavljanje varnosti, pri kateri se v celoti spoštuje varstvo zasebnosti in podatkov, bi moralo biti navedeno kot glavni cilj strategije notranje varnosti EU. To bi se moralo kazati v vseh ukrepih, ki jih sprejemajo države članice in institucije EU, za izvajanje strategije. |
| --- | --- |

22.

Skratka, zagotavljanje varnosti, pri kateri se v celoti spoštuje varstvo zasebnosti in podatkov, bi moralo biti navedeno kot glavni cilj strategije notranje varnosti EU. To bi se moralo kazati v vseh ukrepih, ki jih sprejemajo države članice in institucije EU, za izvajanje strategije.

| 23. | ENVP se v tej zvezi sklicuje na sporočilo (2010) 609 o celovitem pristopu k varstvu osebnih podatkov v Evropski uniji (12). ENVP bo kmalu podal mnenje o tem sporočilu, vendar tukaj opozarja, da ni mogoče vzpostaviti učinkovite strategije notranje varnosti brez podpore zanesljivega sistema varstva podatkov, ki jo dopolnjuje, in brez zagotavljanja medsebojnega zaupanja in večje učinkovitosti. |
| --- | --- |

23.

ENVP se v tej zvezi sklicuje na sporočilo (2010) 609 o celovitem pristopu k varstvu osebnih podatkov v Evropski uniji (12). ENVP bo kmalu podal mnenje o tem sporočilu, vendar tukaj opozarja, da ni mogoče vzpostaviti učinkovite strategije notranje varnosti brez podpore zanesljivega sistema varstva podatkov, ki jo dopolnjuje, in brez zagotavljanja medsebojnega zaupanja in večje učinkovitosti.

III.   POJMI IN KONCEPTI PRI OBLIKOVANJU IN IZVAJANJU STRATEGIJE NOTRANJE VARNOSTI

| 24. | Jasno je, da nekateri od ukrepov, ki izhajajo iz ciljev strategije notranje varnosti, lahko povečajo tveganja za varstvo zasebnosti posameznika in podatkov. ENVP želi za uravnoteženje teh tveganj posebej opozoriti na pojme, kot so „vgrajena zasebnost“, ocena učinka na varstvo zasebnosti in podatkov, pravice posameznikov, na katere se osebni podatki nanašajo, in najboljše razpoložljive metode. Vsi ti pojmi bi morali biti upoštevani pri izvajanju strategije notranje varnosti in bi lahko koristno prispevali k politiki, ki bolj upošteva zasebnost in je usmerjena na varstvo podatkov na tem področju. |
| --- | --- |

24.

Jasno je, da nekateri od ukrepov, ki izhajajo iz ciljev strategije notranje varnosti, lahko povečajo tveganja za varstvo zasebnosti posameznika in podatkov. ENVP želi za uravnoteženje teh tveganj posebej opozoriti na pojme, kot so „vgrajena zasebnost“, ocena učinka na varstvo zasebnosti in podatkov, pravice posameznikov, na katere se osebni podatki nanašajo, in najboljše razpoložljive metode. Vsi ti pojmi bi morali biti upoštevani pri izvajanju strategije notranje varnosti in bi lahko koristno prispevali k politiki, ki bolj upošteva zasebnost in je usmerjena na varstvo podatkov na tem področju.

Vgrajena zasebnost

| 25. | ENVP je ob različnih priložnostih in v različnih mnenjih zagovarjal pojem „vgrajene“ zasebnosti („privacy by design“ ali „privacy by default“). Ta pojem se trenutno razvija za zasebni in javni sektor in mora zato imeti pomembno vlogo v okviru notranje varnosti EU ter na področjih policije in pravosodja (13). |
| --- | --- |

25.

ENVP je ob različnih priložnostih in v različnih mnenjih zagovarjal pojem „vgrajene“ zasebnosti („privacy by design“ ali „privacy by default“). Ta pojem se trenutno razvija za zasebni in javni sektor in mora zato imeti pomembno vlogo v okviru notranje varnosti EU ter na področjih policije in pravosodja (13).

| 26. | V sporočilu ta pojem ni naveden. ENVP predlaga, naj se ta pojem navede v ciljno usmerjenih ukrepih, ki se bodo predlagali in sprejeli za izvajanje strategije notranje varnosti, zlasti v okviru četrtega cilja „Povečanje varnosti z upravljanjem meja“, v katerem je jasno navedena večja uporaba novih tehnologij za mejne kontrole in nadzorovanje meja. |
| --- | --- |

26.

V sporočilu ta pojem ni naveden. ENVP predlaga, naj se ta pojem navede v ciljno usmerjenih ukrepih, ki se bodo predlagali in sprejeli za izvajanje strategije notranje varnosti, zlasti v okviru četrtega cilja „Povečanje varnosti z upravljanjem meja“, v katerem je jasno navedena večja uporaba novih tehnologij za mejne kontrole in nadzorovanje meja.

Ocena učinka na varstvo zasebnosti in varstvo podatkov

| 27. | ENVP poziva Komisijo, naj v sklopu prihodnjega dela na oblikovanju in izvajanju strategije notranje varnosti na podlagi sporočila razmisli, kaj naj bi pomenila „ocena učinka na varstvo zasebnosti in podatkov“ na območju svobode, varnosti in pravice, še zlasti pri strategiji notranje varnosti. |
| --- | --- |

27.

ENVP poziva Komisijo, naj v sklopu prihodnjega dela na oblikovanju in izvajanju strategije notranje varnosti na podlagi sporočila razmisli, kaj naj bi pomenila „ocena učinka na varstvo zasebnosti in podatkov“ na območju svobode, varnosti in pravice, še zlasti pri strategiji notranje varnosti.

| 28. | Sporočilo se nanaša na ocene groženj in tveganj, kar je dobrodošlo. Vendar se v nobeni točki ne nanaša na ocene učinka na varstvo zasebnosti in podatkov. ENVP je prepričan, da je delo na izvajanju sporočila o strategiji notranje varnosti dobra priložnost za izvedbo takih ocen učinka na varstvo zasebnosti in podatkov v okviru notranje varnosti. ENVP ugotavlja, da ta vidik ni podrobneje pojasnjen niti v tem sporočilu niti v Smernicah Evropske komisije o oceni učinka (14) in ga tudi ne preoblikuje v politično zahtevo. |
| --- | --- |

28.

Sporočilo se nanaša na ocene groženj in tveganj, kar je dobrodošlo. Vendar se v nobeni točki ne nanaša na ocene učinka na varstvo zasebnosti in podatkov. ENVP je prepričan, da je delo na izvajanju sporočila o strategiji notranje varnosti dobra priložnost za izvedbo takih ocen učinka na varstvo zasebnosti in podatkov v okviru notranje varnosti. ENVP ugotavlja, da ta vidik ni podrobneje pojasnjen niti v tem sporočilu niti v Smernicah Evropske komisije o oceni učinka (14) in ga tudi ne preoblikuje v politično zahtevo.

| 29. | ENVP zato priporoča podrobnejše in strožje ocene učinka na varstvo zasebnosti in podatkov za prihodnje instrumente, bodisi kot ločene ocene bodisi kot del splošne ocene učinka na temeljne pravice, ki jo izvede Komisija. V tej oceni učinka bi morali biti poleg določenih splošnih načel in analizirane mogoče politike, kot je to primer zdaj, priporočeni še posebni in konkretni zaščitni ukrepi. |
| --- | --- |

29.

ENVP zato priporoča podrobnejše in strožje ocene učinka na varstvo zasebnosti in podatkov za prihodnje instrumente, bodisi kot ločene ocene bodisi kot del splošne ocene učinka na temeljne pravice, ki jo izvede Komisija. V tej oceni učinka bi morali biti poleg določenih splošnih načel in analizirane mogoče politike, kot je to primer zdaj, priporočeni še posebni in konkretni zaščitni ukrepi.

| 30. | Zato je treba oblikovati posebne kazalnike in značilnosti za zagotovitev, da bo temeljito proučen vsak predlog, ki vpliva na varstvo zasebnosti in podatkov na področju notranje varnosti EU, vključno z vidiki, kot so sorazmernost, nujnost in načelo omejitve namena. |
| --- | --- |

30.

Zato je treba oblikovati posebne kazalnike in značilnosti za zagotovitev, da bo temeljito proučen vsak predlog, ki vpliva na varstvo zasebnosti in podatkov na področju notranje varnosti EU, vključno z vidiki, kot so sorazmernost, nujnost in načelo omejitve namena.

| 31. | Poleg tega bi se bilo v tej zvezi koristno sklicevati na člen 4 priporočila o radiofrekvenčni identifikaciji (15), v katerem je Komisija države članice pozvala, naj zagotovijo, da industrija skupaj z ustreznimi zainteresiranimi stranmi civilne družbe razvije okvir za ocene učinka na varstvo zasebnosti in podatkov. Tudi v Madridski resoluciji, ki je bila sprejeta novembra 2009 na mednarodni konferenci pooblaščencev za varstvo zasebnosti in podatkov, se je spodbudilo izvajanje ocen učinka na varstvo zasebnosti in podatkov pred uvedbo novih informacijskih sistemov in tehnologij za obdelavo osebnih podatkov ali bistvenih sprememb sedanje obdelave. |
| --- | --- |

31.

Poleg tega bi se bilo v tej zvezi koristno sklicevati na člen 4 priporočila o radiofrekvenčni identifikaciji (15), v katerem je Komisija države članice pozvala, naj zagotovijo, da industrija skupaj z ustreznimi zainteresiranimi stranmi civilne družbe razvije okvir za ocene učinka na varstvo zasebnosti in podatkov. Tudi v Madridski resoluciji, ki je bila sprejeta novembra 2009 na mednarodni konferenci pooblaščencev za varstvo zasebnosti in podatkov, se je spodbudilo izvajanje ocen učinka na varstvo zasebnosti in podatkov pred uvedbo novih informacijskih sistemov in tehnologij za obdelavo osebnih podatkov ali bistvenih sprememb sedanje obdelave.

Pravice posameznikov, na katere se podatki nanašajo

| 32. | ENVP ugotavlja, da v sporočilu ni posebej obravnavano vprašanje pravic posameznikov, na katere se podatki nanašajo, ki je ključni element varstva podatkov in bi moralo vplivati na oblikovanje strategije notranje varnosti. Treba je zagotoviti, da imajo državljani v različnih sistemih in instrumentih v zvezi z notranjo varnostjo EU podobne pravice glede načina obdelave svojih osebnih podatkov. |
| --- | --- |

32.

ENVP ugotavlja, da v sporočilu ni posebej obravnavano vprašanje pravic posameznikov, na katere se podatki nanašajo, ki je ključni element varstva podatkov in bi moralo vplivati na oblikovanje strategije notranje varnosti. Treba je zagotoviti, da imajo državljani v različnih sistemih in instrumentih v zvezi z notranjo varnostjo EU podobne pravice glede načina obdelave svojih osebnih podatkov.

| 33. | S številnimi sistemi, na katere se sklicuje v sporočilu, se vzpostavljajo posebna pravila o pravicah posameznikov (ciljno usmerjena tudi na kategorije posameznikov, kot so žrtve, osumljeni storilci kaznivih dejanj ali migranti), na katere se podatki nanašajo, vendar so med temi sistemi in instrumenti velike razlike, ki niso ustrezno utemeljene. |
| --- | --- |

33.

S številnimi sistemi, na katere se sklicuje v sporočilu, se vzpostavljajo posebna pravila o pravicah posameznikov (ciljno usmerjena tudi na kategorije posameznikov, kot so žrtve, osumljeni storilci kaznivih dejanj ali migranti), na katere se podatki nanašajo, vendar so med temi sistemi in instrumenti velike razlike, ki niso ustrezno utemeljene.

| 34. | ENVP zato Komisijo poziva, naj v bližnji prihodnosti temeljiteje prouči vprašanje poenotenja pravic posameznikov, na katere se podatki nanašajo, v EU v okviru strategij notranje varnosti in upravljanja informacij. |
| --- | --- |

34.

ENVP zato Komisijo poziva, naj v bližnji prihodnosti temeljiteje prouči vprašanje poenotenja pravic posameznikov, na katere se podatki nanašajo, v EU v okviru strategij notranje varnosti in upravljanja informacij.

| 35. | Posebno pozornost je treba nameniti sredstvom za uveljavljanje pravic. Strategija notranje varnosti bi morala zagotoviti, da upravljavci podatkov zagotovijo zlahka dostopne, učinkovite in cenovno dostopne pritožbene postopke vsakič, ko niso v celoti upoštevane pravice posameznikov. |
| --- | --- |

35.

Posebno pozornost je treba nameniti sredstvom za uveljavljanje pravic. Strategija notranje varnosti bi morala zagotoviti, da upravljavci podatkov zagotovijo zlahka dostopne, učinkovite in cenovno dostopne pritožbene postopke vsakič, ko niso v celoti upoštevane pravice posameznikov.

Najboljše razpoložljive metode

| 36. | Izvajanje strategije notranje varnosti bo zagotovo temeljilo na uporabi infrastrukture IT, ki bo podpirala ukrepe, predvidene v sporočilu. Najboljše razpoložljive metode je mogoče razumeti kot način omogočanja pravilnega ravnotežja med doseganjem ciljev strategije notranje varnosti in spoštovanjem pravic posameznikov. ENVP bi rad v tej zvezi ponovil priporočilo iz prejšnjih mnenj (16) glede potrebe, da Komisija skupaj z zainteresiranimi stranmi iz industrije opredeli in spodbuja konkretne ukrepe za uporabo najboljših razpoložljivih metod. Najboljše razpoložljive metode pomenijo najučinkovitejšo in najnaprednejšo stopnjo v razvoju tehnologije in njihovega načina delovanja, ki kaže praktično primernost posameznih metod kot podlage za določitev meje dokazljivosti v skladu z okvirom EU za varstvo zasebnosti in podatkov. Ta pristop je popolnoma skladen z zgoraj navedenim pristopom „vgrajene zasebnosti“. |
| --- | --- |

36.

Izvajanje strategije notranje varnosti bo zagotovo temeljilo na uporabi infrastrukture IT, ki bo podpirala ukrepe, predvidene v sporočilu. Najboljše razpoložljive metode je mogoče razumeti kot način omogočanja pravilnega ravnotežja med doseganjem ciljev strategije notranje varnosti in spoštovanjem pravic posameznikov. ENVP bi rad v tej zvezi ponovil priporočilo iz prejšnjih mnenj (16) glede potrebe, da Komisija skupaj z zainteresiranimi stranmi iz industrije opredeli in spodbuja konkretne ukrepe za uporabo najboljših razpoložljivih metod. Najboljše razpoložljive metode pomenijo najučinkovitejšo in najnaprednejšo stopnjo v razvoju tehnologije in njihovega načina delovanja, ki kaže praktično primernost posameznih metod kot podlage za določitev meje dokazljivosti v skladu z okvirom EU za varstvo zasebnosti in podatkov. Ta pristop je popolnoma skladen z zgoraj navedenim pristopom „vgrajene zasebnosti“.

| 37. | Kadar je to ustrezno in izvedljivo, morajo biti o najboljših razpoložljivih metodah izdelani referenčni dokumenti za določanje smernic in zagotavljanje večje pravne varnosti pri dejanskem izvajanju ukrepov, ki jih določa strategija notranje varnosti. To bi lahko tudi pospešilo usklajevanje takih ukrepov v različnih državah članicah. Ne nazadnje bodo opredelitev zasebnosti in najboljše razpoložljive metode, ki upoštevajo varnost, omogočile vlogo nadzornika organov za varstvo podatkov z zagotavljanjem tehničnih referenc za varstvo zasebnosti in podatkov, ki jih bodo sprejeli upravljavci podatkov. |
| --- | --- |

37.

Kadar je to ustrezno in izvedljivo, morajo biti o najboljših razpoložljivih metodah izdelani referenčni dokumenti za določanje smernic in zagotavljanje večje pravne varnosti pri dejanskem izvajanju ukrepov, ki jih določa strategija notranje varnosti. To bi lahko tudi pospešilo usklajevanje takih ukrepov v različnih državah članicah. Ne nazadnje bodo opredelitev zasebnosti in najboljše razpoložljive metode, ki upoštevajo varnost, omogočile vlogo nadzornika organov za varstvo podatkov z zagotavljanjem tehničnih referenc za varstvo zasebnosti in podatkov, ki jih bodo sprejeli upravljavci podatkov.

| 38. | ENVP opozarja še na pomen pravilne usklajenosti strategije notranje varnosti z dejavnostmi, ki se že izvajajo na podlagi sedmega okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj ter okvirnega programa o varnosti in varstvu svoboščin. Skupna vizija za zagotavljanje najboljših razpoložljivih metod bo omogočila inovacije znanja in sposobnosti, potrebne za varstvo državljanov glede spoštovanja temeljnih pravic. |
| --- | --- |

38.

ENVP opozarja še na pomen pravilne usklajenosti strategije notranje varnosti z dejavnostmi, ki se že izvajajo na podlagi sedmega okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj ter okvirnega programa o varnosti in varstvu svoboščin. Skupna vizija za zagotavljanje najboljših razpoložljivih metod bo omogočila inovacije znanja in sposobnosti, potrebne za varstvo državljanov glede spoštovanja temeljnih pravic.

| 39. | Nazadnje ENVP opozarja na vlogo, ki jo lahko ima Evropska agencija za varnost omrežij in informacij (European Network and Information Security Agency – ENISA) pri oblikovanju smernic in oceni varnostnih zmožnosti, potrebnih za zagotavljanje celovitosti in razpoložljivosti sistemov IT, ter pri spodbujanju najboljših razpoložljivih metod. ENVP v tej zvezi pozdravlja vključitev Agencije kot ključnega akterja pri izboljšanju zmožnosti za odzivanje na kibernetske napade in boj proti kibernetskemu kriminalu. (17) |
| --- | --- |

39.

Nazadnje ENVP opozarja na vlogo, ki jo lahko ima Evropska agencija za varnost omrežij in informacij (European Network and Information Security Agency – ENISA) pri oblikovanju smernic in oceni varnostnih zmožnosti, potrebnih za zagotavljanje celovitosti in razpoložljivosti sistemov IT, ter pri spodbujanju najboljših razpoložljivih metod. ENVP v tej zvezi pozdravlja vključitev Agencije kot ključnega akterja pri izboljšanju zmožnosti za odzivanje na kibernetske napade in boj proti kibernetskemu kriminalu. (17)

Jasna opredelitev akterjev in njihovih vlog

| 40. | V tej zvezi je treba jasneje opredeliti akterje, ki so del strukture notranje varnosti ali k njej prispevajo. Sporočilo se nanaša na različne akterje in zainteresirane strani, kot so državljani, sodstvo, agencije EU, nacionalni organi, policija in podjetja. Posebne vloge in pristojnosti bi morale biti ustrezneje obravnavane v posebnih ukrepih, predlaganih za izvajanje strategije notranje varnosti. |
| --- | --- |

40.

V tej zvezi je treba jasneje opredeliti akterje, ki so del strukture notranje varnosti ali k njej prispevajo. Sporočilo se nanaša na različne akterje in zainteresirane strani, kot so državljani, sodstvo, agencije EU, nacionalni organi, policija in podjetja. Posebne vloge in pristojnosti bi morale biti ustrezneje obravnavane v posebnih ukrepih, predlaganih za izvajanje strategije notranje varnosti.

IV.   POSEBNE PRIPOMBE NA PODROČJIH POLITIKE, POVEZANIH S STRATEGIJO NOTRANJE VARNOSTI

Celostno upravljanje meja

| 41. | Sporočilo se nanaša na dejstvo, da lahko EU od začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe bolje izkorišča sinergije med politikami upravljanja meja v zvezi z gibanjem oseb in pretokom blaga. V zvezi z gibanjem oseb je navedeno, da „lahko EU obravnava upravljanje migracij in boj proti kriminalu kot vzporedna cilja strategije celostnega upravljanja meja“. V dokumentu se upravljanje meja šteje za potencialno močno sredstvo preprečevanja hudih kaznivih dejanj in organiziranega kriminala (18). |
| --- | --- |

41.

Sporočilo se nanaša na dejstvo, da lahko EU od začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe bolje izkorišča sinergije med politikami upravljanja meja v zvezi z gibanjem oseb in pretokom blaga. V zvezi z gibanjem oseb je navedeno, da „lahko EU obravnava upravljanje migracij in boj proti kriminalu kot vzporedna cilja strategije celostnega upravljanja meja“. V dokumentu se upravljanje meja šteje za potencialno močno sredstvo preprečevanja hudih kaznivih dejanj in organiziranega kriminala (18).

| 42. | ENVP še ugotavlja, da je Komisija določila tri strateške stebre: 1) večja uporaba novih tehnologij za mejne kontrole (druga generacija schengenskega informacijskega sistema (SIS II, vizumski informacijski sistem (VIS), vstopni/izstopni sistem in program evidentiranja potnikov), 2) večja uporaba novih tehnologij za nadzor meja (evropski sistem nadzorovanja meja, EUROSUR) in 3) okrepljeno usklajevanje držav članic v okviru agencije FRONTEX. |
| --- | --- |

42.

ENVP še ugotavlja, da je Komisija določila tri strateške stebre: 1) večja uporaba novih tehnologij za mejne kontrole (druga generacija schengenskega informacijskega sistema (SIS II, vizumski informacijski sistem (VIS), vstopni/izstopni sistem in program evidentiranja potnikov), 2) večja uporaba novih tehnologij za nadzor meja (evropski sistem nadzorovanja meja, EUROSUR) in 3) okrepljeno usklajevanje držav članic v okviru agencije FRONTEX.

| 43. | ENVP želi izkoristiti to mnenje, da spomni na svoje zahteve iz številnih prejšnjih mnenj, to je, da se na ravni EU vzpostavi jasna politika upravljanja meja, ki bo v celoti spoštovala pravila varstva podatkov. ENVP je prepričan, da je trenutno delo v okviru strategije notranje varnosti in upravljanja informacij zelo dobra priložnost za sprejetje konkretnih korakov k doslednemu pristopu politike na teh področjih. |
| --- | --- |

43.

ENVP želi izkoristiti to mnenje, da spomni na svoje zahteve iz številnih prejšnjih mnenj, to je, da se na ravni EU vzpostavi jasna politika upravljanja meja, ki bo v celoti spoštovala pravila varstva podatkov. ENVP je prepričan, da je trenutno delo v okviru strategije notranje varnosti in upravljanja informacij zelo dobra priložnost za sprejetje konkretnih korakov k doslednemu pristopu politike na teh področjih.

| 44. | ENVP ugotavlja, da se sporočilo ne nanaša le na sedanje obsežne informacijske sisteme in sisteme, ki bodo lahko uvedeni v bližnji prihodnosti (kot so SIS, SIS II in VIS), ampak po istem postopku tudi na sisteme, ki bi jih Komisija lahko predlagala v prihodnosti, vendar odločitev o njih še ni bila sprejeta (tj. program evidentiranja potnikov in vstopni/izstopni sistem). V tej zvezi je treba opozoriti, da je še vedno treba natančneje opredeliti ter dokazati cilje in zakonitost uvedbe teh sistemov, tudi z vidika rezultatov posebnih ocen učinkov, ki jih izvede Komisija. V nasprotnem primeru je sporočilo mogoče brati kot predvidevanje postopka odločanja in zato neupoštevanje dejstva, da končna odločitev o uporabi programa evidentiranja potnikov in vstopnem/izstopnem sistemu, ki naj bi se uvedla v Evropski uniji, še ni bila sprejeta. |
| --- | --- |

44.

ENVP ugotavlja, da se sporočilo ne nanaša le na sedanje obsežne informacijske sisteme in sisteme, ki bodo lahko uvedeni v bližnji prihodnosti (kot so SIS, SIS II in VIS), ampak po istem postopku tudi na sisteme, ki bi jih Komisija lahko predlagala v prihodnosti, vendar odločitev o njih še ni bila sprejeta (tj. program evidentiranja potnikov in vstopni/izstopni sistem). V tej zvezi je treba opozoriti, da je še vedno treba natančneje opredeliti ter dokazati cilje in zakonitost uvedbe teh sistemov, tudi z vidika rezultatov posebnih ocen učinkov, ki jih izvede Komisija. V nasprotnem primeru je sporočilo mogoče brati kot predvidevanje postopka odločanja in zato neupoštevanje dejstva, da končna odločitev o uporabi programa evidentiranja potnikov in vstopnem/izstopnem sistemu, ki naj bi se uvedla v Evropski uniji, še ni bila sprejeta.

| 45. | ENVP zato predlaga, da se je treba pri prihodnjem delu v zvezi z izvajanjem strategije notranje varnosti izogniti takim predvidevanjem. Kot je bilo navedeno zgoraj, je treba vsako odločitev o uvedbi novih obsežnih informacijskih sistemov, ki posegajo v zasebnost, sprejeti šele po ustrezni oceni vseh sedanjih sistemov, ob ustreznem upoštevanju nujnosti in sorazmernosti. |
| --- | --- |

45.

ENVP zato predlaga, da se je treba pri prihodnjem delu v zvezi z izvajanjem strategije notranje varnosti izogniti takim predvidevanjem. Kot je bilo navedeno zgoraj, je treba vsako odločitev o uvedbi novih obsežnih informacijskih sistemov, ki posegajo v zasebnost, sprejeti šele po ustrezni oceni vseh sedanjih sistemov, ob ustreznem upoštevanju nujnosti in sorazmernosti.

EUROSUR

| 46. | V sporočilu je navedeno, da bo Komisija leta 2011 predložila zakonodajni predlog o vzpostavitvi sistema EUROSUR, s katerim bo prispevala k notranji varnosti in boju proti kriminalu. Omenjeno je še, da bo sistem EUROSUR uporabljal nove tehnologije, ki so bile razvite v okviru raziskovalnih projektov in dejavnosti, financiranih s strani EU, kot so satelitski posnetki za odkrivanje in sledenje ciljev na morskih mejah, npr. hitrih čolnov, ki transportirajo droge v EU. |
| --- | --- |

46.

V sporočilu je navedeno, da bo Komisija leta 2011 predložila zakonodajni predlog o vzpostavitvi sistema EUROSUR, s katerim bo prispevala k notranji varnosti in boju proti kriminalu. Omenjeno je še, da bo sistem EUROSUR uporabljal nove tehnologije, ki so bile razvite v okviru raziskovalnih projektov in dejavnosti, financiranih s strani EU, kot so satelitski posnetki za odkrivanje in sledenje ciljev na morskih mejah, npr. hitrih čolnov, ki transportirajo droge v EU.

| 47. | ENVP v tej zvezi opozarja, da ni jasno, ali bo v zakonodajnem predlogu o sistemu EUROSUR, ki ga bo Komisija predložila leta 2011, predvidena tudi obdelava osebnih podatkov v okviru sistema EUROSUR, in če bo, v kakšnem obsegu. Komisija o tem v sporočilu nima jasnega stališča. To vprašanje je še pomembnejše, ker Komisija sistem EUROSUR in agencijo FRONTEX jasno povezuje na taktični, operativni in strateški ravni (glej pripombe spodaj o agenciji FRONTEX) ter zahteva tesno sodelovanje med obema. |
| --- | --- |

47.

ENVP v tej zvezi opozarja, da ni jasno, ali bo v zakonodajnem predlogu o sistemu EUROSUR, ki ga bo Komisija predložila leta 2011, predvidena tudi obdelava osebnih podatkov v okviru sistema EUROSUR, in če bo, v kakšnem obsegu. Komisija o tem v sporočilu nima jasnega stališča. To vprašanje je še pomembnejše, ker Komisija sistem EUROSUR in agencijo FRONTEX jasno povezuje na taktični, operativni in strateški ravni (glej pripombe spodaj o agenciji FRONTEX) ter zahteva tesno sodelovanje med obema.

Obdelava osebnih podatkov pri agenciji FRONTEX

| 48. | ENVP je 17. maja 2010 (19) podal mnenje o reviziji uredbe FRONTEX, v katerem je pozval k pravi razpravi in poglobljenemu razmisleku o vprašanju varstva podatkov v okviru krepitve sedanjih nalog agencije FRONTEX in dodelitve novih pristojnosti. |
| --- | --- |

48.

ENVP je 17. maja 2010 (19) podal mnenje o reviziji uredbe FRONTEX, v katerem je pozval k pravi razpravi in poglobljenemu razmisleku o vprašanju varstva podatkov v okviru krepitve sedanjih nalog agencije FRONTEX in dodelitve novih pristojnosti.

| 49. | V sporočilu se sklicuje na potrebo po krepitvi prispevka agencije FRONTEX na zunanjih mejah na podlagi četrtega cilja Povečanje varnosti z upravljanjem meja. V tej zvezi je v sporočilu navedeno, da Komisija na podlagi izkušenj in v okviru celovitega pristopa EU k upravljanju informacij meni, da bo omogočanje obdelave in uporabe te informacije agenciji FRONTEX, z omejenim obsegom in v skladu z jasno opredeljenimi pravili za upravljanje osebnih podatkov, precej prispevalo k uničenju kriminalnih organizacij. To je nov pristop v primerjavi s predlogom Komisije o reviziji uredbe FRONTEX, o kateri se trenutno razpravlja v Evropskem parlamentu in Svetu, in v katerem ni nič določeno glede obdelave osebnih podatkov. |
| --- | --- |

49.

V sporočilu se sklicuje na potrebo po krepitvi prispevka agencije FRONTEX na zunanjih mejah na podlagi četrtega cilja Povečanje varnosti z upravljanjem meja. V tej zvezi je v sporočilu navedeno, da Komisija na podlagi izkušenj in v okviru celovitega pristopa EU k upravljanju informacij meni, da bo omogočanje obdelave in uporabe te informacije agenciji FRONTEX, z omejenim obsegom in v skladu z jasno opredeljenimi pravili za upravljanje osebnih podatkov, precej prispevalo k uničenju kriminalnih organizacij. To je nov pristop v primerjavi s predlogom Komisije o reviziji uredbe FRONTEX, o kateri se trenutno razpravlja v Evropskem parlamentu in Svetu, in v katerem ni nič določeno glede obdelave osebnih podatkov.

| 50. | Na podlagi tega ENVP pozdravlja dejstvo, da so v sporočilu navedene okoliščine, v katerih bi bila taka obdelava lahko potrebna (npr. analiza tveganj, večja učinkovitost skupnih operacij ali izmenjava informacij z Europolom). Natančneje, v sporočilu je pojasnjeno, da trenutnih informacij o članih mrež trgovine z ljudmi oziroma drogami – ki jih je zasledila agencija FRONTEX – ni mogoče uporabiti za analizo tveganja ali boljše ciljno usmerjanje prihodnjih skupnih operacij. Zadevni podatki o osumljenih storilcih kaznivih dejanj tudi niso na voljo pristojnim nacionalnim organom ali Europolu za nadaljnjo preiskavo. |
| --- | --- |

50.

Na podlagi tega ENVP pozdravlja dejstvo, da so v sporočilu navedene okoliščine, v katerih bi bila taka obdelava lahko potrebna (npr. analiza tveganj, večja učinkovitost skupnih operacij ali izmenjava informacij z Europolom). Natančneje, v sporočilu je pojasnjeno, da trenutnih informacij o članih mrež trgovine z ljudmi oziroma drogami – ki jih je zasledila agencija FRONTEX – ni mogoče uporabiti za analizo tveganja ali boljše ciljno usmerjanje prihodnjih skupnih operacij. Zadevni podatki o osumljenih storilcih kaznivih dejanj tudi niso na voljo pristojnim nacionalnim organom ali Europolu za nadaljnjo preiskavo.

| 51. | Vendar ENVP ugotavlja, da se sporočilo ne nanaša na tekočo razpravo o reviziji pravnega okvira agencije FRONTEX, ki, kot je bilo navedeno, rešuje to vprašanje, da bi zagotovila zakonodajne rešitve. Poleg tega je mogoče besedilo sporočila, ki poudarja vlogo agencije FRONTEX, v okviru cilja uničenja kriminalnih organizacij brati kot razširitev njegovega mandata. ENVP predlaga, naj se ta točka upošteva pri reviziji uredbe FRONTEX in izvajanju strategije notranje varnosti. |
| --- | --- |

51.

Vendar ENVP ugotavlja, da se sporočilo ne nanaša na tekočo razpravo o reviziji pravnega okvira agencije FRONTEX, ki, kot je bilo navedeno, rešuje to vprašanje, da bi zagotovila zakonodajne rešitve. Poleg tega je mogoče besedilo sporočila, ki poudarja vlogo agencije FRONTEX, v okviru cilja uničenja kriminalnih organizacij brati kot razširitev njegovega mandata. ENVP predlaga, naj se ta točka upošteva pri reviziji uredbe FRONTEX in izvajanju strategije notranje varnosti.

| 52. | ENVP še opozarja na potrebo po zagotavljanju, da se ne podvajajo naloge med Europolom in agencijo FRONTEX. V tej zvezi pozdravlja navedbo v sporočilu, da je treba preprečiti podvajanje nalog med agencijo FRONTEX in Europolom. Vseeno bi bilo treba to vprašanje jasneje obravnavati v revidirani uredbi FRONTEX in ukrepih za izvajanje strategije notranje varnosti, ki določajo tesno sodelovanje med agencijo FRONTEX in Europolom. To je še zlasti pomembno z vidika načel omejitve namena in kakovosti podatkov. Ta pripomba se nanaša tudi na prihodnje sodelovanje med agencijami, kot sta Evropska agencija za varnost omrežij in informacij (ENISA) ali Evropski urad za podporo azilu. |
| --- | --- |

52.

ENVP še opozarja na potrebo po zagotavljanju, da se ne podvajajo naloge med Europolom in agencijo FRONTEX. V tej zvezi pozdravlja navedbo v sporočilu, da je treba preprečiti podvajanje nalog med agencijo FRONTEX in Europolom. Vseeno bi bilo treba to vprašanje jasneje obravnavati v revidirani uredbi FRONTEX in ukrepih za izvajanje strategije notranje varnosti, ki določajo tesno sodelovanje med agencijo FRONTEX in Europolom. To je še zlasti pomembno z vidika načel omejitve namena in kakovosti podatkov. Ta pripomba se nanaša tudi na prihodnje sodelovanje med agencijami, kot sta Evropska agencija za varnost omrežij in informacij (ENISA) ali Evropski urad za podporo azilu.

Uporaba biometričnih podatkov

| 53. | Komisija ne obravnava posebej sedanje večje uporabe biometričnih podatkov na območju svobode, varnosti in pravice, vključno z obsežnimi IT-sistemi in drugimi orodji za upravljanje meja EU. |
| --- | --- |

53.

Komisija ne obravnava posebej sedanje večje uporabe biometričnih podatkov na območju svobode, varnosti in pravice, vključno z obsežnimi IT-sistemi in drugimi orodji za upravljanje meja EU.

| 54. | ENVP zato izkorišča to priložnost, da spomni na svoje predloge (20), da je treba to močno občutljivo zadevo z vidika varstva podatkov resno obravnavati pri izvajanju strategije notranje varnosti, zlasti v okviru upravljanja meja. |
| --- | --- |

54.

ENVP zato izkorišča to priložnost, da spomni na svoje predloge (20), da je treba to močno občutljivo zadevo z vidika varstva podatkov resno obravnavati pri izvajanju strategije notranje varnosti, zlasti v okviru upravljanja meja.

| 55. | ENVP še priporoča, da se oblikuje jasna in stroga politika o uporabi biometričnih podatkov na območju svobode, varnosti in pravice, ki bo temeljila na premišljeni oceni – za vsak primer posebej – potrebe po uporabi biometričnih podatkov ob popolnem spoštovanju temeljnih načel varstva podatkov, kot so sorazmernost, nujnost in omejitev namena. |
| --- | --- |

55.

ENVP še priporoča, da se oblikuje jasna in stroga politika o uporabi biometričnih podatkov na območju svobode, varnosti in pravice, ki bo temeljila na premišljeni oceni – za vsak primer posebej – potrebe po uporabi biometričnih podatkov ob popolnem spoštovanju temeljnih načel varstva podatkov, kot so sorazmernost, nujnost in omejitev namena.

Program za sledenje financiranja terorističnih dejavnosti

| 56. | V sporočilu je napovedano, da bo Komisija leta 2011 razvila politiko EU za pridobivanje in analizo podatkov o finančnih transakcijah na ozemlju EU. ENVP se s tem v zvezi sklicuje na mnenje z dne 22. junija 2010 o obdelavi in posredovanju podatkov o sporočilih glede finančnih plačil iz Evropske unije Združenim državam Amerike za namene programa za sledenje financiranja terorističnih dejavnosti (TFTP II) (21). Vse kritične pripombe v tem mnenju tudi veljajo in se uporabljajo v okviru predvidenega dela v zvezi z okvirom EU o podatkih o finančnih transakcijah. Zato bi jih bilo treba upoštevati v razpravah o tem vprašanju. Posebno pozornost je treba nameniti sorazmernosti pridobivanja in obdelave velikih količin podatkov o osebah, ki niso osumljene, in vprašanju učinkovitega nadzora neodvisnih organov in sodstva. |
| --- | --- |

56.

V sporočilu je napovedano, da bo Komisija leta 2011 razvila politiko EU za pridobivanje in analizo podatkov o finančnih transakcijah na ozemlju EU. ENVP se s tem v zvezi sklicuje na mnenje z dne 22. junija 2010 o obdelavi in posredovanju podatkov o sporočilih glede finančnih plačil iz Evropske unije Združenim državam Amerike za namene programa za sledenje financiranja terorističnih dejavnosti (TFTP II) (21). Vse kritične pripombe v tem mnenju tudi veljajo in se uporabljajo v okviru predvidenega dela v zvezi z okvirom EU o podatkih o finančnih transakcijah. Zato bi jih bilo treba upoštevati v razpravah o tem vprašanju. Posebno pozornost je treba nameniti sorazmernosti pridobivanja in obdelave velikih količin podatkov o osebah, ki niso osumljene, in vprašanju učinkovitega nadzora neodvisnih organov in sodstva.

Varnost za državljane in podjetja v kibernetskem prostoru

| 57. | ENVP poudarja pomen, ki je v sporočilu namenjen preventivnim ukrepom na ravni EU, in meni, da je krepitev varnosti IT-omrežij ključna za dobro delovanje informacijske družbe. ENVP tudi podpira posebne dejavnosti za izboljšanje odzivanja na kibernetske napade, vzpostavljanje zmogljivosti na področju kazenskega pregona in sodstva ter ustvarjanje partnerstev z industrijo za pooblastitev državljanov in podjetij. Vloga Evropske agencije za varnost omrežij in informacij, ki omogoča številne ukrepe, določene s tem ciljem, je dobrodošla. |
| --- | --- |

57.

ENVP poudarja pomen, ki je v sporočilu namenjen preventivnim ukrepom na ravni EU, in meni, da je krepitev varnosti IT-omrežij ključna za dobro delovanje informacijske družbe. ENVP tudi podpira posebne dejavnosti za izboljšanje odzivanja na kibernetske napade, vzpostavljanje zmogljivosti na področju kazenskega pregona in sodstva ter ustvarjanje partnerstev z industrijo za pooblastitev državljanov in podjetij. Vloga Evropske agencije za varnost omrežij in informacij, ki omogoča številne ukrepe, določene s tem ciljem, je dobrodošla.

| 58. | Vendar se v strategiji o izvajanju notranje varnosti ne razpravlja na široko o ukrepih kazenskega pregona, predvidenih v kibernetskem prostoru, o tem, kako lahko te dejavnosti ogrožajo pravice posameznika in kakšni bi morali biti potrebni zaščitni ukrepi. ENVP poziva k ambicioznejšemu pristopu k ustreznim jamstvom; ki bi moral biti določen za varstvo temeljnih pravic vseh posameznikov, vključno s tistimi, ki jih lahko zadevajo ukrepi, namenjeni proti morebitnim kriminalnim dejanjem na tem področju. |
| --- | --- |

58.

Vendar se v strategiji o izvajanju notranje varnosti ne razpravlja na široko o ukrepih kazenskega pregona, predvidenih v kibernetskem prostoru, o tem, kako lahko te dejavnosti ogrožajo pravice posameznika in kakšni bi morali biti potrebni zaščitni ukrepi. ENVP poziva k ambicioznejšemu pristopu k ustreznim jamstvom; ki bi moral biti določen za varstvo temeljnih pravic vseh posameznikov, vključno s tistimi, ki jih lahko zadevajo ukrepi, namenjeni proti morebitnim kriminalnim dejanjem na tem področju.

V.   SKLEPNE UGOTOVITVE IN PRIPOROČILA

| 59. | ENVP poziva k povezavi različnih strategij EU in sporočil pri izvajanju strategije notranje varnosti. Temu pristopu bi moral slediti konkreten akcijski načrt, podprt z dejansko oceno potreb, katerega rezultat bi morala biti vsestranska, celostna in dobro strukturirana politika EU o strategiji notranje varnosti. |
| --- | --- |

59.

ENVP poziva k povezavi različnih strategij EU in sporočil pri izvajanju strategije notranje varnosti. Temu pristopu bi moral slediti konkreten akcijski načrt, podprt z dejansko oceno potreb, katerega rezultat bi morala biti vsestranska, celostna in dobro strukturirana politika EU o strategiji notranje varnosti.

| 60. | ENVP še izkorišča to priložnost, da poudari pomembnost zakonske zahteve po stvarni oceni vseh sedanjih instrumentov, ki se uporabljajo v okviru strategije notranje varnosti in izmenjave informacij, preden se predlagajo novi. V tej zvezi se zelo priporoča vključitev določb, ki zahtevajo redne ocene učinkovitosti zadevnih instrumentov. |
| --- | --- |

60.

ENVP še izkorišča to priložnost, da poudari pomembnost zakonske zahteve po stvarni oceni vseh sedanjih instrumentov, ki se uporabljajo v okviru strategije notranje varnosti in izmenjave informacij, preden se predlagajo novi. V tej zvezi se zelo priporoča vključitev določb, ki zahtevajo redne ocene učinkovitosti zadevnih instrumentov.

| 61. | ENVP predlaga, naj se pri pripravi večletnega strateškega načrta, zahtevanega v sklepih Sveta iz novembra 2010, upošteva tekoče delo o vsestranskem okviru varstva podatkov na podlagi člena 16 PDEU, zlasti sporočila (2009) 609. |
| --- | --- |

61.

ENVP predlaga, naj se pri pripravi večletnega strateškega načrta, zahtevanega v sklepih Sveta iz novembra 2010, upošteva tekoče delo o vsestranskem okviru varstva podatkov na podlagi člena 16 PDEU, zlasti sporočila (2009) 609.

| 62. | ENVP podaja številne predloge o pojmih in konceptih, upoštevnih z vidika varstva osebnih podatkov, ki jih je treba upoštevati pri strategiji notranje varnosti, kot so vgrajena zasebnost, ocena učinka varstva zasebnosti in podatkov in najboljše razpoložljive metode. |
| --- | --- |

62.

ENVP podaja številne predloge o pojmih in konceptih, upoštevnih z vidika varstva osebnih podatkov, ki jih je treba upoštevati pri strategiji notranje varnosti, kot so vgrajena zasebnost, ocena učinka varstva zasebnosti in podatkov in najboljše razpoložljive metode.

| 63. | ENVP priporoča, naj se za izvajanje prihodnjih instrumentov izvede ocena učinka na varstvo zasebnosti in podatkov, bodisi kot ločena ocena bodisi kot del splošne ocene učinka na temeljne pravice, ki jo izvede Komisija. |
| --- | --- |

63.

ENVP priporoča, naj se za izvajanje prihodnjih instrumentov izvede ocena učinka na varstvo zasebnosti in podatkov, bodisi kot ločena ocena bodisi kot del splošne ocene učinka na temeljne pravice, ki jo izvede Komisija.

| 64. | ENVP še poziva Komisijo, naj oblikuje skladnejšo in doslednejšo politiko o temeljnih pogojih za uporabo biometričnih podatkov pri strategiji notranje varnosti ter na ravni EU poveča usklajenost na področju pravic posameznikov, na katere se nanašajo podatki. |
| --- | --- |

64.

ENVP še poziva Komisijo, naj oblikuje skladnejšo in doslednejšo politiko o temeljnih pogojih za uporabo biometričnih podatkov pri strategiji notranje varnosti ter na ravni EU poveča usklajenost na področju pravic posameznikov, na katere se nanašajo podatki.

| 65. | ENVP nazadnje podaja številne pripombe o obdelavah osebnih podatkov v okviru upravljanja meja, zlasti pri agenciji FRONTEX in po možnosti v okviru sistema EUROSUR. |
| --- | --- |

65.

ENVP nazadnje podaja številne pripombe o obdelavah osebnih podatkov v okviru upravljanja meja, zlasti pri agenciji FRONTEX in po možnosti v okviru sistema EUROSUR.

V Bruslju, 17. decembra 2010

Peter HUSTINX

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

---

(1)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

1

(2)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

2

(3)  COM(2010) 673 konč.

3

(4)  Dokument 5842/2/10.

4

(5)  3043. seja Sveta za pravosodje in notranje zadeve od 8.–10. novembra 2010 v Bruslju.

5

(6)  Dokument 7039/2/06 JAI 86 CATS 34.

6

(7)  Politični cikel EU za organizirani kriminal in hude oblike mednarodne kriminalitete, obravnavan v sklepih novembra 2010, je sestavljen iz 4 korakov: 1) razvoj politike na podlagi ocene ogroženosti EU zaradi organiziranega kriminala in hude oblike kriminalitete, 2) določanje politike in odločanje na podlagi opredelitve Sveta omejenega števila prednostnih nalog, 3) izvajanje in spremljanje letnega operativnega akcijskega načrta in 4) temeljita ocena ob koncu političnega cikla, ki se bo uporabljala tudi kot prispevek k prihodnjemu političnemu ciklu.

7

(8)  Mnenje z dne 30. septembra 2010 o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Pregled upravljanja informacij na območju svobode, varnosti in pravice“.

8

(9)  To je zakonska zahteva; glej zlasti sodbo Sodišča v združenih zadevah C-92/09 in C-93/09 z dne 2. novembra 2010. ENVP je ta pristop zagovarjal tudi v drugih mnenjih o zakonodajnih predlogih v zvezi z območjem svobode, varnosti in pravice: npr. v mnenju z dne 19. oktobra 2005 o treh predlogih v zvezi z drugo generacijo schengenskega informacijskega sistema (SIS II), mnenju z dne 20. decembra 2007 o osnutku predloga okvirnega sklepa Sveta o uporabi evidence imen letalskih potnikov za namene kazenskega pregona, mnenju z dne 18. februarja 2009 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema „Eurodac“ za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Uredbe (ES) št. [.../...] [o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva], mnenju z dne 18. februarja 2009 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema „Eurodac“ za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Uredbe (ES) št. [.../...] [o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva], mnenju z dne 18. februarja 2009 o predlogu uredbe o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva in mnenju z dne 7. oktobra 2009 o predlogih o dostopu do sistema Eurodac za namen kazenskega pregona.

9

(10)  Direktiva 2006/24/ES Evropskega parlamenta in Sveta o hrambi podatkov, pridobljenih ali obdelanih v zvezi z zagotavljanjem javno dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev ali javnih komunikacijskih omrežij, in spremembi Direktive 2002/58/ES, UL L 105, 13.4.2006, str. 54.

10

(11)  Varstvo podatkov je posebej navedeno le v okviru vprašanja obdelave osebnih podatkov pri agenciji FRONTEX.

11

(12)  Sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o celovitem pristopu k varstvu osebnih podatkov v Evropski uniji, COM (2010) 609.

12

(13)  ENVP je v mnenju o sporočilu Komisije o stockholmskem programu priporočil uvedbo pravne obveznosti razvijalcev in uporabnikov informacijskih sistemov, da razvijajo in uporabljajo sisteme, ki so skladni z načelom „vgrajene zasebnosti“.

13

(14)  SEC(2009) 92, 15.1.2009.

14

(15)  C(2009) 3200 konč., 12.5.2009.

15

(16)  Mnenje ENVP o inteligentnih transportnih sistemih iz julija 2009 in mnenje ENVP o sporočilu o radiofrekvenčni identifikaciji iz decembra 2007, glej tudi letno poročilo ENVP za leto 2006, str. 48–49.

16

(17)  ENVP namerava podati mnenje o pravnem okviru Evropske agencije za varnost omrežij in informacij še v decembru 2010.

17

(18)  Sporočilo za javnost o izvajanju strategije notranje varnosti EU: pet korakov k varnejši Evropi, zaznamek 10/598.

18

(19)  Mnenje ENVP z dne 17. maja 2010 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2007/2004 o ustanovitvi Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (FRONTEX).

19

(20)  Glej zlasti mnenje ENVP o sporočilu z naslovom Pregled upravljanja informacij na območju svobode, varnosti in pravice, navedenem v opombi 8.

20

(21)  Mnenje ENVP z dne 22. junija 2010 o predlogu sklepa Sveta o sklenitvi sporazuma med Evropsko unijo in Združenimi državami Amerike o obdelavi in posredovanju podatkov o sporočilih glede finančnih plačil iz Evropske unije Združenim državam Amerike za namene programa za sledenje financiranja terorističnih dejavnosti (TFTP II).

21

---

| 1.4.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 101/14 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 101/14

---

Mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o spremenjenem predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema „Eurodac“ za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Uredbe (ES) št. (.../...) (o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva)

2011/C 101/03

EVROPSKI NADZORNIK ZA VARSTVO PODATKOV JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 16 Pogodbe,

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in zlasti člena 8 Listine,

ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (1),

ob upoštevanju zahteve po posvetovanju z ENVP iz člena 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001 varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (2) –

SPREJEL NASLEDNJE MNENJE:

I.   UVOD

| 1. | Evropska komisija je 11. oktobra 2010 sprejela spremenjeni predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema „Eurodac“ za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Uredbe (ES) št. (.../...) (o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva) (v nadaljnjem besedilu: predlog) (3). Istega dne je bil predlog, kot ga je sprejela Komisija, poslan Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov (ENVP), da bi se Komisija z njim posvetovala v skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001. ENVP pozdravlja dejstvo, da se Komisija posvetuje z njim, in prosi, naj se sklic na to posvetovanje navede v uvodnih izjavah predloga. |
| --- | --- |

1.

Evropska komisija je 11. oktobra 2010 sprejela spremenjeni predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema „Eurodac“ za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Uredbe (ES) št. (.../...) (o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva) (v nadaljnjem besedilu: predlog) (3). Istega dne je bil predlog, kot ga je sprejela Komisija, poslan Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov (ENVP), da bi se Komisija z njim posvetovala v skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001. ENVP pozdravlja dejstvo, da se Komisija posvetuje z njim, in prosi, naj se sklic na to posvetovanje navede v uvodnih izjavah predloga.

| 2. | Sistem Eurodac je bil vzpostavljen z Uredbo (ES) št. 2725/2000 o vzpostavitvi sistema „Eurodac“ za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Dublinske konvencije (4). Komisija je decembra 2008 sprejela prenovljeni predlog za spremembo uredbe Eurodac (5) (v nadaljnjem besedilu: predlog iz decembra 2008). ENVP je pripombe k temu predlogu predložil v mnenju iz februarja 2009 (6). |
| --- | --- |

2.

Sistem Eurodac je bil vzpostavljen z Uredbo (ES) št. 2725/2000 o vzpostavitvi sistema „Eurodac“ za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Dublinske konvencije (4). Komisija je decembra 2008 sprejela prenovljeni predlog za spremembo uredbe Eurodac (5) (v nadaljnjem besedilu: predlog iz decembra 2008). ENVP je pripombe k temu predlogu predložil v mnenju iz februarja 2009 (6).

| 3. | Predlog iz decembra 2008 je bil zasnovan za zagotavljanje učinkovitejše podpore dublinski uredbi in ustrezno obravnavanje pomislekov v zvezi z varstvom podatkov. Poleg tega je bil z njim okvir upravljanja na področju informacijskih tehnologij usklajen s tistim iz uredb SIS II in VIS, saj so bile naloge operativnega upravljanja za sistem Eurodac prenesene na prihodnjo agencijo za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov na območju svobode, varnosti in pravice (7) (v nadaljnjem besedilu: agencija za IT) (8). |
| --- | --- |

3.

Predlog iz decembra 2008 je bil zasnovan za zagotavljanje učinkovitejše podpore dublinski uredbi in ustrezno obravnavanje pomislekov v zvezi z varstvom podatkov. Poleg tega je bil z njim okvir upravljanja na področju informacijskih tehnologij usklajen s tistim iz uredb SIS II in VIS, saj so bile naloge operativnega upravljanja za sistem Eurodac prenesene na prihodnjo agencijo za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov na območju svobode, varnosti in pravice (7) (v nadaljnjem besedilu: agencija za IT) (8).

| 4. | Komisija je nato septembra 2009 sprejela spremenjeni predlog, v katerem je bila za organe pregona držav članic in Europol uvedena možnost, da dostopajo do osrednje podatkovne zbirke Eurodac zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja terorističnih kaznivih dejanj in drugih hudih kaznivih dejanj. |
| --- | --- |

4.

Komisija je nato septembra 2009 sprejela spremenjeni predlog, v katerem je bila za organe pregona držav članic in Europol uvedena možnost, da dostopajo do osrednje podatkovne zbirke Eurodac zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja terorističnih kaznivih dejanj in drugih hudih kaznivih dejanj.

| 5. | V navedenem predlogu so bile uvedene premostitvena klavzula, ki dovoljuje dostop do podatkov za namene kazenskega pregona, ter potrebne spremljevalne določbe, poleg tega pa je bil z njim spremenjen predlog iz decembra 2008. Predložen je bil hkrati s predlogom sklepa Sveta o zahtevah za primerjavo s podatki iz sistema Eurodac, ki jih vložijo organi kazenskega pregona držav članic in Europol zaradi kazenskega pregona (9) (v nadaljnjem besedilu: sklep Sveta), ki natančno določa podrobnosti o dostopu v take namene. ENVP je mnenje o tem predlogu podal decembra 2009 (10). |
| --- | --- |

5.

V navedenem predlogu so bile uvedene premostitvena klavzula, ki dovoljuje dostop do podatkov za namene kazenskega pregona, ter potrebne spremljevalne določbe, poleg tega pa je bil z njim spremenjen predlog iz decembra 2008. Predložen je bil hkrati s predlogom sklepa Sveta o zahtevah za primerjavo s podatki iz sistema Eurodac, ki jih vložijo organi kazenskega pregona držav članic in Europol zaradi kazenskega pregona (9) (v nadaljnjem besedilu: sklep Sveta), ki natančno določa podrobnosti o dostopu v take namene. ENVP je mnenje o tem predlogu podal decembra 2009 (10).

| 6. | Z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe in opustitvijo delitve na stebre je predlog sklepa Sveta zastaral. Treba ga je bilo formalno umakniti in nadomestiti z novim predlogom, da bi se upošteval novi okvir PDEU. |
| --- | --- |

6.

Z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe in opustitvijo delitve na stebre je predlog sklepa Sveta zastaral. Treba ga je bilo formalno umakniti in nadomestiti z novim predlogom, da bi se upošteval novi okvir PDEU.

| 7. | V obrazložitvenem memorandumu k predlogu je navedeno, da se Komisiji za pospešitev pogajanj o svežnju ukrepov na področju azila (11) in spodbudo sklenitve sporazuma o uredbi zdi ustrezneje, da se iz uredbe Eurodac umaknejo tiste določbe, ki se nanašajo na dostop do podatkov za namene kazenskega pregona. |
| --- | --- |

7.

V obrazložitvenem memorandumu k predlogu je navedeno, da se Komisiji za pospešitev pogajanj o svežnju ukrepov na področju azila (11) in spodbudo sklenitve sporazuma o uredbi zdi ustrezneje, da se iz uredbe Eurodac umaknejo tiste določbe, ki se nanašajo na dostop do podatkov za namene kazenskega pregona.

| 8. | Komisija tudi meni, da bi z umikom (precej spornega) dela predloga in s tem pospešitvijo sprejetja nove uredbe Eurodac omogočili tudi hitrejšo ustanovitev agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov na območju svobode, varnosti in pravice, saj naj bi bila ta agencija pristojna tudi za upravljanje sistema Eurodac. |
| --- | --- |

8.

Komisija tudi meni, da bi z umikom (precej spornega) dela predloga in s tem pospešitvijo sprejetja nove uredbe Eurodac omogočili tudi hitrejšo ustanovitev agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov na območju svobode, varnosti in pravice, saj naj bi bila ta agencija pristojna tudi za upravljanje sistema Eurodac.

| 9. | S tem spremenjenim predlogom sta torej uvedeni dve tehnični določbi, vendar pa je njegov glavni namen spremeniti predhodni predlog (tj. predlog iz septembra 2009), tako da se iz njega črta možnost dostopa do podatkov za namene kazenskega pregona. Zato se ni zdelo potrebno za ta predlog posebej izvesti novo oceno učinka. |
| --- | --- |

9.

S tem spremenjenim predlogom sta torej uvedeni dve tehnični določbi, vendar pa je njegov glavni namen spremeniti predhodni predlog (tj. predlog iz septembra 2009), tako da se iz njega črta možnost dostopa do podatkov za namene kazenskega pregona. Zato se ni zdelo potrebno za ta predlog posebej izvesti novo oceno učinka.

II.   OSREDNJA TEMA MNENJA ENVP

| 10. | Kot je navedeno zgoraj, je ENVP predložil že številna mnenja na tem področju. Namen tega mnenja je priporočiti izboljšave predloga, pri čemer priporočila temeljijo na novem razvoju ali prejšnjih priporočilih, ki še niso bila uveljavljena, na primerih, v katerih ENVP ugotavlja, da njegovi argumenti niso bili ustrezno upoštevani ali da so ta priporočila podprta z novimi argumenti. |
| --- | --- |

10.

Kot je navedeno zgoraj, je ENVP predložil že številna mnenja na tem področju. Namen tega mnenja je priporočiti izboljšave predloga, pri čemer priporočila temeljijo na novem razvoju ali prejšnjih priporočilih, ki še niso bila uveljavljena, na primerih, v katerih ENVP ugotavlja, da njegovi argumenti niso bili ustrezno upoštevani ali da so ta priporočila podprta z novimi argumenti.

| 11. | To mnenje bo osredotočeno na naslednje točke:






  — | umik določb, povezanih z dostopom do sistema Eurodac za namen kazenskega pregona, |
| --- | --- | --- |

11.

To mnenje bo osredotočeno na naslednje točke:

—

umik določb, povezanih z dostopom do sistema Eurodac za namen kazenskega pregona,

| — | položaj posameznika, katerega prstni odtisi niso uporabni, |
| --- | --- |

—

položaj posameznika, katerega prstni odtisi niso uporabni,

| — | informacije o posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, |
| --- | --- |

—

informacije o posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki,

| — | uporaba najboljših razpoložljivih tehnologij kot načina izvajanja „vgrajene zasebnosti“ (privacy by design), |
| --- | --- |

—

uporaba najboljših razpoložljivih tehnologij kot načina izvajanja „vgrajene zasebnosti“ (privacy by design),

| — | posledice sklepanja podizvajalskih pogodb za razvoj ali upravljanje sistema (ali del tega razvoja ali upravljanja) s tretjimi strankami. |
| --- | --- |

—

posledice sklepanja podizvajalskih pogodb za razvoj ali upravljanje sistema (ali del tega razvoja ali upravljanja) s tretjimi strankami.

III.   UMIK DOLOČB O DOSTOPU ORGANOV KAZENSKEGA PREGONA DO SISTEMA EURODAC

| 12. | ENVP pozdravlja dejstvo, da je bila možnost dostopa organov kazenskega pregona do sistema Eurodac v sedanjem predlogu izpuščena. Čeprav ENVP ne izpodbija dejstva, da vlade potrebujejo ustrezne instrumente za zagotavljanje varnosti državljanov, pa na podlagi naslednjih premislekov močno dvomi o zakonitosti tega predloga. |
| --- | --- |

12.

ENVP pozdravlja dejstvo, da je bila možnost dostopa organov kazenskega pregona do sistema Eurodac v sedanjem predlogu izpuščena. Čeprav ENVP ne izpodbija dejstva, da vlade potrebujejo ustrezne instrumente za zagotavljanje varnosti državljanov, pa na podlagi naslednjih premislekov močno dvomi o zakonitosti tega predloga.

| 13. | Ukrepi za boj proti terorističnim dejanjem in drugim hudim kaznivim dejanjem so lahko zakonita podlaga za dovoljeno obdelavo osebnih podatkov – čeprav so nezdružljivi z nameni, za katere so se prvotno zbirali –, če je potreba po posegu v zasebnost utemeljena z jasnimi in nespornimi elementi ter je sorazmernost obdelave dokazana. Ta potreba je še toliko večja, ker se predlogi nanašajo na ranljivo skupino, ki zaradi bega pred pregonom potrebuje še večjo zaščito. Njen negotovi položaj je treba upoštevati pri oceni nujnosti in sorazmernosti predlaganega ukrepa. ENVP je še konkretneje poudaril, da bi bilo treba nujnost dokazati s predložitvijo trdnih dokazov o povezavi med prosilci za azil in terorizmom in/ali hudimi kaznivimi dejanji. Ta nujnost v predlogih ni bila dokazana. |
| --- | --- |

13.

Ukrepi za boj proti terorističnim dejanjem in drugim hudim kaznivim dejanjem so lahko zakonita podlaga za dovoljeno obdelavo osebnih podatkov – čeprav so nezdružljivi z nameni, za katere so se prvotno zbirali –, če je potreba po posegu v zasebnost utemeljena z jasnimi in nespornimi elementi ter je sorazmernost obdelave dokazana. Ta potreba je še toliko večja, ker se predlogi nanašajo na ranljivo skupino, ki zaradi bega pred pregonom potrebuje še večjo zaščito. Njen negotovi položaj je treba upoštevati pri oceni nujnosti in sorazmernosti predlaganega ukrepa. ENVP je še konkretneje poudaril, da bi bilo treba nujnost dokazati s predložitvijo trdnih dokazov o povezavi med prosilci za azil in terorizmom in/ali hudimi kaznivimi dejanji. Ta nujnost v predlogih ni bila dokazana.

| 14. | ENVP splošneje zagovarja potrebo po oceni vseh sedanjih instrumentov za izmenjavo informacij pred predlaganjem novih instrumentov v številnih mnenjih in pripombah, še posebno pa je to poudaril v najnovejših mnenjih z naslovom „Pregled upravljanja informacij na območju svobode, varnosti in pravice“ (12) in „Politika EU za boj proti terorizmu: glavni dosežki in izzivi za prihodnost“ (13). |
| --- | --- |

14.

ENVP splošneje zagovarja potrebo po oceni vseh sedanjih instrumentov za izmenjavo informacij pred predlaganjem novih instrumentov v številnih mnenjih in pripombah, še posebno pa je to poudaril v najnovejših mnenjih z naslovom „Pregled upravljanja informacij na območju svobode, varnosti in pravice“ (12) in „Politika EU za boj proti terorizmu: glavni dosežki in izzivi za prihodnost“ (13).

| 15. | Ocenjevanje učinkovitosti sedanjih ukrepov ob upoštevanju vpliva novih predvidenih ukrepov na zasebnost je zares bistveno in bi moralo imeti pomembno vlogo pri ukrepih Evropske unije na tem področju v skladu s pristopom iz stockholmskega programa. V tem primeru je treba posebno pozornost nameniti izvajanju izmenjave podatkov po mehanizmu Prümske pogodbe. V tem okviru je predvidena izmenjava prstnih odtisov. Treba je dokazati, da ima sistem hude pomanjkljivosti, zaradi česar je utemeljen dostop do podatkovnih zbirk, kot je Eurodac. |
| --- | --- |

15.

Ocenjevanje učinkovitosti sedanjih ukrepov ob upoštevanju vpliva novih predvidenih ukrepov na zasebnost je zares bistveno in bi moralo imeti pomembno vlogo pri ukrepih Evropske unije na tem področju v skladu s pristopom iz stockholmskega programa. V tem primeru je treba posebno pozornost nameniti izvajanju izmenjave podatkov po mehanizmu Prümske pogodbe. V tem okviru je predvidena izmenjava prstnih odtisov. Treba je dokazati, da ima sistem hude pomanjkljivosti, zaradi česar je utemeljen dostop do podatkovnih zbirk, kot je Eurodac.

| 16. | Nazadnje, ENVP v teh in številnih prejšnjih mnenjih priporoča, naj se posebna pozornost nameni tistim predlogom, zaradi katerih se zbirajo osebni podatki splošnejših kategorij državljanov, ne le osumljenih oseb. Posebej je treba upoštevati in utemeljiti tiste primere, pri katerih je obdelava osebnih podatkov predvidena za namene, ki niso nameni, za katere so se prvotno zbirali, kot na primer pri sistemu Eurodac. |
| --- | --- |

16.

Nazadnje, ENVP v teh in številnih prejšnjih mnenjih priporoča, naj se posebna pozornost nameni tistim predlogom, zaradi katerih se zbirajo osebni podatki splošnejših kategorij državljanov, ne le osumljenih oseb. Posebej je treba upoštevati in utemeljiti tiste primere, pri katerih je obdelava osebnih podatkov predvidena za namene, ki niso nameni, za katere so se prvotno zbirali, kot na primer pri sistemu Eurodac.

| 17. | ENVP torej pozdravlja črtanje tega elementa iz sedanjega predloga. |
| --- | --- |

17.

ENVP torej pozdravlja črtanje tega elementa iz sedanjega predloga.

IV.   POLOŽAJ POSAMEZNIKOV, KI JIH NI MOGOČE VPISATI V SISTEM EURODAC

| 18. | Zbiranje prstnih odtisov in njihova nadaljnja obdelava imata očitno osrednje mesto v sistemu Eurodac. Treba je poudariti, da je obdelava biometričnih podatkov, kot so prstni odtisi, poseben izziv in prinaša tveganja, ki jih je treba obravnavati. ENVP želi v zvezi s predlogom posebej opozoriti na težavo tako imenovanega „neuspelega vpisa“, to je položaj, v katerem se znajde posameznik, če so njegovi prstni odtisi iz katerega koli razloga neuporabni. |
| --- | --- |

18.

Zbiranje prstnih odtisov in njihova nadaljnja obdelava imata očitno osrednje mesto v sistemu Eurodac. Treba je poudariti, da je obdelava biometričnih podatkov, kot so prstni odtisi, poseben izziv in prinaša tveganja, ki jih je treba obravnavati. ENVP želi v zvezi s predlogom posebej opozoriti na težavo tako imenovanega „neuspelega vpisa“, to je položaj, v katerem se znajde posameznik, če so njegovi prstni odtisi iz katerega koli razloga neuporabni.

| 19. | Neuspeli vpis se lahko pojavi, če ima posameznik začasno ali trajno poškodovane blazinice prstov ali dlani. Vzrok za to so lahko številni dejavniki, kot so bolezen, invalidnost, rane in opekline. V nekaterih primerih je vzrok lahko povezan z etnično pripadnostjo ali poklicem. Zlasti se zdi, da imajo številni kmetijski in gradbeni delavci tako poškodovane prstne blazinice, da so prstni odtisi neberljivi. V drugih primerih, katerih pogostnost je sicer težko oceniti, pa se lahko zgodi, da se begunci sami pohabijo, da bi preprečili odvzem prstnih odtisov. |
| --- | --- |

19.

Neuspeli vpis se lahko pojavi, če ima posameznik začasno ali trajno poškodovane blazinice prstov ali dlani. Vzrok za to so lahko številni dejavniki, kot so bolezen, invalidnost, rane in opekline. V nekaterih primerih je vzrok lahko povezan z etnično pripadnostjo ali poklicem. Zlasti se zdi, da imajo številni kmetijski in gradbeni delavci tako poškodovane prstne blazinice, da so prstni odtisi neberljivi. V drugih primerih, katerih pogostnost je sicer težko oceniti, pa se lahko zgodi, da se begunci sami pohabijo, da bi preprečili odvzem prstnih odtisov.

| 20. | ENVP priznava, da je težko razlikovati med državljani tretjih držav, ki so namerno skazili svoje prstne odtise, da bi onemogočili ugotavljanje istovetnosti, in tistimi z resnično neberljivi prstnimi odtisi. |
| --- | --- |

20.

ENVP priznava, da je težko razlikovati med državljani tretjih držav, ki so namerno skazili svoje prstne odtise, da bi onemogočili ugotavljanje istovetnosti, in tistimi z resnično neberljivi prstnimi odtisi.

| 21. | Vendar pa je zelo pomembno zagotoviti, da se prosilcem za azil samo zaradi „neuspelega vpisa“ pravice ne bi odrekale. Bilo bi nesprejemljivo, da bi na primer neuspeli vpis sistematično šteli za poskus goljufije, zaradi katere se zavrne obravnava prošnje za azil ali umakne pomoč prosilcu za azil. Če bi bilo tako, bi to pomenilo, da je možnost odvzema prstnih odtisov eno od meril priznavanja statusa prosilca za azil. Namen sistema Eurodac je omogočanje lažje uporabe Dublinske konvencije, ne dodajanje merila („imeti uporabne prstne odtise“) za podelitev statusa prosilca za azil posamezniku. To bi bila kršitev načela omejitve namena ali vsaj duha pravice do azila. |
| --- | --- |

21.

Vendar pa je zelo pomembno zagotoviti, da se prosilcem za azil samo zaradi „neuspelega vpisa“ pravice ne bi odrekale. Bilo bi nesprejemljivo, da bi na primer neuspeli vpis sistematično šteli za poskus goljufije, zaradi katere se zavrne obravnava prošnje za azil ali umakne pomoč prosilcu za azil. Če bi bilo tako, bi to pomenilo, da je možnost odvzema prstnih odtisov eno od meril priznavanja statusa prosilca za azil. Namen sistema Eurodac je omogočanje lažje uporabe Dublinske konvencije, ne dodajanje merila („imeti uporabne prstne odtise“) za podelitev statusa prosilca za azil posamezniku. To bi bila kršitev načela omejitve namena ali vsaj duha pravice do azila.

| 22. | Nazadnje ENVP tudi poudarja, da bi moral biti ta predlog v skladu z drugimi upoštevnimi direktivami na tem področju. Še zlasti je v „direktivi o pogojih“ poudarjeno, da se vsaka prošnja obravnava posebej, zagotovo pa nezmožnost vpisa ni navedena kot merilo pri obravnavanju prošnje za azil (14). |
| --- | --- |

22.

Nazadnje ENVP tudi poudarja, da bi moral biti ta predlog v skladu z drugimi upoštevnimi direktivami na tem področju. Še zlasti je v „direktivi o pogojih“ poudarjeno, da se vsaka prošnja obravnava posebej, zagotovo pa nezmožnost vpisa ni navedena kot merilo pri obravnavanju prošnje za azil (14).

| 23. | V sedanjem predlogu je neuspeli vpis že delno predviden v členu 6.1 in 6.2 (15). |
| --- | --- |

23.

V sedanjem predlogu je neuspeli vpis že delno predviden v členu 6.1 in 6.2 (15).

| 24. | Vendar pa je v teh določbah predvidena le predpostavka o začasno neuspelem vpisu v sistem Eurodac, medtem ko bo v številnih primerih ta neuspeli vpis trajen. V členu 1 Uredbe o spremembi Skupnih konzularnih navodil (16) je za take primere določeno, da: „(...) države članice vzpostavijo ustrezne postopke, s katerimi se zagotavlja dostojanstvo prosilca, če pride do težav pri vpisu. Dejstvo, da prstnih odtisov fizično ni mogoče odvzeti, ne sme vplivati na podelitev ali zavrnitev vizuma.“ |
| --- | --- |

24.

Vendar pa je v teh določbah predvidena le predpostavka o začasno neuspelem vpisu v sistem Eurodac, medtem ko bo v številnih primerih ta neuspeli vpis trajen. V členu 1 Uredbe o spremembi Skupnih konzularnih navodil (16) je za take primere določeno, da: „(...) države članice vzpostavijo ustrezne postopke, s katerimi se zagotavlja dostojanstvo prosilca, če pride do težav pri vpisu. Dejstvo, da prstnih odtisov fizično ni mogoče odvzeti, ne sme vplivati na podelitev ali zavrnitev vizuma.“

| 25. | Da bi bilo za take primere v okviru sistema Eurodac poskrbljeno, ENVP priporoča, naj se členu 6a na tej podlagi doda določba z naslednjim besedilom: „Začasna ali trajna nezmožnost odvzema uporabnih prstnih odtisov ne sme škodljivo vplivati na pravni položaj posameznika. Vsekakor pa to ni zadosten razlog za zavrnitev prošnje za azil ali njeno obravnavo.“ |
| --- | --- |

25.

Da bi bilo za take primere v okviru sistema Eurodac poskrbljeno, ENVP priporoča, naj se členu 6a na tej podlagi doda določba z naslednjim besedilom: „Začasna ali trajna nezmožnost odvzema uporabnih prstnih odtisov ne sme škodljivo vplivati na pravni položaj posameznika. Vsekakor pa to ni zadosten razlog za zavrnitev prošnje za azil ali njeno obravnavo.“

V.   PRAVICA DO OBVEŠČANJA POSAMEZNIKA, NA KATEREGA SE NANAŠAJO OSEBNI PODATKI

| 26. | ENVP ugotavlja, da je učinkovito uveljavljanje pravice do obveščenosti bistveno za pravilno delovanje sistema Eurodac. Zlasti je treba zagotoviti, da se prosilcu za azil informacije posredujejo na način, ki omogoča, da popolnoma razume svoj položaj in je seznanjen z vsemi svojimi pravicami ter ve, kaj lahko stori, potem ko prejme ustrezno upravno odločbo. ENVP tudi opozarja, da je pravica dostopa do podatkov temelj varstva podatkov, kot je zlasti navedeno v členu 8 Listine EU o temeljnih pravicah. |
| --- | --- |

26.

ENVP ugotavlja, da je učinkovito uveljavljanje pravice do obveščenosti bistveno za pravilno delovanje sistema Eurodac. Zlasti je treba zagotoviti, da se prosilcu za azil informacije posredujejo na način, ki omogoča, da popolnoma razume svoj položaj in je seznanjen z vsemi svojimi pravicami ter ve, kaj lahko stori, potem ko prejme ustrezno upravno odločbo. ENVP tudi opozarja, da je pravica dostopa do podatkov temelj varstva podatkov, kot je zlasti navedeno v členu 8 Listine EU o temeljnih pravicah.

| 27. | ENVP je na to točko opozoril že v prejšnjih mnenjih o sistemu Eurodac. Ker predlagana sprememba ni bila sprejeta, želi ENVP poudariti pomembnost tega vprašanja. |
| --- | --- |

27.

ENVP je na to točko opozoril že v prejšnjih mnenjih o sistemu Eurodac. Ker predlagana sprememba ni bila sprejeta, želi ENVP poudariti pomembnost tega vprašanja.

| 28. | Člen 24 predloga se glasi:
  „Osebo, na katero se nanaša ta uredba, država članica, iz katere izvirajo podatki, pisno in po potrebi ustno, v jeziku, ki ga ta razume, ali za katerega se smiselno domneva, da ga ta razume, obvesti o naslednjem:
  (...)






  (e) | obstoju pravice dostopa do podatkov, ki zadevajo to osebo, ter pravice do popravljanja teh podatkov, ki se nanašajo nanjo, in pravici do zahteve, da se nepravilni podatki, ki se nanašajo nanjo, popravijo, ali da se izbrišejo nezakonito obdelani podatki, ki se nanašajo nanjo, vključno s pravico do obveščenosti o postopkih za uveljavljanje teh pravic ter s kontaktnimi podatki uslužbenca, ki je odgovoren za obdelavo podatkov, in državnih nadzornih organov iz člena 25(1).“ |
| --- | --- | --- |

28.

Člen 24 predloga se glasi:

„Osebo, na katero se nanaša ta uredba, država članica, iz katere izvirajo podatki, pisno in po potrebi ustno, v jeziku, ki ga ta razume, ali za katerega se smiselno domneva, da ga ta razume, obvesti o naslednjem:

(...)

(e)

obstoju pravice dostopa do podatkov, ki zadevajo to osebo, ter pravice do popravljanja teh podatkov, ki se nanašajo nanjo, in pravici do zahteve, da se nepravilni podatki, ki se nanašajo nanjo, popravijo, ali da se izbrišejo nezakonito obdelani podatki, ki se nanašajo nanjo, vključno s pravico do obveščenosti o postopkih za uveljavljanje teh pravic ter s kontaktnimi podatki uslužbenca, ki je odgovoren za obdelavo podatkov, in državnih nadzornih organov iz člena 25(1).“

| 29. | ENVP predlaga, naj se besedilo člena 24 preoblikuje zaradi večje jasnosti pravic, ki se dajo prosilcu. Predlagano besedilo je nejasno, ker ga je mogoče razlagati, kot da je „pravica do obveščenosti o postopkih za uveljavljanje teh pravic (...)“ ločena od pravice do dostopa do podatkov za popravljanje nepravilnih podatkov (...). Poleg tega morajo države članice v skladu s sedanjim besedilom zgoraj navedene določbe osebo, na katero se nanaša Uredba, obvestiti le o „obstoju“ pravic, ne pa o njihovi vsebini. Ker se zdi, da gre pri zadnjem le za slogovno vprašanje, ENVP predlaga, naj se člen 24 preoblikuje, kot sledi: „Osebo, na katero se nanaša ta uredba, država članica, iz katere izvirajo podatki (...), obvesti o (...) (g) pravici do dostopa do podatkov, ki zadevajo to osebo, ter pravici do zahteve, naj se nepravilni podatki, ki se nanašajo nanjo, popravijo ali naj se izbrišejo nezakonito obdelani podatki.“ |
| --- | --- |

29.

ENVP predlaga, naj se besedilo člena 24 preoblikuje zaradi večje jasnosti pravic, ki se dajo prosilcu. Predlagano besedilo je nejasno, ker ga je mogoče razlagati, kot da je „pravica do obveščenosti o postopkih za uveljavljanje teh pravic (...)“ ločena od pravice do dostopa do podatkov za popravljanje nepravilnih podatkov (...). Poleg tega morajo države članice v skladu s sedanjim besedilom zgoraj navedene določbe osebo, na katero se nanaša Uredba, obvestiti le o „obstoju“ pravic, ne pa o njihovi vsebini. Ker se zdi, da gre pri zadnjem le za slogovno vprašanje, ENVP predlaga, naj se člen 24 preoblikuje, kot sledi: „Osebo, na katero se nanaša ta uredba, država članica, iz katere izvirajo podatki (...), obvesti o (...) (g) pravici do dostopa do podatkov, ki zadevajo to osebo, ter pravici do zahteve, naj se nepravilni podatki, ki se nanašajo nanjo, popravijo ali naj se izbrišejo nezakonito obdelani podatki.“

VI.   NAJBOLJŠE RAZPOLOŽLJIVE TEHNOLOGIJE

| 30. | V členu 4(1) predloga je določeno: „Po prehodnem obdobju je upravljavski organ, ki se financira iz splošnega proračuna Evropske unije, odgovoren za operativno upravljanje sistema Eurodac. Upravljavski organ v sodelovanju z državami članicami zagotovi, da se za osrednji sistem vedno uporablja najboljša razpoložljiva tehnologija, ki je predmet analize stroškov in koristi.“ Čeprav ENVP pozdravlja zahtevo, določeno v členu 4(1), želi opozoriti, da bi bilo treba izraz „najboljša razpoložljiva tehnologija“ iz navedene določbe nadomestiti z izrazom „najboljše razpoložljive metode“, ki vključuje oboje, tj. tehnologijo ter način zasnove, oblikovanja, upravljanja in delovanja sistema. |
| --- | --- |

30.

V členu 4(1) predloga je določeno: „Po prehodnem obdobju je upravljavski organ, ki se financira iz splošnega proračuna Evropske unije, odgovoren za operativno upravljanje sistema Eurodac. Upravljavski organ v sodelovanju z državami članicami zagotovi, da se za osrednji sistem vedno uporablja najboljša razpoložljiva tehnologija, ki je predmet analize stroškov in koristi.“ Čeprav ENVP pozdravlja zahtevo, določeno v členu 4(1), želi opozoriti, da bi bilo treba izraz „najboljša razpoložljiva tehnologija“ iz navedene določbe nadomestiti z izrazom „najboljše razpoložljive metode“, ki vključuje oboje, tj. tehnologijo ter način zasnove, oblikovanja, upravljanja in delovanja sistema.

| 31. | To je pomembno, ker je pojem „najboljše razpoložljive metode“ širši in vključuje številne vidike prispevanja k uporabi „vgrajene zasebnosti“, ki velja za ključno načelo pregleda pravnega okvira EU za varstvo podatkov. Načelo poudarja, da se varstvo podatkov lahko izvaja z različnimi sredstvi, od katerih vsa niso tehnološke narave. Res je pomembno preučiti ne samo tehnologijo, ampak tudi način, kako se uporablja kot orodje za doseganje namena obravnavanega varstva podatkov. Poslovni procesi morajo biti usmerjeni v doseganje tega namena, ki se prevede v postopke in organizacijske strukture. |
| --- | --- |

31.

To je pomembno, ker je pojem „najboljše razpoložljive metode“ širši in vključuje številne vidike prispevanja k uporabi „vgrajene zasebnosti“, ki velja za ključno načelo pregleda pravnega okvira EU za varstvo podatkov. Načelo poudarja, da se varstvo podatkov lahko izvaja z različnimi sredstvi, od katerih vsa niso tehnološke narave. Res je pomembno preučiti ne samo tehnologijo, ampak tudi način, kako se uporablja kot orodje za doseganje namena obravnavanega varstva podatkov. Poslovni procesi morajo biti usmerjeni v doseganje tega namena, ki se prevede v postopke in organizacijske strukture.

| 32. | ENVP bi rad v tej zvezi in na splošneje ponovil priporočilo iz prejšnjih mnenj (17) glede potrebe, da Komisija skupaj z zainteresiranimi stranmi iz industrije opredeli in spodbuja „najboljše razpoložljive metode“ po istem postopku, kot ga je sprejela na okoljskem področju (18). „Najboljše razpoložljive metode“ bi pomenile najučinkovitejšo in najnaprednejšo stopnjo v razvoju tehnologije in njihovega načina delovanja, ki kaže praktično primernost posameznih metod kot podlage za določitev meje dokazljivosti v skladu z okvirom EU za varstvo podatkov in zasebnosti. Te metode bodo zasnovane za preprečevanje, in če to ni izvedljivo, zmanjševanje varnostnih tveganj, povezanih s to obdelavo osebnih podatkov, ter čim večje zmanjševanje njihovega učinka na zasebnost. |
| --- | --- |

32.

ENVP bi rad v tej zvezi in na splošneje ponovil priporočilo iz prejšnjih mnenj (17) glede potrebe, da Komisija skupaj z zainteresiranimi stranmi iz industrije opredeli in spodbuja „najboljše razpoložljive metode“ po istem postopku, kot ga je sprejela na okoljskem področju (18). „Najboljše razpoložljive metode“ bi pomenile najučinkovitejšo in najnaprednejšo stopnjo v razvoju tehnologije in njihovega načina delovanja, ki kaže praktično primernost posameznih metod kot podlage za določitev meje dokazljivosti v skladu z okvirom EU za varstvo podatkov in zasebnosti. Te metode bodo zasnovane za preprečevanje, in če to ni izvedljivo, zmanjševanje varnostnih tveganj, povezanih s to obdelavo osebnih podatkov, ter čim večje zmanjševanje njihovega učinka na zasebnost.

| 33. | Ta postopek naj bi zagotovil tudi referenčne dokumente o „najboljših razpoložljivih metodah“, ki bi lahko bili zelo koristni kot smernice za upravljanje drugih obsežnih sistemov IT. Hkrati bi se izboljšala usklajenost takih ukrepov po vsej EU. Ne nazadnje bodo opredelitev zasebnosti in najboljše razpoložljive metode, ki upoštevajo varnost, omogočile vlogo nadzornika organov za varstvo podatkov z zagotavljanjem tehničnih referenc za varstvo zasebnosti in podatkov, ki jih bodo sprejeli upravljavci podatkov. |
| --- | --- |

33.

Ta postopek naj bi zagotovil tudi referenčne dokumente o „najboljših razpoložljivih metodah“, ki bi lahko bili zelo koristni kot smernice za upravljanje drugih obsežnih sistemov IT. Hkrati bi se izboljšala usklajenost takih ukrepov po vsej EU. Ne nazadnje bodo opredelitev zasebnosti in najboljše razpoložljive metode, ki upoštevajo varnost, omogočile vlogo nadzornika organov za varstvo podatkov z zagotavljanjem tehničnih referenc za varstvo zasebnosti in podatkov, ki jih bodo sprejeli upravljavci podatkov.

VII.   SKLEPANJE POGODB S PODIZVAJALCI

| 34. | ENVP ugotavlja, da v predlogu ni obravnavano vprašanje sklepanja pogodb s podizvajalci, v skladu s katerimi del nalog Komisije (19) opravi druga organizacija ali subjekt (na primer zasebno podjetje). Kljub temu pa ga Komisija pogosto uporablja pri razvoju in upravljanju sistema in komunikacijske infrastrukture. Čeprav sklepanje pogodb s podizvajalci samo po sebi ni nujno v nasprotju z zahtevami za varstvo podatkov, je treba sprejeti pomembne zaščitne ukrepe, s katerimi se zagotovi, da te dejavnosti nikakor ne bodo vplivale na uporabo Uredbe (ES) št. 45/2001 in nadzor varstva podatkov, ki ga izvaja ENVP. Poleg tega je treba sprejeti tudi dodatne bolj tehnične zaščitne ukrepe. |
| --- | --- |

34.

ENVP ugotavlja, da v predlogu ni obravnavano vprašanje sklepanja pogodb s podizvajalci, v skladu s katerimi del nalog Komisije (19) opravi druga organizacija ali subjekt (na primer zasebno podjetje). Kljub temu pa ga Komisija pogosto uporablja pri razvoju in upravljanju sistema in komunikacijske infrastrukture. Čeprav sklepanje pogodb s podizvajalci samo po sebi ni nujno v nasprotju z zahtevami za varstvo podatkov, je treba sprejeti pomembne zaščitne ukrepe, s katerimi se zagotovi, da te dejavnosti nikakor ne bodo vplivale na uporabo Uredbe (ES) št. 45/2001 in nadzor varstva podatkov, ki ga izvaja ENVP. Poleg tega je treba sprejeti tudi dodatne bolj tehnične zaščitne ukrepe.

| 35. | ENVP v tej zvezi predlaga, naj se v okviru revizije uredbe Eurodac v predlog smiselno vključijo podobni pravni zaščitni ukrepi, kot so predvideni v pravnih instrumentih SIS II, v katerih je določeno, da ti tudi če Komisija prenese del nalog na drug organ ali subjekt, zagotavljajo, da ima ENVP pravico in možnost polno izvajati svoje naloge, vključno z izvajanjem pregledov na kraju samem, in vse druge pristojnosti, ki so mu podeljene v skladu s členom 47 Uredbe (ES) št. 45/2001. |
| --- | --- |

35.

ENVP v tej zvezi predlaga, naj se v okviru revizije uredbe Eurodac v predlog smiselno vključijo podobni pravni zaščitni ukrepi, kot so predvideni v pravnih instrumentih SIS II, v katerih je določeno, da ti tudi če Komisija prenese del nalog na drug organ ali subjekt, zagotavljajo, da ima ENVP pravico in možnost polno izvajati svoje naloge, vključno z izvajanjem pregledov na kraju samem, in vse druge pristojnosti, ki so mu podeljene v skladu s členom 47 Uredbe (ES) št. 45/2001.

VIII.   SKLEPNE UGOTOVITVE

| 36. | ENVP pozdravlja dejstvo, da se Komisija posvetuje z njim, in prosi, naj se sklic na to posvetovanje navede v uvodnih izjavah predloga. |
| --- | --- |

36.

ENVP pozdravlja dejstvo, da se Komisija posvetuje z njim, in prosi, naj se sklic na to posvetovanje navede v uvodnih izjavah predloga.

| 37. | ENVP pozdravlja dejstvo, da je bila možnost dostopa organov kazenskega pregona do sistema Eurodac v sedanjem predlogu izpuščena. |
| --- | --- |

37.

ENVP pozdravlja dejstvo, da je bila možnost dostopa organov kazenskega pregona do sistema Eurodac v sedanjem predlogu izpuščena.

| 38. | Zbiranje prstnih odtisov in njihova nadaljnja obdelava sta bistvo sistema Eurodac. ENVP poudarja, da je obdelava biometričnih podatkov, kot so prstni odtisi, poseben izziv in prinaša tveganja, ki jih je treba obravnavati. ENVP zlasti poudarja težavo tako imenovanega „neuspelega vpisa“, to je položaja, v katerem se znajde posameznik, če so njegovi prstni odtisi iz katerega koli razloga neuporabni. Sam neuspeli vpis v sistem Eurodac ne bi smel povzročiti odrekanja pravic prosilcem za azil. |
| --- | --- |

38.

Zbiranje prstnih odtisov in njihova nadaljnja obdelava sta bistvo sistema Eurodac. ENVP poudarja, da je obdelava biometričnih podatkov, kot so prstni odtisi, poseben izziv in prinaša tveganja, ki jih je treba obravnavati. ENVP zlasti poudarja težavo tako imenovanega „neuspelega vpisa“, to je položaja, v katerem se znajde posameznik, če so njegovi prstni odtisi iz katerega koli razloga neuporabni. Sam neuspeli vpis v sistem Eurodac ne bi smel povzročiti odrekanja pravic prosilcem za azil.

| 39. | ENVP priporoča, naj se v člen 6a predloga doda določba z naslednjim besedilom: „Začasna ali trajna nezmožnost odvzema uporabnih prstnih odtisov ne vpliva škodljivo na pravni položaj posameznika. Vsekakor pa to ni zadosten razlog za zavrnitev prošnje za azil ali njeno obravnavo.“ |
| --- | --- |

39.

ENVP priporoča, naj se v člen 6a predloga doda določba z naslednjim besedilom: „Začasna ali trajna nezmožnost odvzema uporabnih prstnih odtisov ne vpliva škodljivo na pravni položaj posameznika. Vsekakor pa to ni zadosten razlog za zavrnitev prošnje za azil ali njeno obravnavo.“

| 40. | ENVP ugotavlja, da je učinkovito uveljavljanje pravice do obveščenosti bistveno za pravilno delovanje sistema Eurodac za zagotavljanje, da se prosilcu za azil informacije zagotovijo na način, ki omogoča, da ta popolnoma razume svoj položaj in je seznanjen z vsemi svojimi pravicami ter ve, kaj lahko stori, potem ko prejme ustrezno upravno odločbo. ENVP predlaga, naj se besedilo člena 24 predloga preoblikuje, da bodo bolj jasne pravice, ki se dajo prosilcu za azil. |
| --- | --- |

40.

ENVP ugotavlja, da je učinkovito uveljavljanje pravice do obveščenosti bistveno za pravilno delovanje sistema Eurodac za zagotavljanje, da se prosilcu za azil informacije zagotovijo na način, ki omogoča, da ta popolnoma razume svoj položaj in je seznanjen z vsemi svojimi pravicami ter ve, kaj lahko stori, potem ko prejme ustrezno upravno odločbo. ENVP predlaga, naj se besedilo člena 24 predloga preoblikuje, da bodo bolj jasne pravice, ki se dajo prosilcu za azil.

| 41. | ENVP priporoča spremembo člena 4(1) predloga, v katerem naj se izraz „najboljša razpoložljiva tehnologija“ nadomesti z izrazom „najboljše razpoložljive metode“. Ta vključuje oboje, tj. uporabljeno tehnologijo ter način zasnove, oblikovanja, upravljanja in delovanja sistema. |
| --- | --- |

41.

ENVP priporoča spremembo člena 4(1) predloga, v katerem naj se izraz „najboljša razpoložljiva tehnologija“ nadomesti z izrazom „najboljše razpoložljive metode“. Ta vključuje oboje, tj. uporabljeno tehnologijo ter način zasnove, oblikovanja, upravljanja in delovanja sistema.

| 42. | ENVP v zvezi z vprašanjem sklenitve podizvajalske pogodbe za del nalog Komisije z drugo organizacijo ali subjektom (na primer zasebnim podjetjem) priporoča vzpostavitev zaščitnih ukrepov, s katerimi se zagotavlja, da te dejavnosti nikakor ne bodo vplivale na uporabo Uredbe (ES) št. 45/2001 in nadzor nad varstvom podatkov, ki ga izvaja ENVP. Poleg tega je treba sprejeti tudi dodatne bolj tehnične zaščitne ukrepe. |
| --- | --- |

42.

ENVP v zvezi z vprašanjem sklenitve podizvajalske pogodbe za del nalog Komisije z drugo organizacijo ali subjektom (na primer zasebnim podjetjem) priporoča vzpostavitev zaščitnih ukrepov, s katerimi se zagotavlja, da te dejavnosti nikakor ne bodo vplivale na uporabo Uredbe (ES) št. 45/2001 in nadzor nad varstvom podatkov, ki ga izvaja ENVP. Poleg tega je treba sprejeti tudi dodatne bolj tehnične zaščitne ukrepe.

V Bruslju, 15. decembra 2010

Peter HUSTINX

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

---

(1)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

1

(2)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

2

(3)  COM(2010) 555 konč.

3

(4)  UL L 62, 5.3.2002, str. 1.

4

(5)  Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema „Eurodac“ za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Uredbe (ES) št. (.../...) (o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva), COM(2008) 825 konč.

5

(6)  Mnenje z dne 18. februarja 2009 Evropskega nadzornika za varstvo podatkov glede predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema „Eurodac“ za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Uredbe (ES) št. .../... (o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva), COM(2008) 825 konč., UL C 229, 23.9.2009, str. 6.

6

(7)  Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov na področju svobode, varnosti in pravice (COM(2009) 293 konč.) je bil sprejet 24. junija 2009. Spremenjeni predlog je bil sprejet 19. marca 2010: Spremenjeni predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (EU) št (.../...) o ustanovitvi agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov na področju svobode, varnosti in pravice, COM(2010) 93.

7

(8)  ENVP je podal mnenje o ustanovitvi agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov (Mnenje z dne 7. decembra 2009 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov na območju svobode, varnosti in pravice in o predlogu sklepa Sveta o prenosu nalog v zvezi z operativnim upravljanjem SIS II in VIS na podlagi naslova VI Pogodbe EU na agencijo, ustanovljeno z Uredbo XX, UL C 70, 19.3.2010, str. 13).

8

(9)  COM(2009) 344.

9

(10)  Mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o spremenjenem predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema Eurodac za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Uredbe (ES) št. (.../...) (o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva) in o predlogu sklepa Sveta o zahtevah za primerjavo s podatki iz sistema Eurodac, ki jih vložijo organi kazenskega pregona držav članic in Europol zaradi kazenskega pregona, UL C 92, 10.4.2010, str. 1.

10

(11)  Namen „svežnja ukrepov na področju azila“ je izboljšati način delovanja evropskega azilnega sistema in okrepiti pravice prosilcev za azil. Vsebuje spremembe direktive o pogojih za sprejem, dublinske uredbe in uredbe Eurodac. Predvideva tudi ustanovitev Evropskega urada za podporo azilu, ki jo spremlja sklep o financiranju tega urada s prerazporeditvijo nekaterih sredstev, ki so trenutno dodeljena Evropskemu skladu za begunce.

11

(12)  Mnenje ENVP z dne 30. septembra 2010 o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom Pregled upravljanja informacij na območju svobode, varnosti in pravice, ki je na voljo na spletni strani.

12

(13)  Mnenje ENVP z dne 24. novembra 2010 o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom Politika EU za boj proti terorizmu: glavni dosežki in izzivi za prihodnost, je na voljo na spletni strani.

13

(14)  Glej zlasti člen 4(3) Direktive Sveta 2004/83/ES z dne 29. aprila 2004 o minimalnih standardih glede pogojev, ki jih morajo izpolnjevati državljani tretjih držav ali apatridi, da se jim prizna status begunca ali osebe, ki iz drugih razlogov potrebuje mednarodno zaščito, in o vsebini te zaščite, UL L 304, 30.9.2004, str. 2.

14

15

„1.   Če so prstne blazinice v takem stanju, da ni mogoče odvzeti prstnih odtisov take kakovosti, da bi bila mogoča ustrezna primerjava iz člena 18 te uredbe, država članica, iz katere izvirajo podatki, ponovno odvzame prstne odtise prosilca in jih čim prej ponovno pošlje, najpozneje pa 48 ur po tem, ko jih je uspešno odvzela.“

„2.   Z odstopanjem od odstavka 1 države članice v primeru, da ni mogoče odvzeti prstnih odtisov prosilca zaradi ukrepov, sprejetih za zagotovitev zdravja prosilca ali zaščito javnega zdravja, odvzamejo in pošljejo prstne odtise prosilca takoj, ko je to mogoče, najpozneje pa 48 ur po tem, ko ti razlogi ne obstajajo več.“

(16)  Uredba (ES) št. 390/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spremembi Skupnih konzularnih navodil o vizumih za diplomatsko-konzularna predstavništva glede uvedbe biometričnih podatkov, vključno z določbami o organizaciji sprejema in obravnavanja vlog za izdajo vizuma, UL L 131, 28.5.2009, str. 1.

16

(17)  Mnenje ENVP o inteligentnih transportnih sistemih iz julija 2009, mnenje ENVP o sporočilu o radiofrekvenčni identifikaciji iz decembra 2007, letno poročilo ENVP za leto 2006, str. 48–49.

17

(18)  http://eippcb.jrc.es/

18

(19)  Ali prihodnji upravljavski organ kot je navedeno zgoraj. Sklici na Komisijo iz tega odstavka se berejo kot sklici na institucije EU ali organizacijo, ki ima v sistemu Eurodac vlogo upravljavca podatkov.

19

---

| 1.4.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 101/20 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 101/20

---

Mnenje evropskega nadzornika za varstvo podatkov o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropski agenciji za varnost omrežij in informacij (ENISA)

2011/C 101/04

EVROPSKI NADZORNIK ZA VARSTVO PODATKOV JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 16 Pogodbe,

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in zlasti členov 7 in 8 Listine,

ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (1),

ob upoštevanju prošnje za mnenje v skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (2) –

SPREJEL NASLEDNJE MNENJE:

I.   UVOD

Opis predloga

| 1. | Komisija je 30. septembra 2010 sprejela predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropski agenciji za varnost omrežij in informacij (ENISA) (3). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 30. septembra 2010 sprejela predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropski agenciji za varnost omrežij in informacij (ENISA) (3).

| 2. | Agencija ENISA je bila ustanovljena marca 2004 z Uredbo (ES) št. 460/2004 (4) za začetno petletno obdobje. Z Uredbo (ES) št. 1007/2008 (5) iz leta 2008 je bil njen mandat podaljšan do marca 2012. |
| --- | --- |

2.

Agencija ENISA je bila ustanovljena marca 2004 z Uredbo (ES) št. 460/2004 (4) za začetno petletno obdobje. Z Uredbo (ES) št. 1007/2008 (5) iz leta 2008 je bil njen mandat podaljšan do marca 2012.

| 3. | Člen 1(1) Uredbe (ES) št. 460/2004 določa, da se agencija ustanovi zato, da se zagotovi visoka in učinkovita raven varnosti omrežij in informacij v Uniji ter se prispeva k nemotenemu delovanju notranjega trga. |
| --- | --- |

3.

Člen 1(1) Uredbe (ES) št. 460/2004 določa, da se agencija ustanovi zato, da se zagotovi visoka in učinkovita raven varnosti omrežij in informacij v Uniji ter se prispeva k nemotenemu delovanju notranjega trga.

| 4. | Komisija želi s svojim predlogom posodobiti agencijo, okrepiti njene pristojnosti in ji zagotoviti nov petletni mandat, da se tako omogoči njeno neprekinjeno delovanje tudi po marcu 2012 (6). |
| --- | --- |

4.

Komisija želi s svojim predlogom posodobiti agencijo, okrepiti njene pristojnosti in ji zagotoviti nov petletni mandat, da se tako omogoči njeno neprekinjeno delovanje tudi po marcu 2012 (6).

| 5. | Pravna podlaga predloga uredbe je člen 114 PDEU (7), s katerim je Uniji podeljena pristojnost sprejeti ukrepe za vzpostavitev ali zagotovitev delovanja notranjega trga. Člen 114 PDEU je nasledil člen 95 nekdanje Pogodbe ES, na katerem so temeljile predhodne uredbe o agenciji ENISA (8). |
| --- | --- |

5.

Pravna podlaga predloga uredbe je člen 114 PDEU (7), s katerim je Uniji podeljena pristojnost sprejeti ukrepe za vzpostavitev ali zagotovitev delovanja notranjega trga. Člen 114 PDEU je nasledil člen 95 nekdanje Pogodbe ES, na katerem so temeljile predhodne uredbe o agenciji ENISA (8).

| 6. | V obrazložitvenem memorandumu k predlogu je pojasnjeno, da je od začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe pristojnost glede preprečevanja kriminala in boja proti njemu deljena. S tem je agencija ENISA dobila priložnost, da deluje kot platforma za vidike varnosti omrežij in informacij (NIS) v boju proti kibernetskemu kriminalu ter da izmenjuje mnenja in najboljše prakse z organi za kibernetsko obrambo, organi pregona in organi za varstvo podatkov. |
| --- | --- |

6.

V obrazložitvenem memorandumu k predlogu je pojasnjeno, da je od začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe pristojnost glede preprečevanja kriminala in boja proti njemu deljena. S tem je agencija ENISA dobila priložnost, da deluje kot platforma za vidike varnosti omrežij in informacij (NIS) v boju proti kibernetskemu kriminalu ter da izmenjuje mnenja in najboljše prakse z organi za kibernetsko obrambo, organi pregona in organi za varstvo podatkov.

| 7. | Komisija je med več možnostmi izbrala predlog o razširitvi trenutnih nalog agencije ENISA ter vključitvi organov pregona in organov za varstvo podatkov kot enakopravnih članov v stalno interesno skupino agencije. Nov seznam nalog ne vključuje operativnih nalog, ampak so z njim posodobljene in na novo opredeljene sedanje naloge. |
| --- | --- |

7.

Komisija je med več možnostmi izbrala predlog o razširitvi trenutnih nalog agencije ENISA ter vključitvi organov pregona in organov za varstvo podatkov kot enakopravnih članov v stalno interesno skupino agencije. Nov seznam nalog ne vključuje operativnih nalog, ampak so z njim posodobljene in na novo opredeljene sedanje naloge.

Posvetovanje z evropskim nadzornikom za varstvo podatkov (ENVP)

| 8. | Predlog je bil 1. oktobra 2010 v skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001 poslan ENVP v posvetovanje. ENVP pozdravlja odločitev, da je bil v zvezi s tem zaprošen za mnenje, in priporoča, da se sklic na to posvetovanje vključi v uvodne izjave predloga, tako kot je to običajno v zakonodajnih besedilih, v zvezi s katerimi je bil zaprošen za mnenje v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001. |
| --- | --- |

8.

Predlog je bil 1. oktobra 2010 v skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001 poslan ENVP v posvetovanje. ENVP pozdravlja odločitev, da je bil v zvezi s tem zaprošen za mnenje, in priporoča, da se sklic na to posvetovanje vključi v uvodne izjave predloga, tako kot je to običajno v zakonodajnih besedilih, v zvezi s katerimi je bil zaprošen za mnenje v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001.

| 9. | ENVP je bil za neuradno mnenje zaprošen še pred sprejetjem predloga, pri čemer je predložil več neuradnih pripomb. Vendar v končni različici predloga ni bila upoštevana nobena od teh pripomb. |
| --- | --- |

9.

ENVP je bil za neuradno mnenje zaprošen še pred sprejetjem predloga, pri čemer je predložil več neuradnih pripomb. Vendar v končni različici predloga ni bila upoštevana nobena od teh pripomb.

Splošna ocena

| 10. | ENVP poudarja, da je varnost obdelave podatkov bistven vidik varstva podatkov (9). V zvezi s tem pozdravlja namen predloga, to je krepitev pristojnosti agencije, da bi ta lahko učinkoviteje izvajala svoje sedanje naloge in odgovornosti ter hkrati razširila svoje področje delovanja. ENVP pozdravlja vključitev organov za varstvo podatkov in organov pregona kot enakopravnih akterjev. Po njegovem mnenju je mogoče s podaljšanjem mandata agencije ENISA na evropski ravni spodbuditi profesionalno in poenostavljeno upravljanje varnostnih ukrepov za informacijske sisteme. |
| --- | --- |

10.

ENVP poudarja, da je varnost obdelave podatkov bistven vidik varstva podatkov (9). V zvezi s tem pozdravlja namen predloga, to je krepitev pristojnosti agencije, da bi ta lahko učinkoviteje izvajala svoje sedanje naloge in odgovornosti ter hkrati razširila svoje področje delovanja. ENVP pozdravlja vključitev organov za varstvo podatkov in organov pregona kot enakopravnih akterjev. Po njegovem mnenju je mogoče s podaljšanjem mandata agencije ENISA na evropski ravni spodbuditi profesionalno in poenostavljeno upravljanje varnostnih ukrepov za informacijske sisteme.

| 11. | Splošna ocena predloga je pozitivna. Vendar je predlog uredbe z več vidikov nejasen ali nepopoln, kar zbuja zaskrbljenost glede varstva podatkov. Ti vidiki bodo pojasnjeni in obravnavani v naslednjem poglavju tega mnenja. |
| --- | --- |

11.

Splošna ocena predloga je pozitivna. Vendar je predlog uredbe z več vidikov nejasen ali nepopoln, kar zbuja zaskrbljenost glede varstva podatkov. Ti vidiki bodo pojasnjeni in obravnavani v naslednjem poglavju tega mnenja.

II.   PRIPOMBE IN PRIPOROČILA

Razširjene naloge, ki jih bo izvajala agencija ENISA, niso dovolj jasne

| 12. | Razširjene naloge agencije glede vključitve organov pregona in organov za varstvo podatkov so v členu 3 predloga opredeljene zelo splošno. Obrazložitveni memorandum je glede tega bolj nedvoumen. Agencija ENISA je v njem opredeljena kot vmesnik pri komunikaciji z organi pregona na področju kibernetskega kriminala in izvajalka neoperativnih nalog pri boju proti takemu kriminalu. Vendar te naloge niso bile vključene v člen 3 ali pa so v njem omenjene le zelo splošno. |
| --- | --- |

12.

Razširjene naloge agencije glede vključitve organov pregona in organov za varstvo podatkov so v členu 3 predloga opredeljene zelo splošno. Obrazložitveni memorandum je glede tega bolj nedvoumen. Agencija ENISA je v njem opredeljena kot vmesnik pri komunikaciji z organi pregona na področju kibernetskega kriminala in izvajalka neoperativnih nalog pri boju proti takemu kriminalu. Vendar te naloge niso bile vključene v člen 3 ali pa so v njem omenjene le zelo splošno.

| 13. | Da bi se izognili kakršni koli pravni negotovosti, je treba s predlogom uredbe jasno in nedvoumno opredeliti naloge agencije ENISA. Kot je bilo že navedeno, je varnost obdelave podatkov bistven vidik varstva podatkov. Agencija ENISA bo postala na tem področju še pomembnejša. Državljanom, institucijam in organom bi moralo biti jasno, v kake dejavnosti bi lahko bila vključena. Ta razsežnost je še pomembnejša, če naj bi razširjene naloge agencije ENISA obsegale tudi obdelavo osebnih podatkov (glej točke od 17 do 20 spodaj). |
| --- | --- |

13.

Da bi se izognili kakršni koli pravni negotovosti, je treba s predlogom uredbe jasno in nedvoumno opredeliti naloge agencije ENISA. Kot je bilo že navedeno, je varnost obdelave podatkov bistven vidik varstva podatkov. Agencija ENISA bo postala na tem področju še pomembnejša. Državljanom, institucijam in organom bi moralo biti jasno, v kake dejavnosti bi lahko bila vključena. Ta razsežnost je še pomembnejša, če naj bi razširjene naloge agencije ENISA obsegale tudi obdelavo osebnih podatkov (glej točke od 17 do 20 spodaj).

| 14. | Člen 3(1)(k) predloga določa, da agencija opravlja kakršne koli druge naloge, ki so bile nanjo prenesene z drugimi pravnimi akti Unije. ENVP je zaskrbljen zaradi tako odprte postavke, saj bi lahko zaradi nje nastala vrzel, ki bi lahko vplivala na povezanost pravnega instrumenta, to pa bi lahko vodilo do nenadzorovane širitve obsega dejavnosti agencije. |
| --- | --- |

14.

Člen 3(1)(k) predloga določa, da agencija opravlja kakršne koli druge naloge, ki so bile nanjo prenesene z drugimi pravnimi akti Unije. ENVP je zaskrbljen zaradi tako odprte postavke, saj bi lahko zaradi nje nastala vrzel, ki bi lahko vplivala na povezanost pravnega instrumenta, to pa bi lahko vodilo do nenadzorovane širitve obsega dejavnosti agencije.

| 15. | Ena od nalog iz člena 3(1)(k) predloga je vključena v Direktivo 2002/58/ES (10). Ta določa, da se Komisija pri vseh tehničnih izvedbenih ukrepih, ki se uporabljajo za obvestila o kršitvah varstva podatkov, posvetuje z agencijo. ENVP priporoča, da se ta dejavnost agencije podrobneje opiše in se omeji na varnostno področje. Glede na vpliv, ki bi ga lahko imela agencija ENISA na razvoj politike na tem področju, bi morala biti ta dejavnost v predlogu uredbe jasneje opredeljena in bi morala zasesti pomembnejše mesto. |
| --- | --- |

15.

Ena od nalog iz člena 3(1)(k) predloga je vključena v Direktivo 2002/58/ES (10). Ta določa, da se Komisija pri vseh tehničnih izvedbenih ukrepih, ki se uporabljajo za obvestila o kršitvah varstva podatkov, posvetuje z agencijo. ENVP priporoča, da se ta dejavnost agencije podrobneje opiše in se omeji na varnostno področje. Glede na vpliv, ki bi ga lahko imela agencija ENISA na razvoj politike na tem področju, bi morala biti ta dejavnost v predlogu uredbe jasneje opredeljena in bi morala zasesti pomembnejše mesto.

| 16. | ENVP nadalje priporoča, da se ob upoštevanju posebne naloge agencije ENISA iz člena 3(1)(c) trenutnega predloga, to je podpore državam članicam ter evropskim institucijam in organom v prizadevanjih, da zbirajo, analizirajo in razširjajo podatke o varnosti omrežij in informacij, v uvodno izjavo 21 vključi sklic na Direktivo 1999/5/ES (11). Tako bi spodbudili spodbujevalne dejavnosti, ki jih izvaja agencija ENISA za zagotovitev najboljših praks in tehnologij glede varnosti omrežij in informacij (NIS), saj bodo tako bolje prikazane možnosti konstruktivnih interakcij med agencijo in organi za standardizacijo. |
| --- | --- |

16.

ENVP nadalje priporoča, da se ob upoštevanju posebne naloge agencije ENISA iz člena 3(1)(c) trenutnega predloga, to je podpore državam članicam ter evropskim institucijam in organom v prizadevanjih, da zbirajo, analizirajo in razširjajo podatke o varnosti omrežij in informacij, v uvodno izjavo 21 vključi sklic na Direktivo 1999/5/ES (11). Tako bi spodbudili spodbujevalne dejavnosti, ki jih izvaja agencija ENISA za zagotovitev najboljših praks in tehnologij glede varnosti omrežij in informacij (NIS), saj bodo tako bolje prikazane možnosti konstruktivnih interakcij med agencijo in organi za standardizacijo.

Treba bi bilo razjasniti, ali bo agencija obdelovala osebne podatke

| 17. | V predlogu ni navedeno, ali bi lahko naloge, podeljene agenciji, vključevale obdelavo osebnih podatkov. Predlog torej ne vsebuje posebne pravne podlage za obdelavo osebnih podatkov v smislu člena 5 Uredbe (ES) št. 45/2001. |
| --- | --- |

17.

V predlogu ni navedeno, ali bi lahko naloge, podeljene agenciji, vključevale obdelavo osebnih podatkov. Predlog torej ne vsebuje posebne pravne podlage za obdelavo osebnih podatkov v smislu člena 5 Uredbe (ES) št. 45/2001.

| 18. | Vendar bi lahko nekatere naloge, podeljene agenciji, (vsaj v neki meri) vključevale obdelavo osebnih podatkov. Ni na primer izključena možnost, da bi lahko analiza varnostnih incidentov in kršitev varstva podatkov ali izvajanje neoperativnih nalog v boju proti kibernetskemu kriminalu vključevali zbiranje in analizo osebnih podatkov. |
| --- | --- |

18.

Vendar bi lahko nekatere naloge, podeljene agenciji, (vsaj v neki meri) vključevale obdelavo osebnih podatkov. Ni na primer izključena možnost, da bi lahko analiza varnostnih incidentov in kršitev varstva podatkov ali izvajanje neoperativnih nalog v boju proti kibernetskemu kriminalu vključevali zbiranje in analizo osebnih podatkov.

| 19. | Uvodna izjava 9 predloga se sklicuje na določbe Direktive 2002/21/ES (12), v kateri je določeno, da o morebitnih kršitvah varnosti agencijo po potrebi obvestijo tudi nacionalni regulativni organi. ENVP priporoča, da se v predlogu natančneje opredeli, katera obvestila naj bi se poslala agenciji ENISA in kako naj bi ta nanje odgovorila. V predlogu bi bilo treba obravnavati tudi vidike obdelave osebnih podatkov, ki bi lahko nastali zaradi analize zadevnih obvestil (če obstajajo). |
| --- | --- |

19.

Uvodna izjava 9 predloga se sklicuje na določbe Direktive 2002/21/ES (12), v kateri je določeno, da o morebitnih kršitvah varnosti agencijo po potrebi obvestijo tudi nacionalni regulativni organi. ENVP priporoča, da se v predlogu natančneje opredeli, katera obvestila naj bi se poslala agenciji ENISA in kako naj bi ta nanje odgovorila. V predlogu bi bilo treba obravnavati tudi vidike obdelave osebnih podatkov, ki bi lahko nastali zaradi analize zadevnih obvestil (če obstajajo).

| 20. | ENVP zakonodajalca poziva, naj razjasni, ali bodo dejavnosti agencije ENISA, navedene v členu 3, vključevale obdelavo osebnih podatkov, in če je tako, katere so take dejavnosti. |
| --- | --- |

20.

ENVP zakonodajalca poziva, naj razjasni, ali bodo dejavnosti agencije ENISA, navedene v členu 3, vključevale obdelavo osebnih podatkov, in če je tako, katere so take dejavnosti.

Treba bi bilo opredeliti notranje varnostne predpise za agencijo ENISA

| 21. | Čeprav agencija ENISA pomembno vpliva na razpravo o varnosti omrežij in informacij v Evropi, predlog skoraj ne obravnava vzpostavitve varnostnih ukrepov za samo agencijo (če so ti povezani z obdelavo osebnih podatkov ali ne). |
| --- | --- |

21.

Čeprav agencija ENISA pomembno vpliva na razpravo o varnosti omrežij in informacij v Evropi, predlog skoraj ne obravnava vzpostavitve varnostnih ukrepov za samo agencijo (če so ti povezani z obdelavo osebnih podatkov ali ne).

| 22. | Po mnenju ENVP bo lahko agencija še učinkoviteje spodbujala dobre prakse, kar zadeva varnost obdelave podatkov, če bo take varnostne ukrepe najprej sama strogo izvajala. To bo pripomoglo k temu, da se agencija prizna ne le kot strokovni center, temveč tudi kot referenčna točka pri praktičnem izvajanju najboljših razpoložljivih tehnologij na področju varnosti. Torej bi bilo treba prizadevanja za odličnost pri izvajanju varnostnih praks vključiti v uredbo, s katero so urejeni delovni postopki agencije. ENVP zato predlaga, naj se v predlog vključi taka določba, na primer v obliki zahteve, da agencija uporablja najboljše razpoložljive tehnologije, to je najučinkovitejše in najnaprednejše varnostne postopke ter z njimi povezane metode dela. |
| --- | --- |

22.

Po mnenju ENVP bo lahko agencija še učinkoviteje spodbujala dobre prakse, kar zadeva varnost obdelave podatkov, če bo take varnostne ukrepe najprej sama strogo izvajala. To bo pripomoglo k temu, da se agencija prizna ne le kot strokovni center, temveč tudi kot referenčna točka pri praktičnem izvajanju najboljših razpoložljivih tehnologij na področju varnosti. Torej bi bilo treba prizadevanja za odličnost pri izvajanju varnostnih praks vključiti v uredbo, s katero so urejeni delovni postopki agencije. ENVP zato predlaga, naj se v predlog vključi taka določba, na primer v obliki zahteve, da agencija uporablja najboljše razpoložljive tehnologije, to je najučinkovitejše in najnaprednejše varnostne postopke ter z njimi povezane metode dela.

| 23. | Agencija bo lahko s takim pristopom svetovala o praktični ustreznosti posameznih tehnologij za zagotavljanje zahtevanih varnostnih ukrepov. Dalje, pri uveljavljanju najboljših razpoložljivih tehnologij bi bilo treba dati prednost tistim, s katerimi se zagotovi varnost in se hkrati čim bolj omeji vpliv na zasebnost. Treba bi bilo izbrati tehnologije, ki se bolje skladajo s konceptom „vgrajene zasebnosti“. |
| --- | --- |

23.

Agencija bo lahko s takim pristopom svetovala o praktični ustreznosti posameznih tehnologij za zagotavljanje zahtevanih varnostnih ukrepov. Dalje, pri uveljavljanju najboljših razpoložljivih tehnologij bi bilo treba dati prednost tistim, s katerimi se zagotovi varnost in se hkrati čim bolj omeji vpliv na zasebnost. Treba bi bilo izbrati tehnologije, ki se bolje skladajo s konceptom „vgrajene zasebnosti“.

| 24. | ENVP tudi ob manj velikopoteznem pristopu priporoča, da se v uredbo vključijo vsaj naslednje zahteve: (i) oblikovanje notranje varnostne politike na podlagi celostne ocene tveganja, pri čemer se upoštevajo mednarodni standardi in najboljše prakse držav članic; (ii) imenovanje uradne osebe za varnost, pristojne za izvajanje politike, ki bo razpolagala z ustreznimi viri in pooblastili; (iii) odobritev te politike, potem ko se podrobno preučijo preostalo tveganje in nadzorni ukrepi, ki jih predlaga upravni odbor; ter (iv) periodični pregled politike z jasno navedbo izbranega časovnega okvira pogostnosti in ciljev pregleda. |
| --- | --- |

24.

ENVP tudi ob manj velikopoteznem pristopu priporoča, da se v uredbo vključijo vsaj naslednje zahteve: (i) oblikovanje notranje varnostne politike na podlagi celostne ocene tveganja, pri čemer se upoštevajo mednarodni standardi in najboljše prakse držav članic; (ii) imenovanje uradne osebe za varnost, pristojne za izvajanje politike, ki bo razpolagala z ustreznimi viri in pooblastili; (iii) odobritev te politike, potem ko se podrobno preučijo preostalo tveganje in nadzorni ukrepi, ki jih predlaga upravni odbor; ter (iv) periodični pregled politike z jasno navedbo izbranega časovnega okvira pogostnosti in ciljev pregleda.

Treba je bolje opredeliti kanale za sodelovanje z organi za varstvo podatkov (vključno z ENVP) in delovno skupino iz člena 29

| 25. | Kot je bilo že navedeno, ENVP pozdravlja podaljšanje mandata agencije in verjame, da lahko organom za varstvo podatkov obstoj agencije močno koristi (kakor lahko tudi agenciji koristi strokovno znanje teh organov). Ob upoštevanju naravnega in logičnega prepletanja varnosti in varstva podatkov je treba zagotoviti tesno sodelovanje agencije z organi za varstvo podatkov. |
| --- | --- |

25.

Kot je bilo že navedeno, ENVP pozdravlja podaljšanje mandata agencije in verjame, da lahko organom za varstvo podatkov obstoj agencije močno koristi (kakor lahko tudi agenciji koristi strokovno znanje teh organov). Ob upoštevanju naravnega in logičnega prepletanja varnosti in varstva podatkov je treba zagotoviti tesno sodelovanje agencije z organi za varstvo podatkov.

| 26. | Uvodni izjavi 24 in 25 se sklicujeta na predlog direktive EU o kibernetskem kriminalu ter omenjata, da mora agencija navezati stike z organi pregona in organi za zaščito zasebnosti, kar zadeva vidike varnosti informacij v boju proti kibernetskemu kriminalu (13). |
| --- | --- |

26.

Uvodni izjavi 24 in 25 se sklicujeta na predlog direktive EU o kibernetskem kriminalu ter omenjata, da mora agencija navezati stike z organi pregona in organi za zaščito zasebnosti, kar zadeva vidike varnosti informacij v boju proti kibernetskemu kriminalu (13).

| 27. | S predlogom je treba določiti tudi konkretne kanale in mehanizme sodelovanja, s katerimi se (i) zagotovi skladnost dejavnosti agencije z dejavnostmi organov za varstvo podatkov ter (ii) omogoči tesno sodelovanje med agencijo in organi za varstvo podatkov. |
| --- | --- |

27.

S predlogom je treba določiti tudi konkretne kanale in mehanizme sodelovanja, s katerimi se (i) zagotovi skladnost dejavnosti agencije z dejavnostmi organov za varstvo podatkov ter (ii) omogoči tesno sodelovanje med agencijo in organi za varstvo podatkov.

| 28. | Kar zadeva skladnost, je v uvodni izjavi 27 izrecno navedeno, da ne sme priti do nasprotij med nalogami agencije in organov za varstvo podatkov v državah članicah. ENVP pozdravlja to navedbo, vendar hkrati opozarja, da nista nikjer omenjena niti ENVP niti delovna skupina iz člena 29. Zato priporoča, da zakonodajalec v predlog vključi še podobno določbo o nevmešavanju v zvezi z navedenima subjektoma. Tako bo ustvarjeno jasnejše delovno okolje za vse strani, hkrati pa bi bilo treba opredeliti še kanale in mehanizme sodelovanja, s katerimi se agenciji omogoči podpora različnim organom za varstvo podatkov in delovni skupini iz člena 29. |
| --- | --- |

28.

Kar zadeva skladnost, je v uvodni izjavi 27 izrecno navedeno, da ne sme priti do nasprotij med nalogami agencije in organov za varstvo podatkov v državah članicah. ENVP pozdravlja to navedbo, vendar hkrati opozarja, da nista nikjer omenjena niti ENVP niti delovna skupina iz člena 29. Zato priporoča, da zakonodajalec v predlog vključi še podobno določbo o nevmešavanju v zvezi z navedenima subjektoma. Tako bo ustvarjeno jasnejše delovno okolje za vse strani, hkrati pa bi bilo treba opredeliti še kanale in mehanizme sodelovanja, s katerimi se agenciji omogoči podpora različnim organom za varstvo podatkov in delovni skupini iz člena 29.

| 29. | Na podlagi navedenega ENVP, kar zadeva tesno sodelovanje, pozdravlja vključitev predstavnikov organov za varstvo podatkov v stalno interesno skupino, ki bo agenciji svetovala o izvajanju njenih dejavnosti. Glede tega svetuje, naj se izrecno navede, da take predstavnike nacionalnih organov za varstvo podatkov imenuje agencija na podlagi predloga delovne skupine iz člena 29. Dobro bi bilo, da se doda še določba o udeležbi ENVP na sestankih, na katerih naj bi se obravnavala vprašanja, pomembna za sodelovanje z njim. Dalje, ENVP priporoča, da agencija (na predlog stalne interesne skupine in po odobritvi upravnega odbora) ustanovi ad hoc delovne skupine za različna vprašanja, v okviru katerih se varstvo podatkov in varnost prekrivata, da bi tako opredelili okvir zadevnega prizadevanja za tesno sodelovanje. |
| --- | --- |

29.

Na podlagi navedenega ENVP, kar zadeva tesno sodelovanje, pozdravlja vključitev predstavnikov organov za varstvo podatkov v stalno interesno skupino, ki bo agenciji svetovala o izvajanju njenih dejavnosti. Glede tega svetuje, naj se izrecno navede, da take predstavnike nacionalnih organov za varstvo podatkov imenuje agencija na podlagi predloga delovne skupine iz člena 29. Dobro bi bilo, da se doda še določba o udeležbi ENVP na sestankih, na katerih naj bi se obravnavala vprašanja, pomembna za sodelovanje z njim. Dalje, ENVP priporoča, da agencija (na predlog stalne interesne skupine in po odobritvi upravnega odbora) ustanovi ad hoc delovne skupine za različna vprašanja, v okviru katerih se varstvo podatkov in varnost prekrivata, da bi tako opredelili okvir zadevnega prizadevanja za tesno sodelovanje.

| 30. | Nazadnje, da bi se izognili morebitnim nesporazumom, ENVP priporoča, da se namesto izraza „organi za zaščito zasebnosti“ uporabi izraz „organi za varstvo podatkov“ ter da se razjasni, kateri so ti organi, in sicer z vključitvijo sklica na člen 28 Direktive 95/46/ES in ENVP, kot je opredeljen v poglavju V Uredbe (ES) št. 45/2001. |
| --- | --- |

30.

Nazadnje, da bi se izognili morebitnim nesporazumom, ENVP priporoča, da se namesto izraza „organi za zaščito zasebnosti“ uporabi izraz „organi za varstvo podatkov“ ter da se razjasni, kateri so ti organi, in sicer z vključitvijo sklica na člen 28 Direktive 95/46/ES in ENVP, kot je opredeljen v poglavju V Uredbe (ES) št. 45/2001.

Ni jasno, kateri upravičenci lahko pri agenciji ENISA vložijo zahtevek za podporo

| 31. | ENVP je ugotovil, da predlog uredbe vključuje neskladje, kar zadeva vprašanje, kdo lahko pri agenciji ENISA vloži zahtevek za podporo. Iz uvodnih izjav 7, 15, 16, 18 in 36 predloga izhaja, da lahko agencija ENISA zagotavlja podporo organom držav članic in Uniji kot celoti. Vendar so v členu 2(1) navedene le Komisija in države članice, medtem ko je v členu 14 določeno, da lahko zahtevke za podporo vložijo le: (i) Evropski parlament, (ii) Svet, (iii) Komisija (iv) in vsi pristojni organi, ki jih imenuje država članica, s čimer so izključene nekatere institucije, organi, agencije in uradi Unije. |
| --- | --- |

31.

ENVP je ugotovil, da predlog uredbe vključuje neskladje, kar zadeva vprašanje, kdo lahko pri agenciji ENISA vloži zahtevek za podporo. Iz uvodnih izjav 7, 15, 16, 18 in 36 predloga izhaja, da lahko agencija ENISA zagotavlja podporo organom držav članic in Uniji kot celoti. Vendar so v členu 2(1) navedene le Komisija in države članice, medtem ko je v členu 14 določeno, da lahko zahtevke za podporo vložijo le: (i) Evropski parlament, (ii) Svet, (iii) Komisija (iv) in vsi pristojni organi, ki jih imenuje država članica, s čimer so izključene nekatere institucije, organi, agencije in uradi Unije.

| 32. | Člen 3 predloga je bolj specifičen in predvideva različne vrste podpore za različne upravičence, in sicer: (i) zbiranje in analizo podatkov o varnosti informacij (v primeru držav članic ter evropskih institucij in organov); (ii) analizo stanja varnosti omrežij in informacij v Evropi (v primeru držav članic in evropskih institucij); (iii) spodbudo uporabi dobrih praks za obvladovanje tveganj in varnost (v vsej Uniji in državah članicah); (iv) razvoj odkrivanja na področju varnosti omrežij in informacij (v evropskih institucijah in organih) ter (v) sodelovanje pri dialogu in sodelovanju s tretjimi državami (v primeru Unije). |
| --- | --- |

32.

Člen 3 predloga je bolj specifičen in predvideva različne vrste podpore za različne upravičence, in sicer: (i) zbiranje in analizo podatkov o varnosti informacij (v primeru držav članic ter evropskih institucij in organov); (ii) analizo stanja varnosti omrežij in informacij v Evropi (v primeru držav članic in evropskih institucij); (iii) spodbudo uporabi dobrih praks za obvladovanje tveganj in varnost (v vsej Uniji in državah članicah); (iv) razvoj odkrivanja na področju varnosti omrežij in informacij (v evropskih institucijah in organih) ter (v) sodelovanje pri dialogu in sodelovanju s tretjimi državami (v primeru Unije).

| 33. | ENVP zakonodajalca poziva, naj to neskladje odpravi in uskladi navedene določbe. Glede tega priporoča, da se člen 14 spremeni tako, da bo vključeval vse institucije, organe, urade in agencije Unije ter da bo v njem jasno navedeno, kakšno vrsto pomoči lahko zahtevajo različni subjekti v Uniji (če je zakonodajalec predvidel tako razlikovanje). Hkrati bi bilo dobro, da bi lahko zahtevek za podporo agencije vložili tudi nekateri javni in zasebni subjekti, če bi iz njega jasno izhajalo, da bi zahtevana podpora lahko imela evropske razsežnosti in bi bila v skladu s cilji agencije. |
| --- | --- |

33.

ENVP zakonodajalca poziva, naj to neskladje odpravi in uskladi navedene določbe. Glede tega priporoča, da se člen 14 spremeni tako, da bo vključeval vse institucije, organe, urade in agencije Unije ter da bo v njem jasno navedeno, kakšno vrsto pomoči lahko zahtevajo različni subjekti v Uniji (če je zakonodajalec predvidel tako razlikovanje). Hkrati bi bilo dobro, da bi lahko zahtevek za podporo agencije vložili tudi nekateri javni in zasebni subjekti, če bi iz njega jasno izhajalo, da bi zahtevana podpora lahko imela evropske razsežnosti in bi bila v skladu s cilji agencije.

Naloge upravnega odbora

| 34. | Z obrazložitvenim memorandumom so določene okrepljene pristojnosti upravnega odbora pri nadzoru. ENVP pozdravlja tako povečano vlogo in priporoča, da se med naloge upravnega odbora vključi več vidikov, povezanih z varstvom podatkov. ENVP poleg tega priporoča, da se v Uredbi nedvoumno opredeli, kdo lahko: (i) določi ukrepe, na podlagi katerih agencija uporablja Uredbo (ES) št. 45/2001, vključno z ukrepi v zvezi z imenovanjem uradne osebe za varstvo podatkov; (ii) odobri varnostno politiko in z njo povezane periodične preglede ter (iii) določi protokol sodelovanja z organi za varstvo podatkov in organi pregona. |
| --- | --- |

34.

Z obrazložitvenim memorandumom so določene okrepljene pristojnosti upravnega odbora pri nadzoru. ENVP pozdravlja tako povečano vlogo in priporoča, da se med naloge upravnega odbora vključi več vidikov, povezanih z varstvom podatkov. ENVP poleg tega priporoča, da se v Uredbi nedvoumno opredeli, kdo lahko: (i) določi ukrepe, na podlagi katerih agencija uporablja Uredbo (ES) št. 45/2001, vključno z ukrepi v zvezi z imenovanjem uradne osebe za varstvo podatkov; (ii) odobri varnostno politiko in z njo povezane periodične preglede ter (iii) določi protokol sodelovanja z organi za varstvo podatkov in organi pregona.

Uporaba Uredbe (ES) št. 45/2001

| 35. | Čeprav se to zahteva že z Uredbo (ES) št. 45/2001, ENVP predlaga, naj se v člen 27 vključi imenovanje uradne osebe za varstvo podatkov, saj je to zelo pomembno, ta ukrep pa bi moralo spremljati hitro oblikovanje izvedbenih pravil glede obsega pooblastil in nalog, ki naj se zaupajo taki uradni osebi v skladu s členom 24(8) Uredbe (ES) št. 45/2001. Konkretneje, člen 27 bi lahko določal:






  1. | Za informacije, ki jih obdeluje agencija na podlagi te uredbe, veljajo določbe Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov. |
| --- | --- | --- |

35.

Čeprav se to zahteva že z Uredbo (ES) št. 45/2001, ENVP predlaga, naj se v člen 27 vključi imenovanje uradne osebe za varstvo podatkov, saj je to zelo pomembno, ta ukrep pa bi moralo spremljati hitro oblikovanje izvedbenih pravil glede obsega pooblastil in nalog, ki naj se zaupajo taki uradni osebi v skladu s členom 24(8) Uredbe (ES) št. 45/2001. Konkretneje, člen 27 bi lahko določal:

1.

Za informacije, ki jih obdeluje agencija na podlagi te uredbe, veljajo določbe Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov.

| 2. | Upravni odbor določi ukrepe, na podlagi katerih agencija uporablja Uredbo (ES) št. 45/2001, vključno z ukrepi v zvezi z uradno osebo za varstvo podatkov v agenciji. |
| --- | --- |

2.

Upravni odbor določi ukrepe, na podlagi katerih agencija uporablja Uredbo (ES) št. 45/2001, vključno z ukrepi v zvezi z uradno osebo za varstvo podatkov v agenciji.

| 36. | Če se zahteva posebna pravna podlaga za obdelavo osebnih podatkov, kot je bilo to obravnavano v točkah od 17 do 20 zgoraj, je treba zagotoviti podrobno opredelitev potrebnih in primernih zaščitnih ukrepov, omejitev in pogojev, pod katerimi bi se taki podatki obdelovali. |
| --- | --- |

36.

Če se zahteva posebna pravna podlaga za obdelavo osebnih podatkov, kot je bilo to obravnavano v točkah od 17 do 20 zgoraj, je treba zagotoviti podrobno opredelitev potrebnih in primernih zaščitnih ukrepov, omejitev in pogojev, pod katerimi bi se taki podatki obdelovali.

III.   SKLEPNE UGOTOVITVE

| 37. | Splošna ocena predloga je pozitivna: ENVP pozdravlja podaljšanje mandata agencije ter razširitev njenih nalog z vključitvijo organov za varstvo podatkov in organov pregona kot enakopravnih akterjev. Po njegovem mnenju je mogoče z neprekinjenim delovanjem agencije na evropski ravni spodbuditi profesionalno in poenostavljeno upravljanje varnostnih ukrepov za informacijske sisteme. |
| --- | --- |

37.

Splošna ocena predloga je pozitivna: ENVP pozdravlja podaljšanje mandata agencije ter razširitev njenih nalog z vključitvijo organov za varstvo podatkov in organov pregona kot enakopravnih akterjev. Po njegovem mnenju je mogoče z neprekinjenim delovanjem agencije na evropski ravni spodbuditi profesionalno in poenostavljeno upravljanje varnostnih ukrepov za informacijske sisteme.

| 38. | Da bi se izognili pravni negotovosti, ENVP priporoča, da se predlog razjasni ob upoštevanju razširitve nalog agencije, še zlasti tistih, ki so povezane z vključitvijo organov pregona in organov za varstvo podatkov. ENVP opozarja še na morebitno vrzel, ki bi lahko nastala, ker je v predlog vključena določba, na podlagi katere je mogoče agenciji s katerim koli drugim pravnim aktom Unije in brez kakršne koli dodatne omejitve dodeliti nove naloge. |
| --- | --- |

38.

Da bi se izognili pravni negotovosti, ENVP priporoča, da se predlog razjasni ob upoštevanju razširitve nalog agencije, še zlasti tistih, ki so povezane z vključitvijo organov pregona in organov za varstvo podatkov. ENVP opozarja še na morebitno vrzel, ki bi lahko nastala, ker je v predlog vključena določba, na podlagi katere je mogoče agenciji s katerim koli drugim pravnim aktom Unije in brez kakršne koli dodatne omejitve dodeliti nove naloge.

| 39. | ENVP zakonodajalca poziva, naj razjasni, ali bodo dejavnosti agencije ENISA vključevale obdelavo osebnih podatkov, in če je tako, katere so take dejavnosti. |
| --- | --- |

39.

ENVP zakonodajalca poziva, naj razjasni, ali bodo dejavnosti agencije ENISA vključevale obdelavo osebnih podatkov, in če je tako, katere so take dejavnosti.

| 40. | ENVP priporoča, da se vključijo določbe o vzpostavitvi varnostne politike same agencije, da bi tako okrepili njeno vlogo subjekta, ki omogoča odličnost pri izvajanju varnostnih praks in spodbuja „vgrajeno zasebnost“ z vključevanjem uporabe najboljših razpoložljivih varnostnih tehnologij ob upoštevanju pravic na področju varstva osebnih podatkov. |
| --- | --- |

40.

ENVP priporoča, da se vključijo določbe o vzpostavitvi varnostne politike same agencije, da bi tako okrepili njeno vlogo subjekta, ki omogoča odličnost pri izvajanju varnostnih praks in spodbuja „vgrajeno zasebnost“ z vključevanjem uporabe najboljših razpoložljivih varnostnih tehnologij ob upoštevanju pravic na področju varstva osebnih podatkov.

| 41. | Da bi zagotovili skladnost in tesno sodelovanje, je treba bolje opredeliti kanale za sodelovanje z organi za varstvo podatkov, vključno z ENVP in delovno skupino iz člena 29. |
| --- | --- |

41.

Da bi zagotovili skladnost in tesno sodelovanje, je treba bolje opredeliti kanale za sodelovanje z organi za varstvo podatkov, vključno z ENVP in delovno skupino iz člena 29.

| 42. | ENVP zakonodajalca poziva, naj odpravi nekatera neskladja glede omejitev iz člena 14, kar zadeva možnost, da se vloži zahtevek za podporo agencije. Glede tega zlasti priporoča, da se te omejitve opustijo ter se vsem institucijam, organom, agencijam in uradom Unije omogoči, da vložijo tak zahtevek. |
| --- | --- |

42.

ENVP zakonodajalca poziva, naj odpravi nekatera neskladja glede omejitev iz člena 14, kar zadeva možnost, da se vloži zahtevek za podporo agencije. Glede tega zlasti priporoča, da se te omejitve opustijo ter se vsem institucijam, organom, agencijam in uradom Unije omogoči, da vložijo tak zahtevek.

| 43. | Nazadnje, ENVP priporoča, da se v razširjena pooblastila upravnega odbora vključijo nekateri konkretni vidiki, s katerimi bi bilo mogoče okrepiti zagotovilo, da se agencija ravna v skladu z dobrimi praksami, kar zadeva varnost in varstvo podatkov. Med drugim predlaga, naj se vključi imenovanje uradne osebe za varstvo podatkov in naj se odobrijo ukrepi za pravilno uporabo Uredbe (ES) št. 45/2001. |
| --- | --- |

43.

Nazadnje, ENVP priporoča, da se v razširjena pooblastila upravnega odbora vključijo nekateri konkretni vidiki, s katerimi bi bilo mogoče okrepiti zagotovilo, da se agencija ravna v skladu z dobrimi praksami, kar zadeva varnost in varstvo podatkov. Med drugim predlaga, naj se vključi imenovanje uradne osebe za varstvo podatkov in naj se odobrijo ukrepi za pravilno uporabo Uredbe (ES) št. 45/2001.

V Bruslju, 20. decembra 2010

Giovanni BUTTARELLI

Pomočnik evropskega nadzornika za varstvo podatkov

---

(1)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

1

(2)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

2

(3)  COM(2010) 521 konč.

3

(4)  UL L 77, 13.3.2004, str. 1.

4

(5)  UL L 293, 31.10.2008, str. 1.

5

(6)  Komisija je – da bi preprečila pravno praznino, če se zakonodajni postopek v Evropskem parlamentu in Svetu ne bi končal do izteka sedanjega mandata – 30. septembra 2010 sprejela drugi predlog o spremembi Uredbe (ES) št. 460/2004, s katerim bi le podaljšala rok za iztek sedanjega mandata za 18 mesecev. Glej COM(2010) 520 konč.

6

(7)  Glej zgoraj.

7

(8)  Sodišče je 2. maja 2006 zavrnilo tožbo za razglasitev ničnosti predhodne Uredbe (ES) št. 460/2004, s katero se je izpodbijala pravna podlaga te uredbe (C-217/04).

8

(9)  Varnostne zahteve so vključene v člena 22 in 35 Uredbe (ES) št. 45/2001, člena 16 in 17 Direktive 95/46/ES ter člena 4 in 5 Direktive 2002/58/ES.

9

(10)  Direktiva 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (UL L 201, 31.7.2002, str. 37).

10

(11)  Direktiva 1999/5/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 1999 o radijski opremi in telekomunikacijski terminalski opremi ter medsebojnem priznavanju skladnosti te opreme (UL L 91, 7.4.1999, str. 10) in zlasti člen 3(3)(c) te direktive.

11

(12)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2002/21/ES z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (okvirna direktiva) (UL L 108, 24.4.2002, str. 33).

12

(13)  Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o napadih na informacijske sisteme in razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 2005/222/PNZ (COM(2010) 517 konč.).

13

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 1.4.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 101/25 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 101/25

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva COMP/M.6076 – Orangina Schweppes/Européenne d'Embouteillage)

(Besedilo velja za EGP)

2011/C 101/05

Komisija se je 22. marca 2011 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo s skupnim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v francoščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32011M6076. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32011M6076. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 1.4.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 101/26 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 101/26

---

Menjalni tečaji eura (1)

31. marca 2011

2011/C 101/06

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,4207 |
| JPY | japonski jen | 117,61 |
| DKK | danska krona | 7,4567 |
| GBP | funt šterling | 0,88370 |
| SEK | švedska krona | 8,9329 |
| CHF | švicarski frank | 1,3005 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 7,8330 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 24,543 |
| HUF | madžarski forint | 265,72 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,7095 |
| PLN | poljski zlot | 4,0106 |
| RON | romunski leu | 4,1221 |
| TRY | turška lira | 2,1947 |
| AUD | avstralski dolar | 1,3736 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3785 |
| HKD | hongkonški dolar | 11,0559 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,8598 |
| SGD | singapurski dolar | 1,7902 |
| KRW | južnokorejski won | 1 554,51 |
| ZAR | južnoafriški rand | 9,6507 |
| CNY | kitajski juan | 9,3036 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,3778 |
| IDR | indonezijska rupija | 12 366,75 |
| MYR | malezijski ringit | 4,2983 |
| PHP | filipinski peso | 61,559 |
| RUB | ruski rubelj | 40,2850 |
| THB | tajski bat | 42,976 |
| BRL | brazilski real | 2,3058 |
| MXN | mehiški peso | 16,9276 |
| INR | indijska rupija | 63,3450 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,4207

JPY

japonski jen

117,61

DKK

danska krona

7,4567

GBP

funt šterling

0,88370

SEK

švedska krona

8,9329

CHF

švicarski frank

1,3005

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

7,8330

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

24,543

HUF

madžarski forint

265,72

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,7095

PLN

poljski zlot

4,0106

RON

romunski leu

4,1221

TRY

turška lira

2,1947

AUD

avstralski dolar

1,3736

CAD

kanadski dolar

1,3785

HKD

hongkonški dolar

11,0559

NZD

novozelandski dolar

1,8598

SGD

singapurski dolar

1,7902

KRW

južnokorejski won

1 554,51

ZAR

južnoafriški rand

9,6507

CNY

kitajski juan

9,3036

HRK

hrvaška kuna

7,3778

IDR

indonezijska rupija

12 366,75

MYR

malezijski ringit

4,2983

PHP

filipinski peso

61,559

RUB

ruski rubelj

40,2850

THB

tajski bat

42,976

BRL

brazilski real

2,3058

MXN

mehiški peso

16,9276

INR

indijska rupija

63,3450

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

Računsko sodišče

| 1.4.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 101/27 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 101/27

---

Posebno poročilo št. 1/2011 – Ali se je z dekoncentracijo upravljanja zunanje pomoči s sedeža Komisije na njene delegacije izboljšala dostava pomoči?

2011/C 101/07

Evropsko računsko sodišče vas obvešča, da je bilo pravkar objavljeno Posebno poročilo št. 1/2011 – Ali se je z dekoncentracijo upravljanja zunanje pomoči s sedeža Komisije na njene delegacije izboljšala dostava pomoči?

Poročilo lahko preberete na spletni strani Evropskega računskega sodišča ali si ga z nje prenesete: http://www.eca.europa.eu

Poročilo v tiskani različici lahko dobite brezplačno, če naslovite zahtevo na Računsko sodišče:

| European Court of Auditors |
| --- |
| Communication and Reports Unit |
| 12, rue Alcide De Gasperi |
| 1615 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |
| Tel. +352 4398-1 |
| E-naslov: euraud@eca.europa.eu |

European Court of Auditors

Communication and Reports Unit

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tel. +352 4398-1

E-naslov: euraud@eca.europa.eu

ali tako, da izpolnite elektronsko naročilnico na spletni strani EU-Bookshop.

---

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

| 1.4.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 101/28 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 101/28

---

Belgijski nacionalni postopek za dodelitev omejenih pravic za zračni promet

2011/C 101/08

V skladu s členom 6 Uredbe (ES) št. 847/2004 o pogajanjih in izvajanju sporazumov o letalskih prevozih med državami članicami in tretjimi državami Evropska komisija objavlja naslednji nacionalni postopek za razdelitev prometnih pravic med vsemi upravičenimi letalskimi prevozniki Skupnosti, kadar so te omejene s sporazumi o letalskih prevozih s tretjimi državami.

KRALJEVINA BELGIJA

ZVEZNI JAVNI URAD ZA MOBILNOST IN PROMET

ZRAČNI PROMET

Kraljevi odlok o določitvi letalskih prevoznikov Skupnosti in o dodelitvi prometnih pravic za opravljanje rednih letalskih prevozov med Belgijo in tretjimi državami

ALBERT II, kralj Belgijcev,

vsem sedanjim in prihodnjim rodovom, pozdrav.

Ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 847/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o pogajanjih in izvajanju sporazumov o letalskih prevozih med državami članicami in tretjimi državami;

ob upoštevanju zakona z dne 27. junija 1937, s katerim je bil revidiran zakon z dne 16. novembra 1919 o zračnem prometu ter zlasti člena 5(2), dodanega z zakonom z dne 2. januarja 2001;

ob upoštevanju zakona z dne 3. maja 1999 o rednih letalskih prevoznikih;

ob upoštevanju udeležbe regionalnih vlad pri pripravi tega odloka;

ob upoštevanju mnenja št. 47.574/4 Državnega sveta z dne 6. januarja 2010, podanega na podlagi uporabe prve alineje prvega odstavka člena 84(1) zakonov o Državnem svetu, usklajenih dne 12. januarja 1973;

na predlog našega predsednika vlade in državnega sekretarja za mobilnost –

SMO ODLOČILI IN SPREJEMAMO:

Člen 1

Ta odlok določa postopke za določitev letalskih prevoznikov Skupnosti in za dodelitev prometnih pravic za opravljanje rednih letalskih prevozov med Belgijo in tretjimi državami.

Člen 2

Za namene izvajanja tega odloka se uporabljajo naslednje opredelitve:

1.   Letalski prevoznik Skupnosti: vsak letalski prevoznik, lastnik veljavne operativne licence, ki je bila izdana v skladu z Uredbo (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti.

2.   Prometna pravica: pravica letalskega prevoznika, da za plačilo prevaža, na kombiniran ali ločen način, potnike, tovor in/ali pošto na določeni letalski povezavi.

3.   Generalni direktor: generalni direktor generalnega direktorata za zračni promet.

4.   Generalni direktorat za zračni promet: direktorat, pristojen za zračni promet v okviru zveznega javnega urada za mobilnost in promet.

5.   Redni letalski prevozi: niz javnosti dostopnih letov, katerih namen je za plačilo zagotavljati, na kombiniran ali ločen način, prevoz potnikov, pošte in/ali tovora. Ta niz letov se opravlja:

6.   Dvostranski sporazum o letalskih prevozih: sporazum o letalskih prevozih, sklenjen med Belgijo in tretjo državo kot tudi vsak drug sporazum o letalskih prevozih med Evropsko unijo in tretjo državo.

7.   Določitev: dodelitev pravice letalskemu prevozniku za opravljanje rednih letalskih prevozov v okviru dvostranskega sporazuma o letalskih prevozih. Ta določitev je lahko dodeljena enemu samemu letalskemu prevozniku („monodésignation“) ali več letalskim prevoznikom („multidésignation“) v skladu z določbami zadevnega dvostranskega sporazuma.

8.   Dostopnost: možnost biti določen in/ali opravljati želeno število letov na določeni zračni poti v skladu z določbami dvostranskega sporazuma o letalskih prevozih.

9.   Minister: minister, ki je pristojen za zračni promet.

10.   Sezona IATA: poletna ali zimska sezona, kot ju opredeli Mednarodno združenje za letalski prevoz (IATA).

Člen 3

Ta odlok in urnik dvostranskih pogajanj o sporazumih o letalskih prevozih med Belgijo in tretjimi državami bosta predmet objave na spletni strani zveznega javnega urada za mobilnost in promet. Vse dodatne informacije glede sporazumov o letalskih prevozih, prometnih pravicah in določitvi so na voljo pri generalnem direktoratu za zračni promet.

Člen 4

1.   Samo en letalski prevoznik Skupnosti s sedežem v Belgiji v smislu zakonodaje Skupnosti je lahko določen in se mu dodelijo prometne pravice.

V ta namen le-ta s priporočenim pismom v enem od nacionalnih jezikov ali v angleškem jeziku vloži vlogo pri generalnem direktorju.

Tej vlogi se priloži dosje, ki vsebuje:

| 1. | operativno licenco, spričevalo letalskega prevoznika (AOC), razen če sta bila ta dokumenta izdana v Belgiji; |
| --- | --- |

1.

operativno licenco, spričevalo letalskega prevoznika (AOC), razen če sta bila ta dokumenta izdana v Belgiji;

| 2. | potrdilo o zavarovanju; |
| --- | --- |

2.

potrdilo o zavarovanju;

| 3. | prvine, ki dokazujejo spoštovanje zakonodaje Skupnosti glede sedeža letalskega prevoznika Skupnosti v Belgiji; |
| --- | --- |

3.

prvine, ki dokazujejo spoštovanje zakonodaje Skupnosti glede sedeža letalskega prevoznika Skupnosti v Belgiji;

| 4. | prvine, ki dokazujejo operativno in finančno zmogljivost v smislu Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti; |
| --- | --- |

4.

prvine, ki dokazujejo operativno in finančno zmogljivost v smislu Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti;

| 5. | naslednje podatke glede predvidenih rednih letalskih prevozov:






  (a) | predvidena letalska povezava (zračna pot, število poletov na teden, urniki, vmesni postanki, sezonska narava ali ne); |
| --- | --- | --- |

5.

naslednje podatke glede predvidenih rednih letalskih prevozov:

(a)

predvidena letalska povezava (zračna pot, število poletov na teden, urniki, vmesni postanki, sezonska narava ali ne);

| (b) | vrsta prometa (tovorni, potniški, pošta); |
| --- | --- |

(b)

vrsta prometa (tovorni, potniški, pošta);

| (c) | potniški promet (napoved prometa, sestava potnikov, stvarna glavna odhodna in namembna letališča); |
| --- | --- |

(c)

potniški promet (napoved prometa, sestava potnikov, stvarna glavna odhodna in namembna letališča);

| (d) | tip zrakoplova, njegova konfiguracija v različnih razredih in njegova kapaciteta; |
| --- | --- |

(d)

tip zrakoplova, njegova konfiguracija v različnih razredih in njegova kapaciteta;

| (e) | načrtovani datum začetka opravljanja dejavnosti, njeno predvideno trajanje ter podatke o morebitnem prejšnjem opravljanju dejavnosti s strani vložnika za zadevno letalsko povezavo; |
| --- | --- |

(e)

načrtovani datum začetka opravljanja dejavnosti, njeno predvideno trajanje ter podatke o morebitnem prejšnjem opravljanju dejavnosti s strani vložnika za zadevno letalsko povezavo;

| (f) | podatke o velikosti trga in še zlasti o kapaciteti, ki morda že obstaja na tej letalski povezavi ali jo je možno v kratkem predvideti; |
| --- | --- |

(f)

podatke o velikosti trga in še zlasti o kapaciteti, ki morda že obstaja na tej letalski povezavi ali jo je možno v kratkem predvideti;

| (g) | način opravljanja predlaganih letov:






  (i) | uporaba zrakoplovov, ki so vpisani v spričevalo letalskega prevoznika (AOC) vložnika; |
| --- | --- | --- |

(g)

način opravljanja predlaganih letov:

(i)

uporaba zrakoplovov, ki so vpisani v spričevalo letalskega prevoznika (AOC) vložnika;

| (ii) | uporaba sporazuma o poletih pod skupno oznako z drugim letalskim prevoznikom (Skupnosti ali ne); |
| --- | --- |

(ii)

uporaba sporazuma o poletih pod skupno oznako z drugim letalskim prevoznikom (Skupnosti ali ne);

| (iii) | zakup zrakoplova ali kapacitet zrakoplova; |
| --- | --- |

(iii)

zakup zrakoplova ali kapacitet zrakoplova;

| (iv) | vse druge oblike sodelovanja z enim ali več drugimi letalskimi prevozniki; |
| --- | --- |

(iv)

vse druge oblike sodelovanja z enim ali več drugimi letalskimi prevozniki;

| (h) | način, na katerega bodo leti ponujeni javnosti in dani na trg (ponujene cene, dostopnost storitev javnosti, prodajna mreža); |
| --- | --- |

(h)

način, na katerega bodo leti ponujeni javnosti in dani na trg (ponujene cene, dostopnost storitev javnosti, prodajna mreža);

| (i) | kategorije emisij hrupa in druge okoljske značilnosti zrakoplovov, katerih uporaba je predvidena; |
| --- | --- |

(i)

kategorije emisij hrupa in druge okoljske značilnosti zrakoplovov, katerih uporaba je predvidena;

| 6. | morebitna privolitev vložnika, da v izjemnih okoliščinah da na razpolago kapacitete, potrebne za kritje nacionalnih ali mednarodnih potreb Belgije. |
| --- | --- |

6.

morebitna privolitev vložnika, da v izjemnih okoliščinah da na razpolago kapacitete, potrebne za kritje nacionalnih ali mednarodnih potreb Belgije.

2.   Ne glede na tretji pododstavek člena 4(1) so vlogi letalskega prevoznika Skupnosti, ki je po začetku veljavnosti tega odloka že predložil dosje z vsemi prvinami iz točk 1–4 tretjega pododstavka člena 4(1), lahko priložene le prvine iz točke 5 tretjega pododstavka člena 4(1) in, po potrebi, spremembe prvin iz točk 1–4 tretjega pododstavka člena 4(1).

Člen 5

Generalni direktor bo obravnaval samo vloge v skladu s členom 4, ki bodo objavljene na spletni strani zveznega javnega urada za mobilnost in promet.

V vsakem trenutku obravnave vloge lahko generalni direktor:

| 1. | zahteva od letalskega prevoznika Skupnosti dopolnilne podatke; in/ali |
| --- | --- |

1.

zahteva od letalskega prevoznika Skupnosti dopolnilne podatke; in/ali

| 2. | organizira javne obravnave, na katere so vabljeni vsi vložniki. |
| --- | --- |

2.

organizira javne obravnave, na katere so vabljeni vsi vložniki.

Člen 6

Minister vsakemu letalskemu prevozniku Skupnosti samodejno dodeli zahtevane določitev in/ali prometne pravice, kadar zadevni dvostranski sporazum o letalskih prevozih med Belgijo in zadevno tretjo državo ne omejuje:

| 1. | niti števila letalskih prevoznikov Skupnosti, ki so lahko določeni; |
| --- | --- |

1.

niti števila letalskih prevoznikov Skupnosti, ki so lahko določeni;

| 2. | niti števila letov, ki se jih lahko opravlja na določenih zračnih poteh. |
| --- | --- |

2.

niti števila letov, ki se jih lahko opravlja na določenih zračnih poteh.

O dodelitvi je letalski prevoznik Skupnosti uradno obveščen.

Člen 7

V primerih, ko dvostranski sporazumi o letalskih prevozih omejujejo:

| 1. | število letalskih prevoznikov Skupnosti, ki so lahko določeni; ali |
| --- | --- |

1.

število letalskih prevoznikov Skupnosti, ki so lahko določeni; ali

| 2. | število letov, ki se lahko opravljajo na določenih zračnih poteh; |
| --- | --- |

2.

število letov, ki se lahko opravljajo na določenih zračnih poteh;

se vloga najprej obravnava z vidika razpoložljivosti zahtevanih določitve in/ali prometnih pravic.

Člen 8

Če vložniku zaradi pomanjkanja razpoložljivosti ni mogoče dovoliti opravljanja rednih letalskih prevozov na zadevnih zračnih poteh, je o tem uradno obveščen s priporočenim pismom v roku 15 delovnih dni od datuma prejema njegove vloge. To uradno sporočilo je tudi objavljeno na spletni strani zveznega javnega urada za mobilnost in promet.

Če obstaja zadostna razpoložljivost, da je prosilcu mogoče dovoliti opravljanje rednih letalskih prevozov na zadevnih zračnih poteh, ga o tem uradno obvesti generalni direktor v roku 15 delovnih dni, pisno in preko spletne strani zveznega javnega urada za mobilnost in promet.

Letalski prevozniki Skupnosti s sedežem v Belgiji so pisno obveščeni o dejstvu, da imajo na voljo 15 delovnih dni od datuma uradnega sporočila iz drugega odstavka, da se predstavijo kot kandidati za določitev in/ali podelitev prometnih pravic.

Konkurenčne vloge so objavljene na spletni strani zveznega javnega urada za mobilnost in promet.

Člen 9

Kadar konkurenčnih vlog ni ali kadar je mogoče ugoditi vsem vlogam, minister vlogo/-e odobri in svojo odločitev v roku 15 delovnih dni uradno sporoči s priporočenim pismom in z objavo na spletni strani zveznega javnega urada za mobilnost in promet.

Člen 10

Kadar več letalskih prevoznikov Skupnosti vloži vlogo in zahteva dodelitev določitve ali prometnih pravic za določeno zračno pot in če se izkaže, da ni mogoče ugoditi vsem vlogam, konkurenčne vloge obravnava generalni direktor na osnovi celotnega dosjeja vlog, kot je opredeljen v členu 4.

Generalni direktor na vložnike konkurenčnih vlog v roku 30 delovnih dni s priporočenim pismom naslovi osnutek odločitve o dodelitvi prometnih pravic in/ali o določitvi. Datum, na katerega je bil ta osnutek odločitve poslan, je objavljen na spletni strani zveznega javnega urada za mobilnost in promet.

Letalski prevozniki Skupnosti, ki so vložili vlogo, lahko svoje pripombe sporočijo generalnemu direktorju s priporočenim pismom v roku 10 delovnih dni od datuma, na katerega je bil osnutek odločitve poslan:

| 1. | če so pripombe izražene, minister v roku 15 delovnih dni od prejema pripomb sprejme dokončno odločitev o dodelitvi prometnih pravic in/ali določitvi, ki je vložnikom sporočena s priporočenim pismom in je objavljena na spletni strani zveznega javnega urada za mobilnost in promet; |
| --- | --- |

1.

če so pripombe izražene, minister v roku 15 delovnih dni od prejema pripomb sprejme dokončno odločitev o dodelitvi prometnih pravic in/ali določitvi, ki je vložnikom sporočena s priporočenim pismom in je objavljena na spletni strani zveznega javnega urada za mobilnost in promet;

| 2. | če ni izražena nobena pripomba, postane osnutek odločitve dokončna odločitev ministra za dodelitev prometnih pravic in/ali določitev, ki je prosilcu/-em sporočena s priporočenim pismom in je objavljena na spletni strani zveznega javnega urada za mobilnost in promet. |
| --- | --- |

2.

če ni izražena nobena pripomba, postane osnutek odločitve dokončna odločitev ministra za dodelitev prometnih pravic in/ali določitev, ki je prosilcu/-em sporočena s priporočenim pismom in je objavljena na spletni strani zveznega javnega urada za mobilnost in promet.

Člen 11

Vloge na podlagi tega odloka so obravnavane na pregleden in nediskriminatoren način.

Vsaka odločitev ali osnutek odločitve o dodelitvi prometnih pravic in/ali določitvi brez razporeditve po prednosti ali pomembnosti upošteva:

| 1. | prvine iz člena 4, ki jih je sporočil letalski prevoznik Skupnosti; |
| --- | --- |

1.

prvine iz člena 4, ki jih je sporočil letalski prevoznik Skupnosti;

| 2. | ponujena zagotovila glede stalnosti opravljanja dejavnosti in o njeni vključitvi v usklajen poslovni načrt; |
| --- | --- |

2.

ponujena zagotovila glede stalnosti opravljanja dejavnosti in o njeni vključitvi v usklajen poslovni načrt;

| 3. | optimalno uporabo omejenih prometnih pravic; |
| --- | --- |

3.

optimalno uporabo omejenih prometnih pravic;

| 4. | prednostne lete, ki jih letalski prevoznik Skupnosti opravlja z uporabo lastnih zrakoplovov (v njegovi lasti ali zakupu), glede na lete, kjer se letalski prevoznik Skupnosti zadovolji s komercializacijo letov na podlagi sporazumov o letih pod skupno oznako, ki jih opravlja drug letalski prevoznik; |
| --- | --- |

4.

prednostne lete, ki jih letalski prevoznik Skupnosti opravlja z uporabo lastnih zrakoplovov (v njegovi lasti ali zakupu), glede na lete, kjer se letalski prevoznik Skupnosti zadovolji s komercializacijo letov na podlagi sporazumov o letih pod skupno oznako, ki jih opravlja drug letalski prevoznik;

| 5. | interes vseh kategorij uporabnikov; |
| --- | --- |

5.

interes vseh kategorij uporabnikov;

| 6. | olajšan dostop do novih zračnih poti, trgov, regij bodisi preko novih povezav ali preko odhodov z različnih belgijskih letališč ali prihodov na ta letališča; |
| --- | --- |

6.

olajšan dostop do novih zračnih poti, trgov, regij bodisi preko novih povezav ali preko odhodov z različnih belgijskih letališč ali prihodov na ta letališča;

| 7. | prispevek k ponudbi zadovoljive ravni konkurence; |
| --- | --- |

7.

prispevek k ponudbi zadovoljive ravni konkurence;

| 8. | morebitne učinke opravljanja dejavnosti na ustvarjanje delovnih mest, neposrednih ali posrednih, v sektorju zračnega prometa; |
| --- | --- |

8.

morebitne učinke opravljanja dejavnosti na ustvarjanje delovnih mest, neposrednih ali posrednih, v sektorju zračnega prometa;

| 9. | dodatno, kako dolgo je letalski prevoznik Skupnosti aktivno in večkrat izrazil voljo za pridobitev prometnih pravic, ki so predmet njegove vloge. |
| --- | --- |

9.

dodatno, kako dolgo je letalski prevoznik Skupnosti aktivno in večkrat izrazil voljo za pridobitev prometnih pravic, ki so predmet njegove vloge.

Minister natančno določi zgoraj navedena merila z namenom, da zagotovi objektivnost in preglednost teh meril.

Člen 12

Letalski prevoznik Skupnost, ki pridobi določitev in/ali prometne pravice v okviru dvostranskega sporazuma o letalskih prevozih med Belgijo in tretjo državo, je dolžan:

| 1. | pričeti z opravljanjem zadevnih letalskih prevozov najkasneje ob koncu sezone IATA, ki sledi tisti, med katero je bila odločitev o določitvi in/ali o dodelitvi prometnih pravic uradno sporočena; |
| --- | --- |

1.

pričeti z opravljanjem zadevnih letalskih prevozov najkasneje ob koncu sezone IATA, ki sledi tisti, med katero je bila odločitev o določitvi in/ali o dodelitvi prometnih pravic uradno sporočena;

| 2. | opravljati zadevne letalske prevoze v skladu z dosjejem iz člena 4. Med prvotnim načrtom in dejanskim opravljanjem dejavnosti ne smejo obstajati razlike v tolikšnem obsegu, da bi lahko ob prvotni dodelitvi vodile do izbora drugega letalskega prevoznika; |
| --- | --- |

2.

opravljati zadevne letalske prevoze v skladu z dosjejem iz člena 4. Med prvotnim načrtom in dejanskim opravljanjem dejavnosti ne smejo obstajati razlike v tolikšnem obsegu, da bi lahko ob prvotni dodelitvi vodile do izbora drugega letalskega prevoznika;

| 3. | spoštovati morebitne pogoje, ki jih izda generalni direktor, odločitve in odobritve organov zračnega prometa tretjih držav, ki jih zadeva opravljanje zadevnih letalskih prevozov, kot tudi vse mednarodne predpise na tem področju; |
| --- | --- |

3.

spoštovati morebitne pogoje, ki jih izda generalni direktor, odločitve in odobritve organov zračnega prometa tretjih držav, ki jih zadeva opravljanje zadevnih letalskih prevozov, kot tudi vse mednarodne predpise na tem področju;

| 4. | nemudoma sporočiti prenehanje ali prekinitev opravljanja zadevnih letalskih prevozov generalnemu direktorju. Če ta prekinitev traja več kot dve sezoni, je odločitev o dodelitvi prometnih pravic in/ali o določitvi samodejno preklicana ob koncu druge sezone, razen če je letalski prevoznik nemočen zaradi izjemnih okoliščin, ki so neodvisne od njegove volje. |
| --- | --- |

4.

nemudoma sporočiti prenehanje ali prekinitev opravljanja zadevnih letalskih prevozov generalnemu direktorju. Če ta prekinitev traja več kot dve sezoni, je odločitev o dodelitvi prometnih pravic in/ali o določitvi samodejno preklicana ob koncu druge sezone, razen če je letalski prevoznik nemočen zaradi izjemnih okoliščin, ki so neodvisne od njegove volje.

Generalni direktorat za zračni promet nadzira spoštovanje dolžnosti iz točke 1.

Člen 13

Privilegij določitve in/ali dodelitve prometnih pravic je oseben in ni prenosljiv. Njegovo trajanje je neomejeno, razen če odločitev ni bila predmet preklica.

Člen 14

Kadar letalski prevoznik ne spoštuje dolžnosti iz člena 12(1) ali hudo ogrozi varnost zračnega prometa, lahko minister začasno razveljavi ali prekliče odločitev o določitvi in/ali dodelitvi prometnih pravic.

Člen 15

1.   Vsak letalski prevoznik Skupnosti s sedežem v Belgiji v smislu zakonodaje Skupnosti ima pravico izpodbijati uporabo prometnih pravic na določeni zračni poti s strani drugega letalskega prevoznika in predlagati svojo kandidaturo za njeno boljšo uporabo.

V ta namen generalnemu direktorju predloži primerno razdelan dosje, ki je na voljo za vpogled letalskemu prevozniku, katerega uporaba prometnih pravic je izpodbijana.

Vendar te pravice izpodbijanja ni mogoče uporabiti prej kot po obdobju dveh let opravljanja dejavnosti po prvotni dodelitvi.

2.   V tem primeru minister na osnovi dosjeja in morebitnih javnih obravnav ponovno obravnava prvotno dodelitev kot tudi njeno uporabo in odloči:

| 1. | bodisi da ne nadaljuje z obravnavo te vloge; |
| --- | --- |

1.

bodisi da ne nadaljuje z obravnavo te vloge;

| 2. | bodisi da sproži nov postopek dodelitve. |
| --- | --- |

2.

bodisi da sproži nov postopek dodelitve.

Vendar v primeru, ko letalski prevoznik Skupnosti uporablja svoje prometne pravice izključno na način sodelovanja z drugim letalskim prevoznikom, ne da bi uporabljal svoje lastne zrakoplove, minister brez odloga ponovno obravnava prvotno dodelitev, če konkurenčni letalski prevoznik nanj naslovi uradno vlogo za opravljanje zadevnih letalskih prevozov z lastnimi zrakoplovi.

Začetek veljavnosti morebitne spremembe glede dodelitve, deloma ali v celoti, prometnih pravic in/ali določitve ne nastopi prej kot prvi dan druge sezone IATA, ki sledi tisti, med katero je bila odločitev sprejeta.

Člen 16

Da se dopusti pravilen razvoj trgov, povezav in vlog letalskih prevoznikov Skupnosti, bodo ti generalnemu direktoratu za zračni promet redno pošiljali statistike, povezane z opravljanjem dejavnosti, za katere so bili določeni.

Minister natančno določi raven podrobnosti in pogostnost predaje teh statistik.

Člen 17

1.   Prometne pravice, dodeljene za določeno zračno pot pred začetkom veljavnosti tega odloka in ki so že bile omejene ali so to postale, so lahko predmet postopka izpodbijanja iz člena 15.

V tem primeru generalni direktorat za zračni promet zagotovi, da se pred odprtjem postopka s ponovnimi pogajanji najde rešitev o omejenih prometnih pravicah, dogovorjenih v sporazumu o letalskih prevozih, sklenjenem z zadevno tretjo državo.

2.   Postopek iz odstavka 1 se uporablja tudi za določitev.

Člen 18

Zakon z dne 3. maja 1999 o rednih letalskih prevoznikih preneha veljati.

Člen 19

Ta odlok začne veljati dva meseca po njegovi objavi v Moniteur belge.

Člen 20

Za izvajanje tega odloka je odgovoren naš minister, pristojen za zračni promet.

V Bruslju, 18. avgusta 2010

Za Kralja

Predsednik vlade

Yves LETERME

Državni sekretar za mobilnost

Etienne SCHOUPPE

---

| 1.4.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 101/34 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 101/34

---

Podatki, ki so jih predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1628/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe pri državni regionalni pomoči za naložbe

(Besedilo velja za EGP)

2011/C 101/09

| Št. pomoči | XR 194/07 |
| --- | --- |
| Država članica | Španija |
| Regija | Galicia |
| Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme ad hoc pomoč kot dodatek | Ayudas regionales a la inversión en la Comunidad Autónoma de Galicia en aplicación del Reglamento (CE) no 1628/2006 |
| Pravna podlaga | Proyecto de Decreto por el que se regulan las ayudas regionales a la inversión en la Comunidad Autónoma de Galicia en aplicación del Reglamento (CE) no 1628/2006 |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Načrtovani letni izdatki | 100 mio. EUR |
| Največja intenzivnost pomoči | 30 % |
| V skladu s členom 4 Uredbe |
| Datum začetka izvajanja | 1.1.2007 |
| Trajanje | 31.12.2013 |
| Gospodarski sektorji | Vsi sektorji, upravičeni do regionalne pomoči za naložbe |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Xunta de Galicia |
| Consellería de Economía y Hacienda |
| Edificio Administrativo San Caetano s/n |
| 15781 Santiago de Compostela |
| ESPAÑA |

Št. pomoči

XR 194/07

Država članica

Španija

Regija

Galicia

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme ad hoc pomoč kot dodatek

Ayudas regionales a la inversión en la Comunidad Autónoma de Galicia en aplicación del Reglamento (CE) no 1628/2006

Pravna podlaga

Proyecto de Decreto por el que se regulan las ayudas regionales a la inversión en la Comunidad Autónoma de Galicia en aplicación del Reglamento (CE) no 1628/2006

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Načrtovani letni izdatki

100 mio. EUR

Največja intenzivnost pomoči

30 %

V skladu s členom 4 Uredbe

Datum začetka izvajanja

1.1.2007

Trajanje

31.12.2013

Gospodarski sektorji

Vsi sektorji, upravičeni do regionalne pomoči za naložbe

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Xunta de Galicia

Consellería de Economía y Hacienda

Edificio Administrativo San Caetano s/n

15781 Santiago de Compostela

ESPAÑA

Spletna stran objave sheme pomoči

http://www.econmiaefacenda.org/

Drugi podatki

—

| Št. pomoči | XR 67/08 |
| --- | --- |
| Država članica | Španija |
| Regija | — |
| Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme ad hoc pomoč kot dodatek | Ayudas derivadas del Plan de Seguridad Minera para la consecución de una minera sostenible en los aspectos de prevención y seguridad minera. |
| Pravna podlaga | Orden ITC/732/2008, de 13 de marzo, punto Tercero, apartado 5.1. letra b), inversiones regionales (BOE no 67 de 18.3.2008) |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Načrtovani letni izdatki | 1,4 mio. EUR |
| Skupni znesek načrtovane pomoči | — |
| Največja intenzivnost pomoči | 48 % |
| V skladu s členom 4 Uredbe |
| Datum začetka izvajanja | 19.3.2008 |
| Trajanje | 31.12.2013 |
| Gospodarski sektorji | Pomoč, omejena na posebne sektorje |
| NACE: 13, 14 |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Dirección General de Politica Energética y Minas |
| Jorge Sanz Oliva |
| Paseo de la Castellana, 160 |
| 28071 Madrid |
| ESPAÑA |
| Tel. +34 913497475 |
| E-naslov: jcsanz@mytic.es |

Št. pomoči

XR 67/08

Država članica

Španija

Regija

—

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme ad hoc pomoč kot dodatek

Ayudas derivadas del Plan de Seguridad Minera para la consecución de una minera sostenible en los aspectos de prevención y seguridad minera.

Pravna podlaga

Orden ITC/732/2008, de 13 de marzo, punto Tercero, apartado 5.1. letra b), inversiones regionales (BOE no 67 de 18.3.2008)

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Načrtovani letni izdatki

1,4 mio. EUR

Skupni znesek načrtovane pomoči

—

Največja intenzivnost pomoči

48 %

V skladu s členom 4 Uredbe

Datum začetka izvajanja

19.3.2008

Trajanje

31.12.2013

Gospodarski sektorji

Pomoč, omejena na posebne sektorje

NACE: 13, 14

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Dirección General de Politica Energética y Minas

Jorge Sanz Oliva

Paseo de la Castellana, 160

28071 Madrid

ESPAÑA

Tel. +34 913497475

E-naslov: jcsanz@mytic.es

Spletna stran objave sheme pomoči

http://www.mityc.es/seguridadminera

Drugi podatki

—

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 1.4.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 101/36 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 101/36

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva COMP/M.6144 – Giesecke & Devrient/Wincor Nixdorf International/BEB Industrie-Elektronik)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

2011/C 101/10

| 1. | Komisija je 23. marca 2011 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Giesecke & Devrient GmbH („G&D“, Nemčija) in podjetje BEB Industrie-Elektronik AG („BEB“, Švica), ki je pod nadzorom podjetja Wincor Nixdorf International GmbH („WNI“, Nemčija), ki pripada skupini Wincor Nixdorf Aktiengesellschaft (Nemčija), s prenosom sredstev oziroma nakupom delnic v novoustanovljenem skupnem podjetju pridobita v smislu člena 3(1)(b) Uredbe ES o združitvah skupni nadzor nad podjetjem CI Tech Components AG (Švica). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 23. marca 2011 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Giesecke & Devrient GmbH („G&D“, Nemčija) in podjetje BEB Industrie-Elektronik AG („BEB“, Švica), ki je pod nadzorom podjetja Wincor Nixdorf International GmbH („WNI“, Nemčija), ki pripada skupini Wincor Nixdorf Aktiengesellschaft (Nemčija), s prenosom sredstev oziroma nakupom delnic v novoustanovljenem skupnem podjetju pridobita v smislu člena 3(1)(b) Uredbe ES o združitvah skupni nadzor nad podjetjem CI Tech Components AG (Švica).

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za podjetje G&D: upravljanje bankovcev, osebni dokumenti, pametne kartice, rešitve kartičnih sistemov in varnostne rešitve na področju informacijske tehnologije, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za podjetje G&D: upravljanje bankovcev, osebni dokumenti, pametne kartice, rešitve kartičnih sistemov in varnostne rešitve na področju informacijske tehnologije,

| — | za podjetje WNI: rešitve informacijske tehnologije za optimizacijo procesov na področju bančnih storitev za prebivalstvo in trgovine, |
| --- | --- |

—

za podjetje WNI: rešitve informacijske tehnologije za optimizacijo procesov na področju bančnih storitev za prebivalstvo in trgovine,

| — | za podjetje BEB: naprave za prepoznavanje in preverjanje bankovcev. |
| --- | --- |

—

za podjetje BEB: naprave za prepoznavanje in preverjanje bankovcev.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe ES o združitvah (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, iz Obvestila. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe ES o združitvah (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, iz Obvestila.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.6144 – Giesecke & Devrient/Wincor Nixdorf International/BEB Industrie-Elektronik na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.6144 – Giesecke & Devrient/Wincor Nixdorf International/BEB Industrie-Elektronik na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba ES o združitvah).

(2)  UL C 56, 5.3.2005, str. 32 (Obvestilo o poenostavljenem postopku).

---

| 1.4.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 101/38 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 101/38

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva COMP/M.6182 – MAN/MAN Camions et Bus/MAN Truck & Bus Belgium)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

2011/C 101/11

| 1. | Komisija je 21. marca 2011 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje MAN Truck & Bus AG („MAN Truck & Bus“, Nemčija), ki je pod nadzorom MAN SE („MAN“, Nemčija), z nakupom delnic pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah izključni nadzor nad celotnima podjetjema MAN Camions et Bus S.A.S. („MAN Camions et Bus“, Francija) in MAN Truck and Bus N.V./S.A. („MAN Truck and Bus Belgium“, Belgija). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 21. marca 2011 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje MAN Truck & Bus AG („MAN Truck & Bus“, Nemčija), ki je pod nadzorom MAN SE („MAN“, Nemčija), z nakupom delnic pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah izključni nadzor nad celotnima podjetjema MAN Camions et Bus S.A.S. („MAN Camions et Bus“, Francija) in MAN Truck and Bus N.V./S.A. („MAN Truck and Bus Belgium“, Belgija).

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za MAN: razvoj, proizvodnja in prodaja kamionov in avtobusov, sestavljanje šasij in tal za avtobuse, industrijski motorji in motorji za plovila, dizelski motorji, turbinski stroji in industrijske storitve, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za MAN: razvoj, proizvodnja in prodaja kamionov in avtobusov, sestavljanje šasij in tal za avtobuse, industrijski motorji in motorji za plovila, dizelski motorji, turbinski stroji in industrijske storitve,

| — | za MAN Camions et Bus: prodaja in servis kamionov in avtobusov ter prodaja šasij za avtobuse in prodaja (dizelskih) motorjev in rezervnih delov za kamione (kot uradni zastopnik), |
| --- | --- |

—

za MAN Camions et Bus: prodaja in servis kamionov in avtobusov ter prodaja šasij za avtobuse in prodaja (dizelskih) motorjev in rezervnih delov za kamione (kot uradni zastopnik),

| — | za MAN Truck & Bus Belgium: prodaja in servis kamionov in avtobusov ter prodaja (dizelskih) motorjev in rezervnih delov za kamione (kot uradni zastopnik). |
| --- | --- |

—

za MAN Truck & Bus Belgium: prodaja in servis kamionov in avtobusov ter prodaja (dizelskih) motorjev in rezervnih delov za kamione (kot uradni zastopnik).

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe ES o združitvah (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, iz Obvestila. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe ES o združitvah (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, iz Obvestila.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.6182 – MAN/MAN Camions et Bus/MAN Truck & Bus Belgium na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.6182 – MAN/MAN Camions et Bus/MAN Truck & Bus Belgium na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba ES o združitvah).

(2)  UL C 56, 5.3.2005, str. 32 (Obvestilo o poenostavljenem postopku).

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 1.4.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 101/39 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 101/39

---

Obvestilo za Ibrahima Hassana Talija Al-Asirija, ki je bil dodan na seznam iz členov 2, 3 in 7 Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z Osama bin Ladnom, mrežo Al-Kaida in talibani, na podlagi Uredbe Komisije (EU) št. 317/2011

2011/C 101/12

| 1. | Skupno stališče 2002/402/SZVP (1) poziva Unijo, naj zamrzne sredstva in gospodarske vire Osama bin Ladna, članov organizacije Al-Kaida in talibanov ter drugih posameznikov, skupin, podjetij in subjektov, povezanih z njimi, kakor so navedeni na seznamu, sestavljenem glede na RVS 1267(1999) in 1333(2000), ki ga mora odbor ZN, ustanovljen v skladu z RVS 1267(1999), redno posodabljati.
  Seznam, ki ga je sestavil ta odbor ZN, vsebuje:






  — | organizacijo Al-Kaida, talibane in Osama bin Ladna, |
| --- | --- | --- |

1.

Skupno stališče 2002/402/SZVP (1) poziva Unijo, naj zamrzne sredstva in gospodarske vire Osama bin Ladna, članov organizacije Al-Kaida in talibanov ter drugih posameznikov, skupin, podjetij in subjektov, povezanih z njimi, kakor so navedeni na seznamu, sestavljenem glede na RVS 1267(1999) in 1333(2000), ki ga mora odbor ZN, ustanovljen v skladu z RVS 1267(1999), redno posodabljati.

Seznam, ki ga je sestavil ta odbor ZN, vsebuje:

—

organizacijo Al-Kaida, talibane in Osama bin Ladna,

| — | fizične ali pravne osebe, subjekte, organe in skupine, povezane z Al-Kaido, talibani in Osamo bin Ladnom, ter |
| --- | --- |

—

fizične ali pravne osebe, subjekte, organe in skupine, povezane z Al-Kaido, talibani in Osamo bin Ladnom, ter

| — | pravne osebe, subjekte in organe, ki so v lasti ali pod nadzorom katere koli od teh povezanih oseb, subjektov, organov in skupin, ali jih ti kako drugače podpirajo. |
| --- | --- |

—

pravne osebe, subjekte in organe, ki so v lasti ali pod nadzorom katere koli od teh povezanih oseb, subjektov, organov in skupin, ali jih ti kako drugače podpirajo.

Dejanja ali dejavnosti, ki kažejo na „povezanost“ posameznikov, skupin, podjetij ali subjektov z Al-Kaido, Osama bin Ladnom ali talibani, vključujejo:

| (a) | sodelovanje pri financiranju, načrtovanju, omogočanju, pripravi ali izvedbi dejanj ali dejavnosti Al-Kaide, talibanov ali Osame bin Ladna ali katere koli njihove celice, podorganizacije, odcepljene skupine ali podskupine, v povezavi z njimi, pod njihovim imenom, v njihovem imenu ali v njihovo podporo; |
| --- | --- |

(a)

sodelovanje pri financiranju, načrtovanju, omogočanju, pripravi ali izvedbi dejanj ali dejavnosti Al-Kaide, talibanov ali Osame bin Ladna ali katere koli njihove celice, podorganizacije, odcepljene skupine ali podskupine, v povezavi z njimi, pod njihovim imenom, v njihovem imenu ali v njihovo podporo;

| (b) | dobavo, prodajo ali posredovanje orožja in z njim povezanega materiala komur koli od njih; |
| --- | --- |

(b)

dobavo, prodajo ali posredovanje orožja in z njim povezanega materiala komur koli od njih;

| (c) | novačenje za kogar koli od njih; ali |
| --- | --- |

(c)

novačenje za kogar koli od njih; ali

| (d) | druga dejanja ali dejavnosti v podporo kogar koli od njih. |
| --- | --- |

(d)

druga dejanja ali dejavnosti v podporo kogar koli od njih.

| 2. | Odbor ZN se je 23. marca 2011 odločil, da se Ibrahima Hassana Talija Al-Asirija doda na ustrezni seznam. Ta lahko varuhu človekovih pravic ZN kadar koli predloži zahtevo za ponovno proučitev odločitve o njegovi umestitvi na zgoraj navedeni seznam ZN s priloženimi dokazili. Zahtevo je treba poslati na naslov:





  United Nations — Office of the Ombudsperson |
| --- | --- |
| Room TB-08041D |
| New York, NY 10017 |
| UNITED STATES OF AMERICA |
| Tel. +1 2129632671 |
| Faks +1 2129631300 / 3778 |
| E-naslov: ombudsperson@un.org |

2.

Odbor ZN se je 23. marca 2011 odločil, da se Ibrahima Hassana Talija Al-Asirija doda na ustrezni seznam. Ta lahko varuhu človekovih pravic ZN kadar koli predloži zahtevo za ponovno proučitev odločitve o njegovi umestitvi na zgoraj navedeni seznam ZN s priloženimi dokazili. Zahtevo je treba poslati na naslov:

United Nations — Office of the Ombudsperson

Room TB-08041D

New York, NY 10017

UNITED STATES OF AMERICA

Tel. +1 2129632671

Faks +1 2129631300 / 3778

E-naslov: ombudsperson@un.org

Več informacij je na voljo na: http://www.un.org/sc/committees/1267/delisting.shtml

| 3. | Komisija je na podlagi odločitve ZN iz člena 2 sprejela Uredbo (EU) št. 317/2011 (2), ki spreminja Prilogo I k Uredbi Sveta (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z Osama bin Ladnom, mrežo Al-Kaida in talibani (3). Sprememba, sprejeta v skladu s členom 7(1)(a) in členom 7a(1) Uredbe (ES) št. 881/2002 dodaja Ibrahima Hassana Talija Al-Asirija na seznam iz Priloge I navedene uredbe (v nadaljnjem besedilu: Priloga I).
  Za posameznike in subjekte, dodane v Prilogo I, se uporabljajo naslednji ukrepi iz Uredbe (ES) št. 881/2002:






  1. | zamrznitev vseh sredstev in gospodarskih virov, ki pripadajo zadevnim posameznikom in subjektom, so v njihovi lasti ali ti posamezniki in subjekti z njimi razpolagajo, ter (splošna) prepoved neposrednega ali posrednega dajanja sredstev in gospodarskih virov tem posameznikom in subjektom na voljo ali v njihovo korist (člena 2 in 2a (4)); ter |
| --- | --- | --- |

3.

Komisija je na podlagi odločitve ZN iz člena 2 sprejela Uredbo (EU) št. 317/2011 (2), ki spreminja Prilogo I k Uredbi Sveta (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z Osama bin Ladnom, mrežo Al-Kaida in talibani (3). Sprememba, sprejeta v skladu s členom 7(1)(a) in členom 7a(1) Uredbe (ES) št. 881/2002 dodaja Ibrahima Hassana Talija Al-Asirija na seznam iz Priloge I navedene uredbe (v nadaljnjem besedilu: Priloga I).

Za posameznike in subjekte, dodane v Prilogo I, se uporabljajo naslednji ukrepi iz Uredbe (ES) št. 881/2002:

1.

zamrznitev vseh sredstev in gospodarskih virov, ki pripadajo zadevnim posameznikom in subjektom, so v njihovi lasti ali ti posamezniki in subjekti z njimi razpolagajo, ter (splošna) prepoved neposrednega ali posrednega dajanja sredstev in gospodarskih virov tem posameznikom in subjektom na voljo ali v njihovo korist (člena 2 in 2a (4)); ter

| 2. | prepoved neposredne ali posredne odobritve, prodaje, dobave ali posredovanja tehničnih nasvetov, pomoči ali usposabljanja v zvezi z vojaškimi dejavnostmi kateremu koli od zadevnih posameznikov in subjektov (člen 3). |
| --- | --- |

2.

prepoved neposredne ali posredne odobritve, prodaje, dobave ali posredovanja tehničnih nasvetov, pomoči ali usposabljanja v zvezi z vojaškimi dejavnostmi kateremu koli od zadevnih posameznikov in subjektov (člen 3).

| 4. | Člen 7a Uredbe (EC) št. 881/2002 (5) določa postopek revizije sprejete odločitve, kadar osebe, uvrščene na seznam, predložijo pripombe na razloge za uvrstitev na seznam. Posamezniki in subjekti, dodani v Prilogo I z Uredbo (EU) št. 317/2011, lahko od Komisije zahtevajo, da obrazloži njihovo uvrstitev na seznam. Zahtevo je treba poslati na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| ‘Restrictive measures’ |
| Rue de la Loi/Wetstraat 200 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Člen 7a Uredbe (EC) št. 881/2002 (5) določa postopek revizije sprejete odločitve, kadar osebe, uvrščene na seznam, predložijo pripombe na razloge za uvrstitev na seznam. Posamezniki in subjekti, dodani v Prilogo I z Uredbo (EU) št. 317/2011, lahko od Komisije zahtevajo, da obrazloži njihovo uvrstitev na seznam. Zahtevo je treba poslati na naslov:

European Commission

‘Restrictive measures’

Rue de la Loi/Wetstraat 200

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

| 5. | Obenem je treba zadevne posameznike in subjekte opozoriti na možnost, da v skladu s pogoji iz člena 263(4) in (6) Pogodbe o delovanju Evropske unije v postopku pred Splošnim sodiščem Evropske unije izpodbijajo Uredbo (EU) št. 317/2011. |
| --- | --- |

5.

Obenem je treba zadevne posameznike in subjekte opozoriti na možnost, da v skladu s pogoji iz člena 263(4) in (6) Pogodbe o delovanju Evropske unije v postopku pred Splošnim sodiščem Evropske unije izpodbijajo Uredbo (EU) št. 317/2011.

| 6. | Osebni podatki zadevnih posameznikov bodo obdelani v skladu s pravili Uredbe (ES) št. 45/2001 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti (zdaj Unije) in o prostem pretoku takih podatkov (6). Vse zahteve, npr. po dodatnih informacijah ali za uveljavljanje pravic po Uredbi (ES) št. 45/2001 (kot so dostopanje do osebnih podatkov ali njihovo popravljanje), je treba poslati Komisiji na naslov iz točke 4 zgoraj. |
| --- | --- |

6.

Osebni podatki zadevnih posameznikov bodo obdelani v skladu s pravili Uredbe (ES) št. 45/2001 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti (zdaj Unije) in o prostem pretoku takih podatkov (6). Vse zahteve, npr. po dodatnih informacijah ali za uveljavljanje pravic po Uredbi (ES) št. 45/2001 (kot so dostopanje do osebnih podatkov ali njihovo popravljanje), je treba poslati Komisiji na naslov iz točke 4 zgoraj.

| 7. | Zaradi pravne varnosti je treba posameznike in subjekte, dodane v Prilogo I, opozoriti, da lahko pri pristojnih organih v zadevni državi članici oziroma zadevnih državah članicah, kakor so navedeni v Prilogi II k Uredbi (ES) št. 881/2002, vložijo prošnjo za pridobitev dovoljenja glede uporabe zamrznjenih sredstev in gospodarskih virov za nujne potrebe ali posebna plačila v skladu s členom 2a navedene uredbe. |
| --- | --- |

7.

Zaradi pravne varnosti je treba posameznike in subjekte, dodane v Prilogo I, opozoriti, da lahko pri pristojnih organih v zadevni državi članici oziroma zadevnih državah članicah, kakor so navedeni v Prilogi II k Uredbi (ES) št. 881/2002, vložijo prošnjo za pridobitev dovoljenja glede uporabe zamrznjenih sredstev in gospodarskih virov za nujne potrebe ali posebna plačila v skladu s členom 2a navedene uredbe.

---

(1)  UL L 139, 29.5.2002, str. 4.

(2)  UL L 86, 1.4.2011, str. 63.

(3)  UL L 139, 29.5.2002, str. 9.

(4)  Člen 2a je bil vstavljen z Uredbo Sveta (ES) št. 561/2003 (UL L 82, 29.3.2003, str. 1).

(5)  Člen 7a je bil vstavljen z Uredbo Sveta (ES) št. 1286/2009 (UL L 346, 23.12.2009, str. 42).

(6)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

---