# Euroopa Liidu C 104/2011

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2011.104.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 104 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 54. köide2. aprill 2011 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2011.104.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 104

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

54. köide2. aprill 2011

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | ARVAMUSED |
| | Regioonide Komitee |
| | Täiskogu 88. istungjärk 27. ja 28. jaanuaril 2011 |
| 2011/C 104/01 | Regioonide Komitee perspektiivarvamus teemal Kohalikud toidusüsteemid | 1 |
| 2011/C 104/02 | Regioonide Komitee omaalgatuslik arvamus teemal Uued väljavaated ETKRi käsitleva määruse läbivaatamisel | 7 |
| 2011/C 104/03 | Regioonide Komitee arvamus teemal Euroopa kui maailma soosituim turismisihtkoht: uus Euroopa turismi tegevuskava | 13 |
| 2011/C 104/04 | Regioonide Komitee arvamus Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused Aserbaidžaanis ning Euroopa Liidu ja Aserbaidžaani koostöö areng | 18 |
| 2011/C 104/05 | Regioonide Komitee arvamus teemal Teadusuuringute raamprogrammide rakendamise lihtsustamine | 21 |
| 2011/C 104/06 | Regioonide Komitee arvamus teemal Noorte liikuvus | 26 |
| 2011/C 104/07 | Regioonide Komitee arvamus teemal Euroopa kino digiajastul | 31 |
| 2011/C 104/08 | Regioonide Komitee arvamus teemal Biomassi säästlikkus | 35 |
| 2011/C 104/09 | Regioonide Komitee arvamus teemal Piisav, jätkusuutlik ja kindel Euroopa pensionisüsteem | 39 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Regioonide Komitee

Täiskogu 88. istungjärk 27. ja 28. jaanuaril 2011

2011/C 104/01

Regioonide Komitee perspektiivarvamus teemal Kohalikud toidusüsteemid

1

2011/C 104/02

Regioonide Komitee omaalgatuslik arvamus teemal Uued väljavaated ETKRi käsitleva määruse läbivaatamisel

7

2011/C 104/03

Regioonide Komitee arvamus teemal Euroopa kui maailma soosituim turismisihtkoht: uus Euroopa turismi tegevuskava

13

2011/C 104/04

Regioonide Komitee arvamus Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused Aserbaidžaanis ning Euroopa Liidu ja Aserbaidžaani koostöö areng

18

2011/C 104/05

Regioonide Komitee arvamus teemal Teadusuuringute raamprogrammide rakendamise lihtsustamine

21

2011/C 104/06

Regioonide Komitee arvamus teemal Noorte liikuvus

26

2011/C 104/07

Regioonide Komitee arvamus teemal Euroopa kino digiajastul

31

2011/C 104/08

Regioonide Komitee arvamus teemal Biomassi säästlikkus

35

2011/C 104/09

Regioonide Komitee arvamus teemal Piisav, jätkusuutlik ja kindel Euroopa pensionisüsteem

39

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | Regioonide Komitee |
| | Täiskogu 88. istungjärk 27. ja 28. jaanuaril 2011 |
| 2011/C 104/10 | Regioonide Komitee arvamus teemal Muudetud ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 1234/2007 seoses liidus enim puudustkannatavatele isikutele ette nähtud toiduainete jaotamisega | 44 |
| 2011/C 104/11 | Regioonide Komitee arvamus teemal Integreeritud merenduspoliitika edasiarendamine ja merealased teadmised 2020 | 47 |
| 2011/C 104/12 | Regioonide Komitee arvamus teemal Ühtne Euroopa raudteepiirkond | 53 |
| 2011/C 104/13 | Regioonide Komitee arvamus teemal Liikmesriikide vabadus otsustada geneetiliselt muundatud taimede kasvatamise üle oma territooriumil | 62 |

III   Ettevalmistavad aktid

Regioonide Komitee

Täiskogu 88. istungjärk 27. ja 28. jaanuaril 2011

2011/C 104/10

Regioonide Komitee arvamus teemal Muudetud ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 1234/2007 seoses liidus enim puudustkannatavatele isikutele ette nähtud toiduainete jaotamisega

44

2011/C 104/11

Regioonide Komitee arvamus teemal Integreeritud merenduspoliitika edasiarendamine ja merealased teadmised 2020

47

2011/C 104/12

Regioonide Komitee arvamus teemal Ühtne Euroopa raudteepiirkond

53

2011/C 104/13

Regioonide Komitee arvamus teemal Liikmesriikide vabadus otsustada geneetiliselt muundatud taimede kasvatamise üle oma territooriumil

62

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Regioonide Komitee

Täiskogu 88. istungjärk 27. ja 28. jaanuaril 2011

| 2.4.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 104/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 104/1

---

Regioonide Komitee perspektiivarvamus teemal „Kohalikud toidusüsteemid”

2011/C 104/01

REGIOONIDE KOMITEE on seisukohal, et

| — | kohalikud toidusüsteemid toetavad kohalikku ja piirkondlikku majandust. Kõnealused süsteemid on väga olulised ebavõrdsuse all kannatavates piirkondades; nad stimuleerivad kohaliku potentsiaali kasutamist ning aitavad parandada vähetuntud ja sageli tähelepanuta jäetud piirkondade mainet; |
| --- | --- |

—

kohalikud toidusüsteemid toetavad kohalikku ja piirkondlikku majandust. Kõnealused süsteemid on väga olulised ebavõrdsuse all kannatavates piirkondades; nad stimuleerivad kohaliku potentsiaali kasutamist ning aitavad parandada vähetuntud ja sageli tähelepanuta jäetud piirkondade mainet;

| — | lühikesed turustuskanalid parandavad tarbijate ja tootjate omavahelist suhtlust. Need loovad usaldusel põhinevad suhted ja see võimaldab tarbijatel toodete päritolu kergesti kontrollida. Samuti tagavad need toiduainetega varustamise sõltumatuse miinimumtaseme; |
| --- | --- |

—

lühikesed turustuskanalid parandavad tarbijate ja tootjate omavahelist suhtlust. Need loovad usaldusel põhinevad suhted ja see võimaldab tarbijatel toodete päritolu kergesti kontrollida. Samuti tagavad need toiduainetega varustamise sõltumatuse miinimumtaseme;

| — | kohalikel toidusüsteemidel on keskkonnaalased eelised, kuna tootmissüsteemid on säästvamad; |
| --- | --- |

—

kohalikel toidusüsteemidel on keskkonnaalased eelised, kuna tootmissüsteemid on säästvamad;

| — | Euroopa Komisjonil tuleks seega






  1. | pakkuda välja, et liikmesriigid kaaluksid kohalike toidusüsteemide arendamise eesmärkide lisamist oma maaelu arengu strateegiasse; eesmärkide elluviimise eest vastutaksid kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ELi ja riiklike asutuste toel; |
| --- | --- | --- |

—

Euroopa Komisjonil tuleks seega

1.

pakkuda välja, et liikmesriigid kaaluksid kohalike toidusüsteemide arendamise eesmärkide lisamist oma maaelu arengu strateegiasse; eesmärkide elluviimise eest vastutaksid kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ELi ja riiklike asutuste toel;

| 2. | võtta vastu määratlused järgmiste mõistete kohta: „kohalikud toiduained” ja „kohalikud toidusüsteemid” ning luua kohalike toodete jaoks uus logo ning määrata kindlaks ühine sümbol ja süsteem, mis lisataks põllumajandustoodete kvaliteedipoliitikat puudutavasse määrusesse; |
| --- | --- |

2.

võtta vastu määratlused järgmiste mõistete kohta: „kohalikud toiduained” ja „kohalikud toidusüsteemid” ning luua kohalike toodete jaoks uus logo ning määrata kindlaks ühine sümbol ja süsteem, mis lisataks põllumajandustoodete kvaliteedipoliitikat puudutavasse määrusesse;

| 3. | luua registreeritud kohalike toodete jaoks otseturustussüsteem, mida juhivad liikmesriigid kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tasandil; |
| --- | --- |

3.

luua registreeritud kohalike toodete jaoks otseturustussüsteem, mida juhivad liikmesriigid kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tasandil;

| 4. | uurida võimalust muuta riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise määruse 2004/18/EÜ artiklit 26 selliselt, et „kohalikult toodetud” oleks standardne valikukriteerium näiteks koolidele, hooldekodudele ja avalikele asutustele toidu tarnimist puudutavates pakkumismenetlustes. |
| --- | --- |

4.

uurida võimalust muuta riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise määruse 2004/18/EÜ artiklit 26 selliselt, et „kohalikult toodetud” oleks standardne valikukriteerium näiteks koolidele, hooldekodudele ja avalikele asutustele toidu tarnimist puudutavates pakkumismenetlustes.

| | : | Lenie Dwarshuis-Van De Beek (NL/ALDE) Lõuna-Hollandi provintsivalitsuse liige |
| --- | --- | --- |

:

Lenie Dwarshuis-Van De Beek (NL/ALDE) Lõuna-Hollandi provintsivalitsuse liige

REGIOONIDE KOMITEE

I   VÄLJAKUTSED JA EESMÄRGID

Kuna aruande „Kohalikud toidusüsteemid” teemat tuleks käsitleda laiemas kontekstis, soovib rõhutada järgmist:

Euroopa 2020. aasta strateegiaga seotud toidu- ja põllumajandusküsimused

| 1. | Maailma ees seisavad praegu mitmetahulised ja ulatuslikud probleemid: rahvaarvu kiire kasv, ostujõu kasv ja kliimamuutused. |
| --- | --- |

1.

Maailma ees seisavad praegu mitmetahulised ja ulatuslikud probleemid: rahvaarvu kiire kasv, ostujõu kasv ja kliimamuutused.

| 2. | Nende väljakutsetega kaasneb toidu-, sööda-, fossiilenergia, toorainete, kiudainete ja magevee nappuse oht, mulla degradeerumine ja bioloogilise mitmekesisuse vähenemine ning finantsturutõrke, poliitilise tasakaalutuse ja relvastatud konfliktide suurenev oht. |
| --- | --- |

2.

Nende väljakutsetega kaasneb toidu-, sööda-, fossiilenergia, toorainete, kiudainete ja magevee nappuse oht, mulla degradeerumine ja bioloogilise mitmekesisuse vähenemine ning finantsturutõrke, poliitilise tasakaalutuse ja relvastatud konfliktide suurenev oht.

| 3. | Toiduga kindlustatust mõjutavad samuti ülemaailmselt toimuvad rahvastiku ümberasumised maapiirkondadest suurlinnapiirkondadesse, olemasolevate toidutootmiskohtade tootlikkuse parandamine kogu maailmas, looduspiirkondade muutmine uuteks tootmispiirkondadeks, uute tootmisviiside arendamine ning toidutootmisalade vähenemine biokütuse tootmise ja valglinnastumise arvelt. |
| --- | --- |

3.

Toiduga kindlustatust mõjutavad samuti ülemaailmselt toimuvad rahvastiku ümberasumised maapiirkondadest suurlinnapiirkondadesse, olemasolevate toidutootmiskohtade tootlikkuse parandamine kogu maailmas, looduspiirkondade muutmine uuteks tootmispiirkondadeks, uute tootmisviiside arendamine ning toidutootmisalade vähenemine biokütuse tootmise ja valglinnastumise arvelt.

| 4. | Hinnanguliselt toodetakse ja turustatakse maailmas 80 % toidust praegu kohalikul tasandil. Euroopa Liidus on see näitaja ligikaudu 20 %. |
| --- | --- |

4.

Hinnanguliselt toodetakse ja turustatakse maailmas 80 % toidust praegu kohalikul tasandil. Euroopa Liidus on see näitaja ligikaudu 20 %.

Euroopa põllumajandusmudel

| 5. | Ühist Euroopa mudelit põllumajanduses ei ole – mudel on mitmetahuline ja selle mitmekesisus on suur rikkus. |
| --- | --- |

5.

Ühist Euroopa mudelit põllumajanduses ei ole – mudel on mitmetahuline ja selle mitmekesisus on suur rikkus.

| 6. | Et pluralistlik mudel suurepäraselt töötaks, tuleb tugevdada seoseid põllumajandusettevõtjate ja tarbijate ootuste vahel ning sidemeid põllumajandusettevõtete toodangu ja kohalike, piirkondlike või rahvusvaheliste turgude vahel. |
| --- | --- |

6.

Et pluralistlik mudel suurepäraselt töötaks, tuleb tugevdada seoseid põllumajandusettevõtjate ja tarbijate ootuste vahel ning sidemeid põllumajandusettevõtete toodangu ja kohalike, piirkondlike või rahvusvaheliste turgude vahel.

| 7. | Pluralistlikus mudelis on kohalik toidusüsteem keskne küsimus, mida ei ole siiani piisavalt käsitletud ning mida tuleks toetada professionaalsel, struktureeritud ja innovatiivsel viisil. |
| --- | --- |

7.

Pluralistlikus mudelis on kohalik toidusüsteem keskne küsimus, mida ei ole siiani piisavalt käsitletud ning mida tuleks toetada professionaalsel, struktureeritud ja innovatiivsel viisil.

ELi eesmärgid põllumajanduses

| 8. | Euroopa põllumajanduse esmane ülesanne on toota ja varustada liikmesriikide elanikke toiduainetega, järgides ausa konkurentsi ja keskkonnakaitse tingimusi ning tagades, et peetakse kinni ka muudest nõuetest toiduohutuse, kvaliteedi ja mõistliku hinna seisukohast. |
| --- | --- |

8.

Euroopa põllumajanduse esmane ülesanne on toota ja varustada liikmesriikide elanikke toiduainetega, järgides ausa konkurentsi ja keskkonnakaitse tingimusi ning tagades, et peetakse kinni ka muudest nõuetest toiduohutuse, kvaliteedi ja mõistliku hinna seisukohast.

| 9. | Tulevane põllumajandus ja toidu tarnimine peab olema säästvam vee ja fossiilkütuste kasutamisel, kasutada tuleb vähem väetisi ja taimekaitsevahendeid, olla endisest mitmekesisem ja arukam, et osata parimal viisil kasutada ära põllukultuuride kasvatuse, loomakasvatuse, orgaanilise jäätmekäitluse, jääkide kasutuse ja taastuvenergia tootmise koostoimet. |
| --- | --- |

9.

Tulevane põllumajandus ja toidu tarnimine peab olema säästvam vee ja fossiilkütuste kasutamisel, kasutada tuleb vähem väetisi ja taimekaitsevahendeid, olla endisest mitmekesisem ja arukam, et osata parimal viisil kasutada ära põllukultuuride kasvatuse, loomakasvatuse, orgaanilise jäätmekäitluse, jääkide kasutuse ja taastuvenergia tootmise koostoimet.

| 10. | Tootjatel peaks olema võimalik oma toodetavast piisavalt hästi ära elada, aga praeguses süsteemis puudub selleks vajalik jõudude tasakaal toiduainete tarneahela ning toiduainete hindade ja marginaalide vahel. |
| --- | --- |

10.

Tootjatel peaks olema võimalik oma toodetavast piisavalt hästi ära elada, aga praeguses süsteemis puudub selleks vajalik jõudude tasakaal toiduainete tarneahela ning toiduainete hindade ja marginaalide vahel.

| 11. | 2013. aasta järgses põllumajanduspoliitikas tuleb viia toetused taas tasakaalu, edendades tööhõivet ja säilitades põllumajanduse Euroopa kõigis haritavates piirkondades ning pöörates erilist tähelepanu haavatavatele piirkondadele, sealhulgas linnalähedastele aladele. Seepärast on tervitatav, et komisjon on ühise põllumajanduspoliitika 2020. aasta eesmärkide prioriteete välja pakkudes asetanud rõhu piirkondadele. |
| --- | --- |

11.

2013. aasta järgses põllumajanduspoliitikas tuleb viia toetused taas tasakaalu, edendades tööhõivet ja säilitades põllumajanduse Euroopa kõigis haritavates piirkondades ning pöörates erilist tähelepanu haavatavatele piirkondadele, sealhulgas linnalähedastele aladele. Seepärast on tervitatav, et komisjon on ühise põllumajanduspoliitika 2020. aasta eesmärkide prioriteete välja pakkudes asetanud rõhu piirkondadele.

| 12. | Kohalike toidusüsteemide arendamine on eriti tähtis kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele. Kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on oluline roll maapiirkondade majanduse säästva arengu määratlemisel, innustamisel ja toetamisel ning ka kohalike toidusüsteemide jaoks soodsate tingimuste loomisel. |
| --- | --- |

12.

Kohalike toidusüsteemide arendamine on eriti tähtis kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele. Kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on oluline roll maapiirkondade majanduse säästva arengu määratlemisel, innustamisel ja toetamisel ning ka kohalike toidusüsteemide jaoks soodsate tingimuste loomisel.

II   KOHALIKE TOIDUSÜSTEEMIDE EELISED

Märgib järgmist:

Kohalike toidusüsteemide majanduslik kasu

| 13. | „Kohalikud toidusüsteemid” on väga oluline teema ning küsimuse all on midagi palju enamat kui Euroopa uute kohalike toodete sarja positsioneerimine juba laialt tuntud kvaliteedisüsteemidesse kuuluvatele toodetele lisaks. |
| --- | --- |

13.

„Kohalikud toidusüsteemid” on väga oluline teema ning küsimuse all on midagi palju enamat kui Euroopa uute kohalike toodete sarja positsioneerimine juba laialt tuntud kvaliteedisüsteemidesse kuuluvatele toodetele lisaks.

| 14. | Kohalikud toidusüsteemid toetavad kohalikku ja piirkondlikku majandust, luues töökohti põllumajanduses ja toiduainete tootmises, sh töötlemine, levitamine, turustamine, müügitegevus ja -teenused. Kõnealused süsteemid on väga olulised kaugetes maapiirkondades, linnalähedastes piirkondades, mägipiirkondades, haavatavates ja ebavõrdsuse all kannatavates piirkondades; nad stimuleerivad kohaliku potentsiaali kasutamist ning aitavad parandada vähetuntud ja sageli tähelepanuta jäetud piirkondade mainet. |
| --- | --- |

14.

Kohalikud toidusüsteemid toetavad kohalikku ja piirkondlikku majandust, luues töökohti põllumajanduses ja toiduainete tootmises, sh töötlemine, levitamine, turustamine, müügitegevus ja -teenused. Kõnealused süsteemid on väga olulised kaugetes maapiirkondades, linnalähedastes piirkondades, mägipiirkondades, haavatavates ja ebavõrdsuse all kannatavates piirkondades; nad stimuleerivad kohaliku potentsiaali kasutamist ning aitavad parandada vähetuntud ja sageli tähelepanuta jäetud piirkondade mainet.

| 15. | Kui kohapeal toodetud toidust saadud tulud kulutatakse kohapeal, jäävad need piirkonda ja sellel on tugev, ligikaudu kolmekordne võimendav mõju kogukonna piirkondlikule sissetulekule võrreldes tavapäraste turustuskanalitega. |
| --- | --- |

15.

Kui kohapeal toodetud toidust saadud tulud kulutatakse kohapeal, jäävad need piirkonda ja sellel on tugev, ligikaudu kolmekordne võimendav mõju kogukonna piirkondlikule sissetulekule võrreldes tavapäraste turustuskanalitega.

| 16. | Investeerimine kohalikku toidusüsteemi elavdab majandust vähem soodsates piirkondades, suurendab kohalike tootjate sissetulekuid, tugevdab koostööd sidusrühmade vahel, taaselustab ettevõtlust, avab kohalikud turud, loob töökohti, vähendab kulusid ning säilitab kohalikul tasandil teenused ja nende pakkumise. |
| --- | --- |

16.

Investeerimine kohalikku toidusüsteemi elavdab majandust vähem soodsates piirkondades, suurendab kohalike tootjate sissetulekuid, tugevdab koostööd sidusrühmade vahel, taaselustab ettevõtlust, avab kohalikud turud, loob töökohti, vähendab kulusid ning säilitab kohalikul tasandil teenused ja nende pakkumise.

Kohalike toidusüsteemide sotsiaalne kasu

| 17. | Lühikesed turustuskanalid parandavad tarbijate ja tootjate omavahelist suhtlust, teadmisi üksteise kohta ja vastastikust mõistmist. Kui tarbijad tunnevad tootjaid isiklikult, tekivad usaldusel põhinevad suhted, ja see võimaldab tarbijatel toodete päritolu kergesti kontrollida. Samuti tagavad need toiduainetega varustamise sõltumatuse miinimumtaseme. |
| --- | --- |

17.

Lühikesed turustuskanalid parandavad tarbijate ja tootjate omavahelist suhtlust, teadmisi üksteise kohta ja vastastikust mõistmist. Kui tarbijad tunnevad tootjaid isiklikult, tekivad usaldusel põhinevad suhted, ja see võimaldab tarbijatel toodete päritolu kergesti kontrollida. Samuti tagavad need toiduainetega varustamise sõltumatuse miinimumtaseme.

| 18. | Autentsete, traditsiooniliste, originaalsete, säästvate, hooajaliste ja muude kohalikult hinnatud omadustega kohalike toodete pakkumisega toetatakse sotsiaalset ühtekuuluvust ja kollektiivset meelsust ning innustatakse kogukonda näitama üles keskkonnasõbralikku käitumist. Kohalike toodete müügikohad, nagu näiteks otsemüügipunktid ja avaturud, on sageli tarbijate, tootjate ja müüjate jaoks sotsiaalse ja ametialase kaasamise protsessi lüliks. |
| --- | --- |

18.

Autentsete, traditsiooniliste, originaalsete, säästvate, hooajaliste ja muude kohalikult hinnatud omadustega kohalike toodete pakkumisega toetatakse sotsiaalset ühtekuuluvust ja kollektiivset meelsust ning innustatakse kogukonda näitama üles keskkonnasõbralikku käitumist. Kohalike toodete müügikohad, nagu näiteks otsemüügipunktid ja avaturud, on sageli tarbijate, tootjate ja müüjate jaoks sotsiaalse ja ametialase kaasamise protsessi lüliks.

| 19. | Slow Food liikumise säästvalt toodetud toiduainete kogukondi puudutava filosoofia kohaselt on tarbijate põhiõigus saada kohalikult toodetud ning maitsvat ja tervislikku toitu. Liikumine on samuti seisukohal, et kõnealused kogukonnad tuleks ühendada ülemaailmsesse võrgustikku. Kiire juurdepääs värsketele toodetele kohalike toodete müügi kaudu aitab edendada rahvatervist läbi toitumisharjumuste mitmekesistamise ja toiduainete kõigi orgaaniliste omaduste säilitamise (mida pikaajalised säilitussüsteemid vähendavad). |
| --- | --- |

19.

Slow Food liikumise säästvalt toodetud toiduainete kogukondi puudutava filosoofia kohaselt on tarbijate põhiõigus saada kohalikult toodetud ning maitsvat ja tervislikku toitu. Liikumine on samuti seisukohal, et kõnealused kogukonnad tuleks ühendada ülemaailmsesse võrgustikku. Kiire juurdepääs värsketele toodetele kohalike toodete müügi kaudu aitab edendada rahvatervist läbi toitumisharjumuste mitmekesistamise ja toiduainete kõigi orgaaniliste omaduste säilitamise (mida pikaajalised säilitussüsteemid vähendavad).

| 20. | Ülemaailmset toiduga kindlustatust toetab kohaliku tasandi toiduainete tootmise suutlikkuse säilitamine tööstusriikides. Kasvavates suurlinnapiirkondades toidunõudlusele vastamiseks tuleb laiendada kohalikul tasandil ja isegi linnapiirkonnas toiduainete tootmist. |
| --- | --- |

20.

Ülemaailmset toiduga kindlustatust toetab kohaliku tasandi toiduainete tootmise suutlikkuse säilitamine tööstusriikides. Kasvavates suurlinnapiirkondades toidunõudlusele vastamiseks tuleb laiendada kohalikul tasandil ja isegi linnapiirkonnas toiduainete tootmist.

Kohalike toidusüsteemide keskkonnaalased eelised

| 21. | Kohalikel toidusüsteemidel on keskkonnaalased eelised, kuna tootmissüsteemid on säästvamad, transpordi väliskulud (nn toidukilomeetrid, st toiduainete tarneahela pikkus) väiksemad ning on võimalus luua orgaanilistel jäätmetel, jääkidel ja taastuvenergial põhinevaid ringsüsteeme. |
| --- | --- |

21.

Kohalikel toidusüsteemidel on keskkonnaalased eelised, kuna tootmissüsteemid on säästvamad, transpordi väliskulud (nn toidukilomeetrid, st toiduainete tarneahela pikkus) väiksemad ning on võimalus luua orgaanilistel jäätmetel, jääkidel ja taastuvenergial põhinevaid ringsüsteeme.

| 22. | Iga toiduainet saab hinnata toidukilomeetrites, millega kaasnevad süsinikdioksiidiheiteid, mis tulenevad transpordist kohaliku tootmispiirkonna ja tarbija vahel. See kehtib nii värskete toiduainete kui ka töödeldud toodete (ja nende koostisosade) kohta. Kohalikud toidusüsteemid aitavad vähendada kogukonna tekitatavat toidukilomeetrite hulka. |
| --- | --- |

22.

Iga toiduainet saab hinnata toidukilomeetrites, millega kaasnevad süsinikdioksiidiheiteid, mis tulenevad transpordist kohaliku tootmispiirkonna ja tarbija vahel. See kehtib nii värskete toiduainete kui ka töödeldud toodete (ja nende koostisosade) kohta. Kohalikud toidusüsteemid aitavad vähendada kogukonna tekitatavat toidukilomeetrite hulka.

| 23. | Kohalikul toiduainel peaks eelistatavalt olema väiksem CO2-jalajälg kui samalaadsel imporditud tootel. Seda jalajälge saab arvutada toote elutsükli analüüsimisel. |
| --- | --- |

23.

Kohalikul toiduainel peaks eelistatavalt olema väiksem CO2-jalajälg kui samalaadsel imporditud tootel. Seda jalajälge saab arvutada toote elutsükli analüüsimisel.

| 24. | Kohalikus toidusüsteemis tegutsevad tootjad on altimad kohandama üksikuid müügipunkte tarbijate ootustele. Need üksikud müügipunktid võivad pakkuda säästvaid tootmistingimusi, orgaanilist tootmist või kaasnevaid keskkonnateenuseid. |
| --- | --- |

24.

Kohalikus toidusüsteemis tegutsevad tootjad on altimad kohandama üksikuid müügipunkte tarbijate ootustele. Need üksikud müügipunktid võivad pakkuda säästvaid tootmistingimusi, orgaanilist tootmist või kaasnevaid keskkonnateenuseid.

| 25. | Kohalike müügikohtade loomine väikestes kogustes toodetud või spetsiifiliste maitseomadustega toiduainete turustamiseks saab aidata kaasa bioloogilise mitmekesisuse säilitamisele ning puu- ja köögiviljasortide või väljasuremisohus loomaliikide arenemisele. |
| --- | --- |

25.

Kohalike müügikohtade loomine väikestes kogustes toodetud või spetsiifiliste maitseomadustega toiduainete turustamiseks saab aidata kaasa bioloogilise mitmekesisuse säilitamisele ning puu- ja köögiviljasortide või väljasuremisohus loomaliikide arenemisele.

| 26. | Kohalikke toidusüsteeme saab tänapäeval ühendada ringmajanduse süsteemi ja muude piirkondlike väljakutsetega, nagu orgaaniline jäätmekäitlus, veemajandus, tootmisjääkide taaskasutamine – näiteks kütteks – ja taastuvenergia. |
| --- | --- |

26.

Kohalikke toidusüsteeme saab tänapäeval ühendada ringmajanduse süsteemi ja muude piirkondlike väljakutsetega, nagu orgaaniline jäätmekäitlus, veemajandus, tootmisjääkide taaskasutamine – näiteks kütteks – ja taastuvenergia.

Puudujäägid toiduainete tarneahelas

| 27. | Kohalikud toidusüsteemid saavad aidata tagada põllumajandustootjatele rahuldava sissetuleku ja taastada jõudude tasakaalu toiduainete tarneahelas. Globaliseerumine ja suurenenud kontsentratsioon toiduainete turustamisel sektoris on tekitanud lõhe tootmiskulude tõusu (3,6 % aastas alates 1996. aastast), tarbijahindade tõusu (3,3 % aastas) ja põllumajandustootjatele makstavate hindade tõusu (2,1 % aastas) vahel. Sellises kontekstis on tervitatavad põllumajandustootjate läbirääkimisjõudu parandavad süsteemid, nagu näiteks lühikesed turustuskanalid. |
| --- | --- |

27.

Kohalikud toidusüsteemid saavad aidata tagada põllumajandustootjatele rahuldava sissetuleku ja taastada jõudude tasakaalu toiduainete tarneahelas. Globaliseerumine ja suurenenud kontsentratsioon toiduainete turustamisel sektoris on tekitanud lõhe tootmiskulude tõusu (3,6 % aastas alates 1996. aastast), tarbijahindade tõusu (3,3 % aastas) ja põllumajandustootjatele makstavate hindade tõusu (2,1 % aastas) vahel. Sellises kontekstis on tervitatavad põllumajandustootjate läbirääkimisjõudu parandavad süsteemid, nagu näiteks lühikesed turustuskanalid.

Kohalikke tooteid puudutav praegune poliitika

| 28. | Euroopa Liidu põllumajandustoodete kvaliteedipoliitika sisaldab kriteeriume kvaliteedikavade kohta, mis võimaldavad tootjatel registreerida kaitstud päritolunimetuse (KPN), kaitstud geograafilise tähise (KGT), garanteeritud traditsiooniliste eritunnuse või mahepõllumajandusliku tootmise. Nende tooteliikide jaoks on olemas oma märgised. Neid märgiseid võib kasutada vaid registreeritud toodete puhul, et toetada turustuseesmärke ja aidata kaitsta kaubamärke. Tooteid turustatakse tavaliselt suurtes kogustes, mitmete kanalite kaudu ja mitmetele turgudele. |
| --- | --- |

28.

Euroopa Liidu põllumajandustoodete kvaliteedipoliitika sisaldab kriteeriume kvaliteedikavade kohta, mis võimaldavad tootjatel registreerida kaitstud päritolunimetuse (KPN), kaitstud geograafilise tähise (KGT), garanteeritud traditsiooniliste eritunnuse või mahepõllumajandusliku tootmise. Nende tooteliikide jaoks on olemas oma märgised. Neid märgiseid võib kasutada vaid registreeritud toodete puhul, et toetada turustuseesmärke ja aidata kaitsta kaubamärke. Tooteid turustatakse tavaliselt suurtes kogustes, mitmete kanalite kaudu ja mitmetele turgudele.

| 29. | Piirkonnad, kes praegu uurivad oma traditsioonilisi, gastronoomilisi ja põllumajandusega seotud väärtusi, omavad kümneid või isegi sadu kohalikke tooteid, mida saaks lisada professionaalsesse kohalikku toidusüsteemi, aga mis ei sobiks kaitstud päritolunimetuse, kaitstud geograafilise tähise, garanteeritud traditsioonilise eritunnuse või mahepõllumajandusliku tootmise registreerimiseks ega vajaks seda – ehkki osal neist oleks potentsiaal mõne sellelaadse registreerimise saamiseks. Tervitatav oleks lisaraamistik kohalike toodete toetamiseks. |
| --- | --- |

29.

Piirkonnad, kes praegu uurivad oma traditsioonilisi, gastronoomilisi ja põllumajandusega seotud väärtusi, omavad kümneid või isegi sadu kohalikke tooteid, mida saaks lisada professionaalsesse kohalikku toidusüsteemi, aga mis ei sobiks kaitstud päritolunimetuse, kaitstud geograafilise tähise, garanteeritud traditsioonilise eritunnuse või mahepõllumajandusliku tootmise registreerimiseks ega vajaks seda – ehkki osal neist oleks potentsiaal mõne sellelaadse registreerimise saamiseks. Tervitatav oleks lisaraamistik kohalike toodete toetamiseks.

III   POLIITILISED SOOVITUSED

Märgib järgmist:

Varasemad soovitused kohalike toiduainete kohta

| 30. | Regioonide Komitee esitas 18. septembri 1996. aasta arvamuses „Kohalike toodete edendamine ja kaitsmine – piirkondade trump” (1) soovitused kohalike toiduainete kohta; enamik neist on endiselt asjakohased. |
| --- | --- |

30.

Regioonide Komitee esitas 18. septembri 1996. aasta arvamuses „Kohalike toodete edendamine ja kaitsmine – piirkondade trump” (1) soovitused kohalike toiduainete kohta; enamik neist on endiselt asjakohased.

| 31. | Komitee tunneb kahetsust selle üle, et Euroopa Komisjoni õigusaktide ettepanekud põllumajandustoodete kvaliteedi poliitika kohta ei ole nii suure ulatusega nagu esialgne ettepanek kahes Regioonide Komitee jaoks esmatähtsas küsimuses, mis seonduvad kohalike toodete väärtustamisega: mägipiirkondade põllumajandustoodete märgistamine ning väiketootjate toodangu otsemüük kohalikel turgudel |
| --- | --- |

31.

Komitee tunneb kahetsust selle üle, et Euroopa Komisjoni õigusaktide ettepanekud põllumajandustoodete kvaliteedi poliitika kohta ei ole nii suure ulatusega nagu esialgne ettepanek kahes Regioonide Komitee jaoks esmatähtsas küsimuses, mis seonduvad kohalike toodete väärtustamisega: mägipiirkondade põllumajandustoodete märgistamine ning väiketootjate toodangu otsemüük kohalikel turgudel

Mõisted

| 32. | Mõiste „kohalik toiduaine” tuleb ühtselt määratleda. Kuna kõiki toiduaineid toodetakse või töödeldakse kohapeal, tuleb määratleda eristavad omadused ja jooned. Need peavad olema selged ja lihtsad, et vältida keerukaid registreerimis- ja kontrollimenetlusi. |
| --- | --- |

32.

Mõiste „kohalik toiduaine” tuleb ühtselt määratleda. Kuna kõiki toiduaineid toodetakse või töödeldakse kohapeal, tuleb määratleda eristavad omadused ja jooned. Need peavad olema selged ja lihtsad, et vältida keerukaid registreerimis- ja kontrollimenetlusi.

| 33. | Kohalik toiduaine






  1. | toodetakse kohalikult või piirkondlikult; |
| --- | --- | --- |

33.

Kohalik toiduaine

1.

toodetakse kohalikult või piirkondlikult;

| 2. | annab panuse kohaliku või piirkondliku maaelu arendamise strateegiasse; |
| --- | --- |

2.

annab panuse kohaliku või piirkondliku maaelu arendamise strateegiasse;

| 3. | müüakse tarbijale mõistliku, tõhusa ja kaudu: ahelasse ei kuulu muid lülisid kui a) tootja või kohalik tootjaorganisatsioon, b) pakkumise ja nõudluse ühitamise eest vastutav partner või partnerite ühendus ja c) tarbija; |
| --- | --- |

3.

müüakse tarbijale mõistliku, tõhusa ja kaudu: ahelasse ei kuulu muid lülisid kui a) tootja või kohalik tootjaorganisatsioon, b) pakkumise ja nõudluse ühitamise eest vastutav partner või partnerite ühendus ja c) tarbija;

| 4. | seda saab müüa kohalikus punktis või avaturul kohaliku lepingu alusel, aga seda ei saa müüa – kohaliku toiduaine sildi all – jaemüügipunktide kokkuostukeskusele; |
| --- | --- |

4.

seda saab müüa kohalikus punktis või avaturul kohaliku lepingu alusel, aga seda ei saa müüa – kohaliku toiduaine sildi all – jaemüügipunktide kokkuostukeskusele;

| 5. | on suunatud tarbijale ühe või enama alusel: maitse, värskus, kvaliteet, kultuuriline põhjendus, kohalik traditsioon, kohalik tüüpiline toode, loomade heaolu, hind, keskkonnakaitse, terviseaspektid või säästvad tootmistingimused; |
| --- | --- |

5.

on suunatud tarbijale ühe või enama alusel: maitse, värskus, kvaliteet, kultuuriline põhjendus, kohalik traditsioon, kohalik tüüpiline toode, loomade heaolu, hind, keskkonnakaitse, terviseaspektid või säästvad tootmistingimused;

| 6. | müüakse võimalikult , mõistlikult ja tõhusalt: kaugusenäitaja võib sõltuda tootest, piirkonnast ja tingimustest, aga põhiküsimus taandub järgmisele: kas müügipunkt on lähim, millele tarbijal on juurdepääs (kaugus võib olla 1 ja 50 km vahel); |
| --- | --- |

6.

müüakse võimalikult , mõistlikult ja tõhusalt: kaugusenäitaja võib sõltuda tootest, piirkonnast ja tingimustest, aga põhiküsimus taandub järgmisele: kas müügipunkt on lähim, millele tarbijal on juurdepääs (kaugus võib olla 1 ja 50 km vahel);

| 7. | on seotud . |
| --- | --- |

7.

on seotud .

| 34. | Eespool mainitud lühikest tarneahelat saab liigitada järgmiselt:






  — | tootjad tarbijatena, kui tarbijad kasvatavad ise oma tooted; |
| --- | --- | --- |

34.

Eespool mainitud lühikest tarneahelat saab liigitada järgmiselt:

—

tootjad tarbijatena, kui tarbijad kasvatavad ise oma tooted;

| — | tootja ja tarbija partnerlus, kui tarbijad jagavad tootmise riske ja hüvesid tootja(te)ga ning toote otsemüüki reguleerib kirjalik kokkulepe; |
| --- | --- |

—

tootja ja tarbija partnerlus, kui tarbijad jagavad tootmise riske ja hüvesid tootja(te)ga ning toote otsemüüki reguleerib kirjalik kokkulepe;

| — | tootjad müüvad tarbijatele otse ilma nende kahe osapoole eelneva kokkuleppeta, nagu näiteks müügid talutoodete turul, korrapäraselt või aeg-ajalt toimuvad kohalikud avaturud ja müügid talupoes; |
| --- | --- |

—

tootjad müüvad tarbijatele otse ilma nende kahe osapoole eelneva kokkuleppeta, nagu näiteks müügid talutoodete turul, korrapäraselt või aeg-ajalt toimuvad kohalikud avaturud ja müügid talupoes;

| — | tootjad müüvad kohalike müügikohtade või kollektiivsete turustussüsteemide, sealhulgas uute meediavormide, näiteks veebipõhiste müügiportaalide kaudu, mis võimaldavad toodet otsemalt või lihtsamalt lõpptarbijale toimetada kui tavapäraste kanalite kaudu. |
| --- | --- |

—

tootjad müüvad kohalike müügikohtade või kollektiivsete turustussüsteemide, sealhulgas uute meediavormide, näiteks veebipõhiste müügiportaalide kaudu, mis võimaldavad toodet otsemalt või lihtsamalt lõpptarbijale toimetada kui tavapäraste kanalite kaudu.

| 35. | Kohalik toidusüsteem






  1. | on ettevõtjalt tarbijale toimuv süsteem; |
| --- | --- | --- |

35.

Kohalik toidusüsteem

1.

on ettevõtjalt tarbijale toimuv süsteem;

| 2. | hõlmab tooteid, mis toodetakse kohalikult kodupiirkonnas või piirkonnas, mis kuulub kodupiirkondade ühendusse; |
| --- | --- |

2.

hõlmab tooteid, mis toodetakse kohalikult kodupiirkonnas või piirkonnas, mis kuulub kodupiirkondade ühendusse;

| 3. | on tihedalt põimunud protsesside kogum, mis seob tootjad a) tarbijatega ja b) ühiskonnaga, st keskkonna ja piirkondliku majandusega; |
| --- | --- |

3.

on tihedalt põimunud protsesside kogum, mis seob tootjad a) tarbijatega ja b) ühiskonnaga, st keskkonna ja piirkondliku majandusega;

| 4. | koosneb mitmest osast mitmel tasandil, alates põllumajandusettevõtte tasandist kuni piirkondadevahelise tasandini: siia kuuluvad toiduainete tootmine ja töötlemine, turustamine ja müügiedendus, kaubamärgi kasutamine ja märgistamine, tarbijate ja ühiskonna kaasamine, kaasnevate avalike hüvede osutamine, levitamine ja transport, tervishoiu ja toiduohutuse eeskirjad, jäätme- ja energiamajandus, koolitus ja haridus. |
| --- | --- |

4.

koosneb mitmest osast mitmel tasandil, alates põllumajandusettevõtte tasandist kuni piirkondadevahelise tasandini: siia kuuluvad toiduainete tootmine ja töötlemine, turustamine ja müügiedendus, kaubamärgi kasutamine ja märgistamine, tarbijate ja ühiskonna kaasamine, kaasnevate avalike hüvede osutamine, levitamine ja transport, tervishoiu ja toiduohutuse eeskirjad, jäätme- ja energiamajandus, koolitus ja haridus.

Kohaliku toidukava ja kohalike toidusüsteemide kasutamine ja arendamine

| 36. | Maaelu arengu tulevastes strateegilistes suunistes võiks Euroopa Komisjon pakkuda välja, et liikmesriigid kaaluksid kohalike toidusüsteemide arendamise eesmärkide lisamist oma maaelu arengu strateegiasse; eesmärkide elluviimise eest vastutaksid kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ELi ja riiklike asutuste toel. |
| --- | --- |

36.

Maaelu arengu tulevastes strateegilistes suunistes võiks Euroopa Komisjon pakkuda välja, et liikmesriigid kaaluksid kohalike toidusüsteemide arendamise eesmärkide lisamist oma maaelu arengu strateegiasse; eesmärkide elluviimise eest vastutaksid kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ELi ja riiklike asutuste toel.

| 37. | Kohalikku toidusüsteemi toetab parimal viisil partnerlusel põhinev lähenemine, seega tuleb edendada partnerlussuhete loomist, sh ka tarbijatega. |
| --- | --- |

37.

Kohalikku toidusüsteemi toetab parimal viisil partnerlusel põhinev lähenemine, seega tuleb edendada partnerlussuhete loomist, sh ka tarbijatega.

| 38. | Kohalikku toidusüsteemi saab edukalt arendada vaid siis, kui seda käsitada terviklikumal ja integreeritumal viisil, osana laiemast kohaliku või piirkondliku arengu protsessist ning lahutamatu osana kohalike ja piirkondlike omavalitsuste proaktiivsest poliitikast, sealhulgas ruumilise planeerimise poliitikast. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste toetamiseks oleks tervitatav näidisstrateegia ja näidistegevuskava. See süsteem võiks sisaldada maakasutuse planeerimise strateegiat kõige enam linnastumise surve all olevate piirkondade jaoks, et lihtsustada uute tootjate juurdetulemist. |
| --- | --- |

38.

Kohalikku toidusüsteemi saab edukalt arendada vaid siis, kui seda käsitada terviklikumal ja integreeritumal viisil, osana laiemast kohaliku või piirkondliku arengu protsessist ning lahutamatu osana kohalike ja piirkondlike omavalitsuste proaktiivsest poliitikast, sealhulgas ruumilise planeerimise poliitikast. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste toetamiseks oleks tervitatav näidisstrateegia ja näidistegevuskava. See süsteem võiks sisaldada maakasutuse planeerimise strateegiat kõige enam linnastumise surve all olevate piirkondade jaoks, et lihtsustada uute tootjate juurdetulemist.

| 39. | Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused võiksid vastutada ka kohalike toiduainete registreerimise heakskiitmise eest, nad võiksid registreeritud toodetele väljastada luba tunnusmärgi „kohalik toode” kasutamiseks ja vastutada järelevalve eest. See võiks toimuda tihedas koostöös piirkondlike sidusrühmadega, näiteks LEADERi programmi rühma, põllumajandusorganisatsiooni või kaubanduskojaga. Euroopa maaelu arengu võrgustik võiks tegelda tulemuste tulemustest teavitamisega, tulemuste jälgimise ja ajakohastamisega. |
| --- | --- |

39.

Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused võiksid vastutada ka kohalike toiduainete registreerimise heakskiitmise eest, nad võiksid registreeritud toodetele väljastada luba tunnusmärgi „kohalik toode” kasutamiseks ja vastutada järelevalve eest. See võiks toimuda tihedas koostöös piirkondlike sidusrühmadega, näiteks LEADERi programmi rühma, põllumajandusorganisatsiooni või kaubanduskojaga. Euroopa maaelu arengu võrgustik võiks tegelda tulemuste tulemustest teavitamisega, tulemuste jälgimise ja ajakohastamisega.

| 40. | Sõltumatu järelevalvesüsteem peaks põhinema järgmistel põhimõtetel:






  — | kohaliku toote kvaliteedisüsteemi nõuetele vastavuse hindamine peaks hõlmama nii asjaomast toodet kui ka põllumajandusettevõtet ning seda peaks eelistatavalt läbi viima piirkondlik komisjon; |
| --- | --- | --- |

40.

Sõltumatu järelevalvesüsteem peaks põhinema järgmistel põhimõtetel:

—

kohaliku toote kvaliteedisüsteemi nõuetele vastavuse hindamine peaks hõlmama nii asjaomast toodet kui ka põllumajandusettevõtet ning seda peaks eelistatavalt läbi viima piirkondlik komisjon;

| — | tootjatele tehnilise abi ja teabe pakkumine turustusvõimaluste ja süsteemidega liitumise tehniliste tingimuste kohta; |
| --- | --- |

—

tootjatele tehnilise abi ja teabe pakkumine turustusvõimaluste ja süsteemidega liitumise tehniliste tingimuste kohta;

| — | uuringu vormis teostatavat kontrolli tuleks läbi viia mitme aasta jooksul, selliselt, et kõiki tooteid, ettevõtteid ja tarneahela partnereid kontrollitaks regulaarselt, ka tarbijakaitseühenduste toel; |
| --- | --- |

—

uuringu vormis teostatavat kontrolli tuleks läbi viia mitme aasta jooksul, selliselt, et kõiki tooteid, ettevõtteid ja tarneahela partnereid kontrollitaks regulaarselt, ka tarbijakaitseühenduste toel;

| — | kontrollide tulemusel võidakse toode süsteemist välja arvata; |
| --- | --- |

—

kontrollide tulemusel võidakse toode süsteemist välja arvata;

| — | tarbija tahtlikku eksitamist tuleks käsitada õiguserikkumisena. |
| --- | --- |

—

tarbija tahtlikku eksitamist tuleks käsitada õiguserikkumisena.

| 41. | Siseturul tuleb tagada tunnustatud toodete intellektuaalomandi kaitse ning liikmesriikidel tuleb vajaduse korral sekkuda. |
| --- | --- |

41.

Siseturul tuleb tagada tunnustatud toodete intellektuaalomandi kaitse ning liikmesriikidel tuleb vajaduse korral sekkuda.

| 42. | Kui toodet hakatakse kaubanduslikult arendama või kui toote mainet väärkasutatakse, tuleks kohalikel toodetel võimaldada püüelda parema kaitse poole, nagu seda pakuvad geograafiline tähis, kaitstud päritolunimetus, garanteeritud traditsiooniline eritunnus või mahepõllumajanduse tunnustus. |
| --- | --- |

42.

Kui toodet hakatakse kaubanduslikult arendama või kui toote mainet väärkasutatakse, tuleks kohalikel toodetel võimaldada püüelda parema kaitse poole, nagu seda pakuvad geograafiline tähis, kaitstud päritolunimetus, garanteeritud traditsiooniline eritunnus või mahepõllumajanduse tunnustus.

ELi tasandil vajalikud meetmed ja vahendid

| 43. | Halduslikust, finantsilisest ja majanduslikust seisukohast vaadatuna on olemas suur huvi luua uus Euroopa vahend, mille eesmärk on määratleda ja toetada kohalikke toiduaineid. |
| --- | --- |

43.

Halduslikust, finantsilisest ja majanduslikust seisukohast vaadatuna on olemas suur huvi luua uus Euroopa vahend, mille eesmärk on määratleda ja toetada kohalikke toiduaineid.

| 44. | Võetavad meetmed peaksid liigituse alusel hõlmama järgmiseid aspekte:






  — | soodsa keskkonna loomine järgmiste vajalike vahendite abil: õiguslikud, institutsioonilised ja poliitilised meetmed, teadusuuringud, koolitus ja haridus; |
| --- | --- | --- |

44.

Võetavad meetmed peaksid liigituse alusel hõlmama järgmiseid aspekte:

—

soodsa keskkonna loomine järgmiste vajalike vahendite abil: õiguslikud, institutsioonilised ja poliitilised meetmed, teadusuuringud, koolitus ja haridus;

| — | sekkumine tarneahelasse, kasutades sertifitseerimist, turustamist, müügiedendamist, avaliku ja erasektori partnerlusi ning riigihanget; |
| --- | --- |

—

sekkumine tarneahelasse, kasutades sertifitseerimist, turustamist, müügiedendamist, avaliku ja erasektori partnerlusi ning riigihanget;

| — | katsealgatuste tegemine ja/või nende kasutuse laiendamine, katse- ja esitlusalgatuste toetamine, nende levitamine ja kordamine; |
| --- | --- |

—

katsealgatuste tegemine ja/või nende kasutuse laiendamine, katse- ja esitlusalgatuste toetamine, nende levitamine ja kordamine;

| — | rahastamine Euroopa, riiklike, piirkondlike või kohalike vahenditega. |
| --- | --- |

—

rahastamine Euroopa, riiklike, piirkondlike või kohalike vahenditega.

Seega:

| 45. | ELil tuleks võtta vastu määratlused järgmiste mõistete kohta: „kohalikud toiduained” ja „kohalikud toidusüsteemid”. |
| --- | --- |

45.

ELil tuleks võtta vastu määratlused järgmiste mõistete kohta: „kohalikud toiduained” ja „kohalikud toidusüsteemid”.

| 46. | ELil tuleks võtta kohalike toodete jaoks kasutusele uus logo ning määrata kindlaks ühine sümbol ja süsteem, mis lisataks põllumajandustoodete kvaliteedipoliitikat puudutavasse määrusesse. ELi logo kasutamine põhineb vabatahtlikkuse põhimõttel. Liikmesriikide ja piirkondade olemasolevad kvaliteedimärgised säilitavad oma kehtivuse ja kasutuskõlblikkuse. Igal liikmesriigil säilib õigus võtta tulevikus kasutusele oma kvaliteedimärgiseid riigi piirkondades või liidumaades. |
| --- | --- |

46.

ELil tuleks võtta kohalike toodete jaoks kasutusele uus logo ning määrata kindlaks ühine sümbol ja süsteem, mis lisataks põllumajandustoodete kvaliteedipoliitikat puudutavasse määrusesse. ELi logo kasutamine põhineb vabatahtlikkuse põhimõttel. Liikmesriikide ja piirkondade olemasolevad kvaliteedimärgised säilitavad oma kehtivuse ja kasutuskõlblikkuse. Igal liikmesriigil säilib õigus võtta tulevikus kasutusele oma kvaliteedimärgiseid riigi piirkondades või liidumaades.

| 47. | EL võiks taotleda Euroopa maaelu võrgustikult veebipõhise andmebaasi loomist registreeritud toodetele. |
| --- | --- |

47.

EL võiks taotleda Euroopa maaelu võrgustikult veebipõhise andmebaasi loomist registreeritud toodetele.

| 48. | EL võiks taotleda Euroopa maaelu võrgustikult veebipõhise andmebaasi loomist olemasolevate kohalike toidusüsteemide jaoks, mille kaudu saaksid huvitatud pooled registreerida parimaid tavasid. |
| --- | --- |

48.

EL võiks taotleda Euroopa maaelu võrgustikult veebipõhise andmebaasi loomist olemasolevate kohalike toidusüsteemide jaoks, mille kaudu saaksid huvitatud pooled registreerida parimaid tavasid.

| 49. | EL võiks registreeritud kohalike toodete jaoks luua otseturustussüsteemi, mida juhivad liikmesriigid kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tasandil. See süsteem peaks sisaldama toetust kohalike toiduainete müügiedendamiseks ning võiks asuda ühise põllumajanduspoliitika teise samba (maaelu arengu poliitika) esimese telje all. |
| --- | --- |

49.

EL võiks registreeritud kohalike toodete jaoks luua otseturustussüsteemi, mida juhivad liikmesriigid kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tasandil. See süsteem peaks sisaldama toetust kohalike toiduainete müügiedendamiseks ning võiks asuda ühise põllumajanduspoliitika teise samba (maaelu arengu poliitika) esimese telje all.

| 50. | EL võiks välja töötada toetusmeetme, mille abil kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, tootjaühendused või tootjaühenduste liidud panevad käima kohaliku toidusüsteemi, mis hõlmaks väljapakutud määratluste all mainitud tegevuste toetamist, sh asjaomaseid investeeringuid. See meede võiks asuda maaelu arengu poliitika esimese ja/või kolmanda telje all või LEADERi programmide all. |
| --- | --- |

50.

EL võiks välja töötada toetusmeetme, mille abil kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, tootjaühendused või tootjaühenduste liidud panevad käima kohaliku toidusüsteemi, mis hõlmaks väljapakutud määratluste all mainitud tegevuste toetamist, sh asjaomaseid investeeringuid. See meede võiks asuda maaelu arengu poliitika esimese ja/või kolmanda telje all või LEADERi programmide all.

| 51. | EL võiks lisada võimalusi kohalike toidusüsteemide jaoks ka teistesse rahastamisvahenditesse, nagu näiteks Euroopa Regionaalarengu Fondi, Interregi algatusse, Euroopa Sotsiaalfondi ning teadusuuringute raamprogrammidesse. |
| --- | --- |

51.

EL võiks lisada võimalusi kohalike toidusüsteemide jaoks ka teistesse rahastamisvahenditesse, nagu näiteks Euroopa Regionaalarengu Fondi, Interregi algatusse, Euroopa Sotsiaalfondi ning teadusuuringute raamprogrammidesse.

| 52. | Kogu tootmine ja turustamine peaks toimuma toidualaste õigusaktide ja kohustusliku toiduhügieeni määruse kohaselt, et tagada tervis ja toiduohutus. Kuna kohalikud toiduained aga tavaliselt ei valmi tööstuslikes tingimustes või tööstuslikke meetodeid järgides, peaks riiklik toetus sisaldama ka alternatiivseid võimalusi. |
| --- | --- |

52.

Kogu tootmine ja turustamine peaks toimuma toidualaste õigusaktide ja kohustusliku toiduhügieeni määruse kohaselt, et tagada tervis ja toiduohutus. Kuna kohalikud toiduained aga tavaliselt ei valmi tööstuslikes tingimustes või tööstuslikke meetodeid järgides, peaks riiklik toetus sisaldama ka alternatiivseid võimalusi.

Riigihangete võimalused

| 53. | Riigihanked moodustavad kuni 16 % ELi sisemajanduse koguproduktist. Euroopa Ühenduse asutamislepingu (1997) artiklis 6 nõutakse kõigi keskkonnaalaste ja sotsiaalsete eesmärkide integreerimist ELi kõikidesse poliitikavaldkondadesse. Riigihanked võivad samaaegselt olla säästvad hanked, kui neid kasutatakse laiemate sotsiaalsete, majanduslike ja keskkonnaalaste eesmärkide toetamiseks viisidel, mis pakuvad pikaajalist kasu. Sellest seisukohast vaadatuna võiks valitsuse suurt ostujõudu kasutada kohalike toidusüsteemide arendamise hoovana. |
| --- | --- |

53.

Riigihanked moodustavad kuni 16 % ELi sisemajanduse koguproduktist. Euroopa Ühenduse asutamislepingu (1997) artiklis 6 nõutakse kõigi keskkonnaalaste ja sotsiaalsete eesmärkide integreerimist ELi kõikidesse poliitikavaldkondadesse. Riigihanked võivad samaaegselt olla säästvad hanked, kui neid kasutatakse laiemate sotsiaalsete, majanduslike ja keskkonnaalaste eesmärkide toetamiseks viisidel, mis pakuvad pikaajalist kasu. Sellest seisukohast vaadatuna võiks valitsuse suurt ostujõudu kasutada kohalike toidusüsteemide arendamise hoovana.

| 54. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määruses 2004/18/EÜ ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta sätestatakse, et kaupade vaba liikumise põhimõtet tuleb järgida kogu aeg. See tähendab, et kohalikke tarnijaid ei saa eelistada. |
| --- | --- |

54.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määruses 2004/18/EÜ ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta sätestatakse, et kaupade vaba liikumise põhimõtet tuleb järgida kogu aeg. See tähendab, et kohalikke tarnijaid ei saa eelistada.

| 55. | Direktiiv võimaldab siiski eritingimuste ja kriteeriumide lisamist asjade riigihankelepinguid puudutavatesse pakkumismenetlustesse. Need võivad sisaldada teatud konkreetseid aspekte või omadusi, nagu värskus või tootmistingimused. |
| --- | --- |

55.

Direktiiv võimaldab siiski eritingimuste ja kriteeriumide lisamist asjade riigihankelepinguid puudutavatesse pakkumismenetlustesse. Need võivad sisaldada teatud konkreetseid aspekte või omadusi, nagu värskus või tootmistingimused.

| 56. | See võimaldab valida kohalikke tarnijaid. Komitee palub Euroopa Komisjoni siiski uurida, kas määruse artiklit 26 ei saa muuta selliselt, et „kohalikult toodetud” oleks standardne valikukriteerium näiteks koolidele, hooldekodudele ja avalikele asutustele toidu tarnimist puudutavates pakkumismenetlustes. |
| --- | --- |

56.

See võimaldab valida kohalikke tarnijaid. Komitee palub Euroopa Komisjoni siiski uurida, kas määruse artiklit 26 ei saa muuta selliselt, et „kohalikult toodetud” oleks standardne valikukriteerium näiteks koolidele, hooldekodudele ja avalikele asutustele toidu tarnimist puudutavates pakkumismenetlustes.

| 57. | Komitee kutsub komisjoni üles levitama laialdaselt teavet olemasolevate võimaluste kohta. |
| --- | --- |

57.

Komitee kutsub komisjoni üles levitama laialdaselt teavet olemasolevate võimaluste kohta.

| 58. | Komitee kutsub komisjoni üles kasutama ühtse turu uue aktiga tekkivat võimalust, et selgitada olemasolevaid sätteid ja lihtsustada neid, eesmärgiga muuta asjad kohalike ametivõimude ja nende kohalike tarnijate jaoks kergemaks |
| --- | --- |

58.

Komitee kutsub komisjoni üles kasutama ühtse turu uue aktiga tekkivat võimalust, et selgitada olemasolevaid sätteid ja lihtsustada neid, eesmärgiga muuta asjad kohalike ametivõimude ja nende kohalike tarnijate jaoks kergemaks

Brüssel, 27. jaanuar 2011

Regioonide Komitee president

Mercedes BRESSO

---

(1)  CdR 54/96 fin.

1

---

| 2.4.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 104/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 104/7

---

Regioonide Komitee omaalgatuslik arvamus teemal „Uued väljavaated ETKRi käsitleva määruse läbivaatamisel”

2011/C 104/02

REGIOONIDE KOMITEE

| — | rõhutab, et majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus aitab tagada ELile, kõigile liikmesriikidele ning kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele paremaid tingimusi toimetulekuks probleemidega, mis on Euroopat tabanud üleilmastumise raames. Samuti aitab see ennetada mõjuvõimu võimalikku kadu; |
| --- | --- |

—

rõhutab, et majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus aitab tagada ELile, kõigile liikmesriikidele ning kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele paremaid tingimusi toimetulekuks probleemidega, mis on Euroopat tabanud üleilmastumise raames. Samuti aitab see ennetada mõjuvõimu võimalikku kadu;

| — | leiab kokkuvõtteks, et ETKR ühenduse õigusvahendina võib olla vastus territoriaalse koostöö institutsionaliseerimise soovile ELis, piiramata ELi kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vabadust valida teisi alternatiivseid koostöövorme, olgu juriidilise isikuna või mitte. Need ei oleks mõistagi enam niivõrd ühenduse kui rahvusvahelised koostöövahendid; |
| --- | --- |

—

leiab kokkuvõtteks, et ETKR ühenduse õigusvahendina võib olla vastus territoriaalse koostöö institutsionaliseerimise soovile ELis, piiramata ELi kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vabadust valida teisi alternatiivseid koostöövorme, olgu juriidilise isikuna või mitte. Need ei oleks mõistagi enam niivõrd ühenduse kui rahvusvahelised koostöövahendid;

| — | leiab, et ETKRid pakuvad lisaks huvitavaid võimalusi mitmetasandilise valitsemise „katselaboritena”, ning toetab ka ühenduse rahastatava eriprogrammi kehtestamist, mida rahastatakse eelkõige ERFist ning mis annaks panuse uute ETKRide loomisse või selliste koostööprojektide ümberkorraldamisse, mida hallatakse vanade tavapäraste mudelite järgi; |
| --- | --- |

—

leiab, et ETKRid pakuvad lisaks huvitavaid võimalusi mitmetasandilise valitsemise „katselaboritena”, ning toetab ka ühenduse rahastatava eriprogrammi kehtestamist, mida rahastatakse eelkõige ERFist ning mis annaks panuse uute ETKRide loomisse või selliste koostööprojektide ümberkorraldamisse, mida hallatakse vanade tavapäraste mudelite järgi;

| — | peab seepärast vajalikuks tuletada programme haldavatele asutustele meelde sätestada tulevases ETKRi käsitlevas läbivaadatud määruses (EÜ) nr 1082/2006 selgesõnaliselt, et ETKRe ei saa mingil juhul diskrimineerivalt kohelda, kui need võtavad osa ELi algatustest, hankemenetlustest või programmidest, eriti kuna juba ETKRi olemasolu annab tõestust tõepoolest püsivast Euroopa tasandi partnerlusest ja vastab tavapärastele riigiülesuse nõuetele; |
| --- | --- |

—

peab seepärast vajalikuks tuletada programme haldavatele asutustele meelde sätestada tulevases ETKRi käsitlevas läbivaadatud määruses (EÜ) nr 1082/2006 selgesõnaliselt, et ETKRe ei saa mingil juhul diskrimineerivalt kohelda, kui need võtavad osa ELi algatustest, hankemenetlustest või programmidest, eriti kuna juba ETKRi olemasolu annab tõestust tõepoolest püsivast Euroopa tasandi partnerlusest ja vastab tavapärastele riigiülesuse nõuetele;

| — | väljendab heameelt Regioonide Komitee juhatuse 26. jaanuari 2011. aasta otsuse üle asutada Regioonide Komitee juurde ETKRi platvorm, mis hindaks korrapäraselt määruse (EÜ) nr 1082/2006 rakendamist ja ETKRide asutamise praktilist edenemist. |
| --- | --- |

—

väljendab heameelt Regioonide Komitee juhatuse 26. jaanuari 2011. aasta otsuse üle asutada Regioonide Komitee juurde ETKRi platvorm, mis hindaks korrapäraselt määruse (EÜ) nr 1082/2006 rakendamist ja ETKRide asutamise praktilist edenemist.

| Raportöör | : | Alberto Núñez Feijóo (ES/EPP), Galicia autonoomse piirkonna valitsuse juht |
| --- | --- | --- |

Raportöör

:

Alberto Núñez Feijóo (ES/EPP), Galicia autonoomse piirkonna valitsuse juht

I.   POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

Üldmärkused

| 1. | võtab teadmiseks, et Euroopa territoriaalse koostöö rühmitus (ETKR) on uut liiki juriidiline isik, mis asutati ühenduse õiguse alusel määrusega (EÜ) nr 1082/2006 (1). Määruse artikliga 18 sätestati selle jõustumine 1. augustil 2006 ning kohaldamine enne 1.augustit 2007, välja arvatud artikkel 16, mida kohaldatakse alates 1. augustist 2006. Artiklis 16 on sätestatud, et liikmesriigid võtavad määruse tõhusa kohaldamise tagamiseks vastu asjakohased õigusaktid; |
| --- | --- |

1.

võtab teadmiseks, et Euroopa territoriaalse koostöö rühmitus (ETKR) on uut liiki juriidiline isik, mis asutati ühenduse õiguse alusel määrusega (EÜ) nr 1082/2006 (1). Määruse artikliga 18 sätestati selle jõustumine 1. augustil 2006 ning kohaldamine enne 1.augustit 2007, välja arvatud artikkel 16, mida kohaldatakse alates 1. augustist 2006. Artiklis 16 on sätestatud, et liikmesriigid võtavad määruse tõhusa kohaldamise tagamiseks vastu asjakohased õigusaktid;

| 2. | tuletab meelde, et Euroopa Liidu lepingu artikli 17 kohaselt tagab komisjon aluslepingute ja institutsioonide poolt aluslepingute alusel võetud meetmete rakendamise ning vastutab selle eest. Samuti teostab komisjon järelevalvet liidu õiguse kohaldamise üle Euroopa Liidu Kohtu kontrolli all; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde, et Euroopa Liidu lepingu artikli 17 kohaselt tagab komisjon aluslepingute ja institutsioonide poolt aluslepingute alusel võetud meetmete rakendamise ning vastutab selle eest. Samuti teostab komisjon järelevalvet liidu õiguse kohaldamise üle Euroopa Liidu Kohtu kontrolli all;

| 3. | rõhutab, et määruse (EÜ) nr 1082/2006 artikli 17 kohaselt edastab komisjon „hiljemalt 11. augustiks 2011 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande määruse kohaldamise kohta ja vajaduse korral ettepanekud määruse muutmiseks”; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et määruse (EÜ) nr 1082/2006 artikli 17 kohaselt edastab komisjon „hiljemalt 11. augustiks 2011 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande määruse kohaldamise kohta ja vajaduse korral ettepanekud määruse muutmiseks”;

| 4. | leiab, et võttes arvesse ELi juristide analüüse ning kõrvalekaldumisi määruse tegelikust kohaldamisest, on komitee omaalgatuslik arvamus väga asjakohane, kuna võimaldab anda üksikasjaliku ülevaate ETKRist kui institutsioonist ja selle praktilisest toimimisest. See lihtsustab vajaduse korral ka määruse (EÜ) nr 1082/2006 muutmist, et kohandada seda vajadustega, mis on ilmnenud Regioonide Komitee ja arvamuse raportööri teostatud eelneva konsulteerimise käigus; |
| --- | --- |

4.

leiab, et võttes arvesse ELi juristide analüüse ning kõrvalekaldumisi määruse tegelikust kohaldamisest, on komitee omaalgatuslik arvamus väga asjakohane, kuna võimaldab anda üksikasjaliku ülevaate ETKRist kui institutsioonist ja selle praktilisest toimimisest. See lihtsustab vajaduse korral ka määruse (EÜ) nr 1082/2006 muutmist, et kohandada seda vajadustega, mis on ilmnenud Regioonide Komitee ja arvamuse raportööri teostatud eelneva konsulteerimise käigus;

| 5. | tuletab meelde, et ELi toimimise lepingus omistatakse territoriaalsele ühtekuuluvusele samaväärne tähtsus majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvusega ning et ETKRi vahend võib olla oluline poliitiline ja õiguslike instrument kõnealuse põhimõtte rakendamiseks; |
| --- | --- |

5.

tuletab meelde, et ELi toimimise lepingus omistatakse territoriaalsele ühtekuuluvusele samaväärne tähtsus majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvusega ning et ETKRi vahend võib olla oluline poliitiline ja õiguslike instrument kõnealuse põhimõtte rakendamiseks;

| 6. | märgib, et uue sättega „majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus” lisandub ELi toimimise lepingu artiklisse 174 järgmine kolmas lõik: „/.../ pööratakse erilist tähelepanu maapiirkondadele, tööstuslikust üleminekust mõjutatud piirkondadele ja regioonidele, kus valitsevad rasked ja püsivad ebasoodsad looduslikud või demograafilised tingimused, näiteks väga väikese rahvastikutihedusega põhjapoolseimatele piirkondadele, saartele, piiriülestele ja mäestikualadele”; |
| --- | --- |

6.

märgib, et uue sättega „majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus” lisandub ELi toimimise lepingu artiklisse 174 järgmine kolmas lõik: „/.../ pööratakse erilist tähelepanu maapiirkondadele, tööstuslikust üleminekust mõjutatud piirkondadele ja regioonidele, kus valitsevad rasked ja püsivad ebasoodsad looduslikud või demograafilised tingimused, näiteks väga väikese rahvastikutihedusega põhjapoolseimatele piirkondadele, saartele, piiriülestele ja mäestikualadele”;

| 7. | viitab sellele, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 349 nimetatakse äärepoolseimate piirkondade erijuhtumit ja vajadust rakendada nende erilisele olukorrale sobivaid meetmeid; |
| --- | --- |

7.

viitab sellele, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 349 nimetatakse äärepoolseimate piirkondade erijuhtumit ja vajadust rakendada nende erilisele olukorrale sobivaid meetmeid;

| 8. | juhib tähelepanu asjaolule, et seni on ETKRe rakendatud peamiselt piirialadel ja vähemal määral ka saartel; |
| --- | --- |

8.

juhib tähelepanu asjaolule, et seni on ETKRe rakendatud peamiselt piirialadel ja vähemal määral ka saartel;

| 9. | tuletab meelde, et määruse (EÜ) nr 1082/2006 põhjendused annavad väga selge pildi põhjustest, mis ajendasid ELi seadusandjat astuma nii olulist sammu kui sedalaadi uue õigusvahendi loomine ning selle lülitamine ELi õiguskorda. Nimetatud põhjusteks on territoriaalse koostöö lihtsustamine ühtekuuluvuse suurendamiseks ELis; teiseks, koostööga seotud raskuste leevendamine; kolmandaks, koostöö tugevdamine tingituna laienemise järel toimunud ühenduse piiride pikenemisest; ning neljandaks, olemasolevate õiguslike struktuuride, nagu Euroopa Majandushuviühing, sobimatus struktureeritud koostöö korraldamiseks Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi (varem: ühenduse algatus INTERREG) raames; |
| --- | --- |

9.

tuletab meelde, et määruse (EÜ) nr 1082/2006 põhjendused annavad väga selge pildi põhjustest, mis ajendasid ELi seadusandjat astuma nii olulist sammu kui sedalaadi uue õigusvahendi loomine ning selle lülitamine ELi õiguskorda. Nimetatud põhjusteks on territoriaalse koostöö lihtsustamine ühtekuuluvuse suurendamiseks ELis; teiseks, koostööga seotud raskuste leevendamine; kolmandaks, koostöö tugevdamine tingituna laienemise järel toimunud ühenduse piiride pikenemisest; ning neljandaks, olemasolevate õiguslike struktuuride, nagu Euroopa Majandushuviühing, sobimatus struktureeritud koostöö korraldamiseks Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi (varem: ühenduse algatus INTERREG) raames;

| 10. | märgib, et lisaks õiguslikele põhjendustele osutatakse määruses (EÜ) nr 1082/2006 põhjendusena veel sellele, et nii majanduslikus kui finantsilises plaanis võiks olla asjakohane juhtida ühenduse kaasrahastatavaid territoriaalse koostöö programme või projekte muude territoriaalse koostöö vahendite seas vabatahtlikkuse alusel ka ETKR-ide kaudu. Igal juhul tuleb kõigi ettepanekute puhul seada kaasrahastamise aluskriteeriumiks kvaliteet; |
| --- | --- |

10.

märgib, et lisaks õiguslikele põhjendustele osutatakse määruses (EÜ) nr 1082/2006 põhjendusena veel sellele, et nii majanduslikus kui finantsilises plaanis võiks olla asjakohane juhtida ühenduse kaasrahastatavaid territoriaalse koostöö programme või projekte muude territoriaalse koostöö vahendite seas vabatahtlikkuse alusel ka ETKR-ide kaudu. Igal juhul tuleb kõigi ettepanekute puhul seada kaasrahastamise aluskriteeriumiks kvaliteet;

| 11. | rõhutab, et seoses sellega on lülitatud määruse (EÜ) nr 1080/2006 (2) artiklisse 18 selge säte selle kohta, et liikmesriigid, kes osalevad Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi kohases rakenduskavas, võivad delegeerida rakenduskava juhtimise Euroopa territoriaalse koostöö rühmitusele, edastades sellele korraldusasutuse ja ühise tehnilise sekretariaadi ülesanded. Kõnealused juhtimiskohustused peaksid samuti hõlmama finantsvastutust Euroopa Komisjoni suhtes; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et seoses sellega on lülitatud määruse (EÜ) nr 1080/2006 (2) artiklisse 18 selge säte selle kohta, et liikmesriigid, kes osalevad Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi kohases rakenduskavas, võivad delegeerida rakenduskava juhtimise Euroopa territoriaalse koostöö rühmitusele, edastades sellele korraldusasutuse ja ühise tehnilise sekretariaadi ülesanded. Kõnealused juhtimiskohustused peaksid samuti hõlmama finantsvastutust Euroopa Komisjoni suhtes;

| 12. | juhib tähelepanu sellele, et ka määruse (EÜ) nr 1083/2006 (3) artikli 3 lõike 2 punktis c on sätestatud, et Euroopa territoriaalse koostöö „ülesandeks on piiriülese koostöö tugevdamine ühiste kohalike ja piirkondlike algatuste kaudu, riikidevahelise koostöö tugevdamine meetmete kaudu, mis soodustaksid ühenduse prioriteetidega seotud integreeritud territoriaalset arengut, ning piirkondadevahelise koostöö tugevdamine ning kogemuste vahetamine sobival piirkondlikul tasandil”; |
| --- | --- |

12.

juhib tähelepanu sellele, et ka määruse (EÜ) nr 1083/2006 (3) artikli 3 lõike 2 punktis c on sätestatud, et Euroopa territoriaalse koostöö „ülesandeks on piiriülese koostöö tugevdamine ühiste kohalike ja piirkondlike algatuste kaudu, riikidevahelise koostöö tugevdamine meetmete kaudu, mis soodustaksid ühenduse prioriteetidega seotud integreeritud territoriaalset arengut, ning piirkondadevahelise koostöö tugevdamine ning kogemuste vahetamine sobival piirkondlikul tasandil”;

| 13. | komitee rõhutab ka, et määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklitest 7, 38 jj, samuti määruse (EÜ) nr 1080/2006 III peatükist ning täiendavatest sätetest võib järeldada, et eesmärk on tagada ühenduses tihedam ja parem territoriaalne koostöö, mille kõrgeim toimivus- ja tõhususnäitaja oleks selle institutsionaliseerimine; |
| --- | --- |

13.

komitee rõhutab ka, et määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklitest 7, 38 jj, samuti määruse (EÜ) nr 1080/2006 III peatükist ning täiendavatest sätetest võib järeldada, et eesmärk on tagada ühenduses tihedam ja parem territoriaalne koostöö, mille kõrgeim toimivus- ja tõhususnäitaja oleks selle institutsionaliseerimine;

| 14. | rõhutab, et majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus aitab tagada ELile, kõigile liikmesriikidele ning kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele paremaid tingimusi toimetulekuks probleemidega, mis on Euroopat tabanud üleilmastumise raames. Samuti aitab see ennetada mõjuvõimu võimalikku kadu; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus aitab tagada ELile, kõigile liikmesriikidele ning kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele paremaid tingimusi toimetulekuks probleemidega, mis on Euroopat tabanud üleilmastumise raames. Samuti aitab see ennetada mõjuvõimu võimalikku kadu;

| 15. | leiab kokkuvõtteks, et ETKR ühenduse õigusvahendina võib olla vastus territoriaalse koostöö institutsionaliseerimise soovile ELis, piiramata ELi kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vabadust valida teisi alternatiivseid koostöövorme, olgu juriidilise isikuna või mitte. Need ei oleks mõistagi enam niivõrd ühenduse kui rahvusvahelised koostöövahendid; |
| --- | --- |

15.

leiab kokkuvõtteks, et ETKR ühenduse õigusvahendina võib olla vastus territoriaalse koostöö institutsionaliseerimise soovile ELis, piiramata ELi kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vabadust valida teisi alternatiivseid koostöövorme, olgu juriidilise isikuna või mitte. Need ei oleks mõistagi enam niivõrd ühenduse kui rahvusvahelised koostöövahendid;

| 16. | leiab, et ETKRid pakuvad lisaks huvitavaid võimalusi mitmetasandilise valitsemise „katselaboritena”, millele viidatakse Regioonide Komitee valges raamatus. Arvestades ETKRide võimalikku panust Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisse, usub komitee, et sobiva suurusega ETKRid – nagu need, kes on kaasatud makropiirkondade tegevusse –, võiksid aidata kaasa arengu ja investeeringute partnerluslepingute sõlmimisele, mida soovitatakse Euroopa Komisjoni 19. oktoobri 2010. aasta teatises ELi eelarve läbivaatamise kohta ning mille näol on tegemist Euroopa 2020. aasta strateegia rakendusinstrumentidega, mille kasutamine on kahjuks aga piiratud komisjoni ja liikmesriikide vahelistele suhetele; |
| --- | --- |

16.

leiab, et ETKRid pakuvad lisaks huvitavaid võimalusi mitmetasandilise valitsemise „katselaboritena”, millele viidatakse Regioonide Komitee valges raamatus. Arvestades ETKRide võimalikku panust Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisse, usub komitee, et sobiva suurusega ETKRid – nagu need, kes on kaasatud makropiirkondade tegevusse –, võiksid aidata kaasa arengu ja investeeringute partnerluslepingute sõlmimisele, mida soovitatakse Euroopa Komisjoni 19. oktoobri 2010. aasta teatises ELi eelarve läbivaatamise kohta ning mille näol on tegemist Euroopa 2020. aasta strateegia rakendusinstrumentidega, mille kasutamine on kahjuks aga piiratud komisjoni ja liikmesriikide vahelistele suhetele;

Määruse (EÜ) nr 1082/2006 tegelik kohaldamine

| 17. | nendib sellegipoolest, et kuigi ETKR on ühenduse õigusvahend, mis asutati spetsiaalselt territoriaalse koostöö hõlbustamiseks ELis, ning kuigi esmapilgul tundub, et ühenduse rahalisi vahendeid suunavad määrused soodustavad selle kasutamist Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames, ei vasta reaalsus loogilistele ootustele ja soovidele, millest lähtuvalt ühenduse seadusandja sedavõrd olulise õigusliku sammu astus; |
| --- | --- |

17.

nendib sellegipoolest, et kuigi ETKR on ühenduse õigusvahend, mis asutati spetsiaalselt territoriaalse koostöö hõlbustamiseks ELis, ning kuigi esmapilgul tundub, et ühenduse rahalisi vahendeid suunavad määrused soodustavad selle kasutamist Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames, ei vasta reaalsus loogilistele ootustele ja soovidele, millest lähtuvalt ühenduse seadusandja sedavõrd olulise õigusliku sammu astus;

| 18. | kinnitab, et pärast Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni esindajatega peetud laiaulatuslikku konsulteerimist ning mitte ainult komitee liikmetele, vaid ka ELi eri piirkondlikele organisatsioonidele ja ekspertidele avatud kohtumisi võib järeldada, et praegu haldab vaid piiratud hulk ETKRe liidu kaasrahastatavaid territoriaalse koostöö programme ja projekte; |
| --- | --- |

18.

kinnitab, et pärast Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni esindajatega peetud laiaulatuslikku konsulteerimist ning mitte ainult komitee liikmetele, vaid ka ELi eri piirkondlikele organisatsioonidele ja ekspertidele avatud kohtumisi võib järeldada, et praegu haldab vaid piiratud hulk ETKRe liidu kaasrahastatavaid territoriaalse koostöö programme ja projekte;

| 19. | märgib, et enamik asutatud ETKRe tegeleb territoriaalse koostöö muude projektidega (mida EL ei kaasrahasta) kui need, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 1082/2006 artikli 7 lõikes 3; |
| --- | --- |

19.

märgib, et enamik asutatud ETKRe tegeleb territoriaalse koostöö muude projektidega (mida EL ei kaasrahasta) kui need, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 1082/2006 artikli 7 lõikes 3;

| 20. | leiab, et sellises olukorras on põhjendatud viia läbi põhjalik analüüs ootuste ja tegelikkuse mittevastavuse põhjuste kohta ning pakkuda puuduste kõrvaldamiseks välja konkreetseid meetmeid, lähtudes põhimõttest, et ETKRide loomisel ELi seadusandjat innustanud üldnägemus ja eesmärgid on seda asjakohasemad, /et Euroopa Liidu toimimise lepingus on antud territoriaalsele, majanduslikule ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele võrdväärne kaal; |
| --- | --- |

20.

leiab, et sellises olukorras on põhjendatud viia läbi põhjalik analüüs ootuste ja tegelikkuse mittevastavuse põhjuste kohta ning pakkuda puuduste kõrvaldamiseks välja konkreetseid meetmeid, lähtudes põhimõttest, et ETKRide loomisel ELi seadusandjat innustanud üldnägemus ja eesmärgid on seda asjakohasemad, /et Euroopa Liidu toimimise lepingus on antud territoriaalsele, majanduslikule ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele võrdväärne kaal;

| 21. | leiab muuhulgas, et komitee panus võib olla kasulik panus aruande koostamiseks, mille komisjon peab Euroopa Parlamendile ja nõukogule määruse (EÜ) nr 1082/2006 kohaldamise kohta esitama, vajaduse korral koos ettepanekutega määruse muutmiseks; |
| --- | --- |

21.

leiab muuhulgas, et komitee panus võib olla kasulik panus aruande koostamiseks, mille komisjon peab Euroopa Parlamendile ja nõukogule määruse (EÜ) nr 1082/2006 kohaldamise kohta esitama, vajaduse korral koos ettepanekutega määruse muutmiseks;

| 22. | on seisukohal, et komitee 18. juuni 2008. aasta täiskogu istungil vastu võetud Bresso arvamus (CdR 308/2007 fin), on suurepärane lähtedokument analüüsimaks põhjuseid, mis on takistanud ETKRide kui ühenduse õiguslike vahendite asjakohast kasutamist territoriaalse ühtekuuluvuse institutsionaliseerimiseks ja ühtlustamiseks ELis; |
| --- | --- |

22.

on seisukohal, et komitee 18. juuni 2008. aasta täiskogu istungil vastu võetud Bresso arvamus (CdR 308/2007 fin), on suurepärane lähtedokument analüüsimaks põhjuseid, mis on takistanud ETKRide kui ühenduse õiguslike vahendite asjakohast kasutamist territoriaalse ühtekuuluvuse institutsionaliseerimiseks ja ühtlustamiseks ELis;

| 23. | tuletab meelde, et ülalnimetatud Bresso aruandes on juba rõhutatud, et „ühe ELi tasandil rakendatava meetmena tuleks soodustada ETKRi kasutamist eelistatud koostöövahendina” (punkt 25) ning et „määruse rakendamine peab olema hästi kooskõlastatud, nii et eri õigusakte, mida liikmesriigid koostavad määruse (EÜ) nr 1082/2006 rakendamiseks, saaks ühendada igasuguse kokkusobimatuse ja takistuseta” (punkt 32); |
| --- | --- |

23.

tuletab meelde, et ülalnimetatud Bresso aruandes on juba rõhutatud, et „ühe ELi tasandil rakendatava meetmena tuleks soodustada ETKRi kasutamist eelistatud koostöövahendina” (punkt 25) ning et „määruse rakendamine peab olema hästi kooskõlastatud, nii et eri õigusakte, mida liikmesriigid koostavad määruse (EÜ) nr 1082/2006 rakendamiseks, saaks ühendada igasuguse kokkusobimatuse ja takistuseta” (punkt 32);

| 24. | märgib, et arvamuses soovitatakse ka stiimulite käivitamist, nagu sellise „eriprogrammi kehtestamist, mida rahastatakse ELi fondidest (enamasti ERFist) ning mis annab panuse uute ETKRide loomisse või selliste koostööprojektide ümberkorraldamisse, mida hallatakse vanade tavapäraste mudelite järgi” (arvamuse punkt 48) ning „komisjoni avaldatud pakkumiskutsetesse suurema tõhususe kriteeriumi lisamist nende komisjonile esitatud projektide hindamisel, mis sisaldavad ka ETKRi loomist ning tagavad selle jätkusuutlikkuse ka projekti lõppedes. Seeläbi edendataks lühikeses ja keskpikas perspektiivis institutsioonilist koostöökultuuri, mille abil otsitaks ELi eelarvevahendite kõrval ka uusi rahastamisvorme” (punkt 49); |
| --- | --- |

24.

märgib, et arvamuses soovitatakse ka stiimulite käivitamist, nagu sellise „eriprogrammi kehtestamist, mida rahastatakse ELi fondidest (enamasti ERFist) ning mis annab panuse uute ETKRide loomisse või selliste koostööprojektide ümberkorraldamisse, mida hallatakse vanade tavapäraste mudelite järgi” (arvamuse punkt 48) ning „komisjoni avaldatud pakkumiskutsetesse suurema tõhususe kriteeriumi lisamist nende komisjonile esitatud projektide hindamisel, mis sisaldavad ka ETKRi loomist ning tagavad selle jätkusuutlikkuse ka projekti lõppedes. Seeläbi edendataks lühikeses ja keskpikas perspektiivis institutsioonilist koostöökultuuri, mille abil otsitaks ELi eelarvevahendite kõrval ka uusi rahastamisvorme” (punkt 49);

| 25. | juhib tähelepanu murettekitavale asjaolule, et alates 1. augustist 2007 on ELi territooriumil asutatud väga väike hulk ETKRe võrreldes tekitatud ootustega ning nende kohalike ja piirkondlike omavalitsuste hulgaga, kes tegid koostööd juba varem. Hoolimata arvukate ELi territoriaalse koostöö projektide (mida kaasrahastatakse ELi vahenditest) käivitamisest, tundub ka asutamisel olevaid ETKRe olevat vähe; |
| --- | --- |

25.

juhib tähelepanu murettekitavale asjaolule, et alates 1. augustist 2007 on ELi territooriumil asutatud väga väike hulk ETKRe võrreldes tekitatud ootustega ning nende kohalike ja piirkondlike omavalitsuste hulgaga, kes tegid koostööd juba varem. Hoolimata arvukate ELi territoriaalse koostöö projektide (mida kaasrahastatakse ELi vahenditest) käivitamisest, tundub ka asutamisel olevaid ETKRe olevat vähe;

| 26. | tõdeb, et ETKRidel tekib töötajate töölevõtmisel, käsutusse andmisel ja personalijuhtimises üldiselt probleeme riikide seadustega, kuigi ETKRide puhul on tegemist territoriaalse koostöö struktuuridega, millele peaks antud küsimustes võimaldama paindlikke lahendusi. Lisaks märgib komitee, et töötamine ühe riigi struktuuris, mille registrijärgne asukoht on teises riigis, põhjustab märkimisväärseid õiguslikke raskusi seoses pensioni, sotsiaalkaitse ja maksustamisega. Seetõttu teeb komitee ettepaneku täpsustada määruses, et töötajatele kohaldataks rühmituse asukohariigi õiguse asemel selle riigi õigust, kus töötajad töötavad; |
| --- | --- |

26.

tõdeb, et ETKRidel tekib töötajate töölevõtmisel, käsutusse andmisel ja personalijuhtimises üldiselt probleeme riikide seadustega, kuigi ETKRide puhul on tegemist territoriaalse koostöö struktuuridega, millele peaks antud küsimustes võimaldama paindlikke lahendusi. Lisaks märgib komitee, et töötamine ühe riigi struktuuris, mille registrijärgne asukoht on teises riigis, põhjustab märkimisväärseid õiguslikke raskusi seoses pensioni, sotsiaalkaitse ja maksustamisega. Seetõttu teeb komitee ettepaneku täpsustada määruses, et töötajatele kohaldataks rühmituse asukohariigi õiguse asemel selle riigi õigust, kus töötajad töötavad;

| 27. | rõhutab ETKRi kui territoriaalse koostöö korraldamise vahendi puhul ka vabatahtlikkuse aspekti. Piirkondlikuks koostööks kõige sobivamate meetodite määratlemine peab ka edaspidi jääma kohalike ja piirkondlike omavalitsuste pädevusse; |
| --- | --- |

27.

rõhutab ETKRi kui territoriaalse koostöö korraldamise vahendi puhul ka vabatahtlikkuse aspekti. Piirkondlikuks koostööks kõige sobivamate meetodite määratlemine peab ka edaspidi jääma kohalike ja piirkondlike omavalitsuste pädevusse;

Õigusvahendi elluviimise tõhustamine

| 28. | järeldab kogutud teabe põhjal, et raskused ETKRide kui ühenduse õiguslike vahendite rakendamisel võivad olla materiaalõiguslikud, menetlusõiguslikud ja finantsmajanduslikud; |
| --- | --- |

28.

järeldab kogutud teabe põhjal, et raskused ETKRide kui ühenduse õiguslike vahendite rakendamisel võivad olla materiaalõiguslikud, menetlusõiguslikud ja finantsmajanduslikud;

| 29. | on arvamusel, et vaadeldes ETKRe käsitlevaid komitee tellitud või teadlaste avaldatud uuringuid ja aruandeid, tundub ebatõenäoline, et probleemid on tingitud nimetatud õigusvahendi ebaselgest õiguslikust seisundist, nagu näiteks asjaolust, et vahend ei ole selgelt avalik- või eraõiguslik; |
| --- | --- |

29.

on arvamusel, et vaadeldes ETKRe käsitlevaid komitee tellitud või teadlaste avaldatud uuringuid ja aruandeid, tundub ebatõenäoline, et probleemid on tingitud nimetatud õigusvahendi ebaselgest õiguslikust seisundist, nagu näiteks asjaolust, et vahend ei ole selgelt avalik- või eraõiguslik;

| 30. | tõdeb, et peaaegu kõik märgid viitavad sellele, et õiguslikud probleemid on menetluslikku laadi, kuna määrust (EÜ) nr 1082/2006 ei kohaldata praegu kooskõlastatult liikmesriikide vahel ega ka mõne liidu ameti vahendusel; |
| --- | --- |

30.

tõdeb, et peaaegu kõik märgid viitavad sellele, et õiguslikud probleemid on menetluslikku laadi, kuna määrust (EÜ) nr 1082/2006 ei kohaldata praegu kooskõlastatult liikmesriikide vahel ega ka mõne liidu ameti vahendusel;

| 31. | leiab, et sellises olukorras peab EL mõne ameti kaudu määratlema määruse (EÜ) nr 1082/2006 rakenduseeskirjad, mis ei pea tingimata olema siduvad; |
| --- | --- |

31.

leiab, et sellises olukorras peab EL mõne ameti kaudu määratlema määruse (EÜ) nr 1082/2006 rakenduseeskirjad, mis ei pea tingimata olema siduvad;

| 32. | kutsub komisjoni pakkuma määruse läbivaatamise ettepanekus välja praktilisi ideid menetlusaegade lühendamiseks, kuna haldustalituste vaikiva nõusoleku tõttu ei ole sageli võimalik midagi ette võtta. Menetlusaegade lühendamine on seda vajalikum, kuna suureneb riikide arv, kelle piirkonnad ETKRidesse kuuluvad, ning sellised kolmandad osapooled nagu krediidiasutused, hankijad ja töötajad nõuavad suuremat õiguslikku kindlust; |
| --- | --- |

32.

kutsub komisjoni pakkuma määruse läbivaatamise ettepanekus välja praktilisi ideid menetlusaegade lühendamiseks, kuna haldustalituste vaikiva nõusoleku tõttu ei ole sageli võimalik midagi ette võtta. Menetlusaegade lühendamine on seda vajalikum, kuna suureneb riikide arv, kelle piirkonnad ETKRidesse kuuluvad, ning sellised kolmandad osapooled nagu krediidiasutused, hankijad ja töötajad nõuavad suuremat õiguslikku kindlust;

| 33. | rõhutab, et lisatavate menetluslike meetmete arutamiseks tuleks korraldada kohtumine, milles osalevad kõik ETKRide asutamisest huvitatud territoriaalüksused ning liikmesriikides lube andvad asutused, et vältida lepingute ja põhikirjade projektide lõputut ringlemist seetõttu, et pidevalt kuhjub uusi ja kooskõlastamata tegureid; |
| --- | --- |

33.

rõhutab, et lisatavate menetluslike meetmete arutamiseks tuleks korraldada kohtumine, milles osalevad kõik ETKRide asutamisest huvitatud territoriaalüksused ning liikmesriikides lube andvad asutused, et vältida lepingute ja põhikirjade projektide lõputut ringlemist seetõttu, et pidevalt kuhjub uusi ja kooskõlastamata tegureid;

| 34. | toetab lisaks asjaolu, et tihedas koostöös Euroopa Komisjoniga ning kasutades Regioonide Komitees loodud ETKRe käsitlevat järelevalveplatvormi, arendatakse ja luuakse mõningaid ETKRe puudutavate heade tavade näiteid, mille puhul tuleks erilist tähelepanu pöörata ühtekuuluvuspoliitika, Euroopa 2020. aasta strateegia ning makropiirkondlike strateegiate eesmärkidele; |
| --- | --- |

34.

toetab lisaks asjaolu, et tihedas koostöös Euroopa Komisjoniga ning kasutades Regioonide Komitees loodud ETKRe käsitlevat järelevalveplatvormi, arendatakse ja luuakse mõningaid ETKRe puudutavate heade tavade näiteid, mille puhul tuleks erilist tähelepanu pöörata ühtekuuluvuspoliitika, Euroopa 2020. aasta strateegia ning makropiirkondlike strateegiate eesmärkidele;

| 35. | rõhutab seoses sellega, et kõik vajalikud riiklikud load tuleks esitada koos, ühe õigusaktina, mis on välja töötatud kõikide huvitatud isikute vahelise tiheda ja vahetu dialoogi tulemusel, ilma et see kuidagi piiraks riigi pädevate asutuste otsustusõigust või lubade suhtes hiljem nõutavaid formaalsusi; |
| --- | --- |

35.

rõhutab seoses sellega, et kõik vajalikud riiklikud load tuleks esitada koos, ühe õigusaktina, mis on välja töötatud kõikide huvitatud isikute vahelise tiheda ja vahetu dialoogi tulemusel, ilma et see kuidagi piiraks riigi pädevate asutuste otsustusõigust või lubade suhtes hiljem nõutavaid formaalsusi;

| 36. | kasutab võimalust siinkohal märkida, et nimetatud ühine kohtumine huvitatud isikute ja liikmesriigi lube andvate asutuste vahel mitte üksnes ei võimalda radikaalselt vähendada dokumentide lõputut ringlemist ja menetlusaegu, vaid leida ka loomingulisi lahendusi juba asutatud ETKRide korduvalt esilekerkinud probleemidele, sealhulgas näiteks seoses ETKRide personali- ja maksuküsimustega, kuna määruse (EÜ) nr 1082/2006 artikli 2 lõikes 1 sätestatud õigusallikate süsteem võimaldab iga ETKRi puhul teatavaid kohandamisi kokkuleppes ja põhikirjas; |
| --- | --- |

36.

kasutab võimalust siinkohal märkida, et nimetatud ühine kohtumine huvitatud isikute ja liikmesriigi lube andvate asutuste vahel mitte üksnes ei võimalda radikaalselt vähendada dokumentide lõputut ringlemist ja menetlusaegu, vaid leida ka loomingulisi lahendusi juba asutatud ETKRide korduvalt esilekerkinud probleemidele, sealhulgas näiteks seoses ETKRide personali- ja maksuküsimustega, kuna määruse (EÜ) nr 1082/2006 artikli 2 lõikes 1 sätestatud õigusallikate süsteem võimaldab iga ETKRi puhul teatavaid kohandamisi kokkuleppes ja põhikirjas;

| 37. | tõstab esile, et ETKRi asutamise korral võib osutuda väga kasulikuks õiguslik-tehnilise hinnangu tellimise võimalus kokkuleppe ja põhikirja projektide täpse vastavuse kohta määrusele (EÜ) nr 1082/2006. Selline mittesiduv hinnang oleks kooskõlas ELi õigusega ja selle koostaks Regioonide Komitee nimetatud ekspertjuristide töörühm. Eelneva õiguslik-tehnilise hinnangu asemel võivad ETKRi toetajad teha – vabatahtlikkuse alusel – samadele õigusekspertidele ülesandeks jälgida ülalnimetatud tihedat ja vahetut dialoogi ning ETKRi õiguslike ja tehniliste raamtingimuste väljatöötamise menetlust; |
| --- | --- |

37.

tõstab esile, et ETKRi asutamise korral võib osutuda väga kasulikuks õiguslik-tehnilise hinnangu tellimise võimalus kokkuleppe ja põhikirja projektide täpse vastavuse kohta määrusele (EÜ) nr 1082/2006. Selline mittesiduv hinnang oleks kooskõlas ELi õigusega ja selle koostaks Regioonide Komitee nimetatud ekspertjuristide töörühm. Eelneva õiguslik-tehnilise hinnangu asemel võivad ETKRi toetajad teha – vabatahtlikkuse alusel – samadele õigusekspertidele ülesandeks jälgida ülalnimetatud tihedat ja vahetut dialoogi ning ETKRi õiguslike ja tehniliste raamtingimuste väljatöötamise menetlust;

| 38. | soovitab kasutada lihtsustatud menetlust põhikirja ja lepingu kõikide muudatuste puhul, mis puudutavad partnerlust, eelarvet, koostööpartneri kaasamist, endise koostööpartneri kaasamist liikmena (vt toimimine), liikmete finantsosaluste jagamise valemit või kohtade jagunemist. Seda võiks teha ühehäälselt vastu võetud ETKRi otsusega, mille võiksid kahtluse alla seada üksnes asjaomased riiklikud ametiasustused; |
| --- | --- |

38.

soovitab kasutada lihtsustatud menetlust põhikirja ja lepingu kõikide muudatuste puhul, mis puudutavad partnerlust, eelarvet, koostööpartneri kaasamist, endise koostööpartneri kaasamist liikmena (vt toimimine), liikmete finantsosaluste jagamise valemit või kohtade jagunemist. Seda võiks teha ühehäälselt vastu võetud ETKRi otsusega, mille võiksid kahtluse alla seada üksnes asjaomased riiklikud ametiasustused;

| 39. | teeb ettepaneku eraõiguslike (või avaliku sektori osalusega eraõiguslike) üksuste ETKRis osalemise toetamiseks ja vajaliku ettevaatlikkusega lubamiseks või nendega koostöö tegemiseks, sest oma ülesandeid täites aitaksid nad kaasa ETKRi tegevuse arendamisele ja selle eesmärkide saavutamisele. Kõnealused üksused võivad olla ettevõtted, mis osutavad majanduslikke üldhuviteenuseid avaliku teenistuse tellimisel või avaliku ja erasektori partnerluse raames. Igal juhul peaksid eraõiguslikud (või avaliku sektori osalusega eraõiguslikud) organid täitma läbipaistvuse, võrdsete võimaluste ja mittediskrimineerimise põhimõtteid, eriti just riigihangete ja tööhõive valdkonnas; |
| --- | --- |

39.

teeb ettepaneku eraõiguslike (või avaliku sektori osalusega eraõiguslike) üksuste ETKRis osalemise toetamiseks ja vajaliku ettevaatlikkusega lubamiseks või nendega koostöö tegemiseks, sest oma ülesandeid täites aitaksid nad kaasa ETKRi tegevuse arendamisele ja selle eesmärkide saavutamisele. Kõnealused üksused võivad olla ettevõtted, mis osutavad majanduslikke üldhuviteenuseid avaliku teenistuse tellimisel või avaliku ja erasektori partnerluse raames. Igal juhul peaksid eraõiguslikud (või avaliku sektori osalusega eraõiguslikud) organid täitma läbipaistvuse, võrdsete võimaluste ja mittediskrimineerimise põhimõtteid, eriti just riigihangete ja tööhõive valdkonnas;

| 40. | rõhutab vajadust parandada ETKRide kokkulepete ja põhikirjade nähtavust. Seda saab teha näiteks nende sisu täieliku avaldamisega Euroopa Liidu Teataja C-seerias, misläbi suureneks kõigi ELi huvitatud isikute silmis õiguskindlus uue õigusvahendi suhtes ning teiselt poolt teabelevi; |
| --- | --- |

40.

rõhutab vajadust parandada ETKRide kokkulepete ja põhikirjade nähtavust. Seda saab teha näiteks nende sisu täieliku avaldamisega Euroopa Liidu Teataja C-seerias, misläbi suureneks kõigi ELi huvitatud isikute silmis õiguskindlus uue õigusvahendi suhtes ning teiselt poolt teabelevi;

| 41. | soovitab, et Euroopa Komisjon tegeleks samaaegselt ka määruse sätete edasiarendamisega, et muuta selgemaks liiga üldised õiguslikud kontseptsioonid, parandada lüngad ning luua selgem seos üldise kohaliku ja/või piirkondliku ühtekuuluvuse ja ETKRide võimaliku elluviimise vahel, rõhutades seejuures ETKRi vabatahtlikkust; |
| --- | --- |

41.

soovitab, et Euroopa Komisjon tegeleks samaaegselt ka määruse sätete edasiarendamisega, et muuta selgemaks liiga üldised õiguslikud kontseptsioonid, parandada lüngad ning luua selgem seos üldise kohaliku ja/või piirkondliku ühtekuuluvuse ja ETKRide võimaliku elluviimise vahel, rõhutades seejuures ETKRi vabatahtlikkust;

| 42. | peab seepärast vajalikuks tuletada programme haldavatele asutustele meelde sätestada tulevases ETKRi käsitlevas läbivaadatud määruses (EÜ) nr 1082/2006 selgesõnaliselt, et ETKRe ei saa mingil juhul diskrimineerivalt kohelda, kui need võtavad osa ELi algatustest, hankemenetlustest või programmidest, eriti kuna juba ETKRi olemasolu annab tõestust tõepoolest püsivast Euroopa tasandi partnerlusest ja vastab tavapärastele riigiülesuse nõuetele; |
| --- | --- |

42.

peab seepärast vajalikuks tuletada programme haldavatele asutustele meelde sätestada tulevases ETKRi käsitlevas läbivaadatud määruses (EÜ) nr 1082/2006 selgesõnaliselt, et ETKRe ei saa mingil juhul diskrimineerivalt kohelda, kui need võtavad osa ELi algatustest, hankemenetlustest või programmidest, eriti kuna juba ETKRi olemasolu annab tõestust tõepoolest püsivast Euroopa tasandi partnerlusest ja vastab tavapärastele riigiülesuse nõuetele;

| 43. | väljendab kahetsust selliste iganenud mudelite valdava kasutuse üle nagu ebatüüpiliste kokkulepete sõlmimine ning lähenemisviis, mille kohaselt de facto ühendused peavad määrama projektijuhi ja osalejad, kes koostaks keerulised juriidilised skeemid selleks, et korraldada makseid, kustutada võlad ja luua alused abikõlblikkuseks, kuigi see tõstab projektide haldus- ja juhtimiskulusid; |
| --- | --- |

43.

väljendab kahetsust selliste iganenud mudelite valdava kasutuse üle nagu ebatüüpiliste kokkulepete sõlmimine ning lähenemisviis, mille kohaselt de facto ühendused peavad määrama projektijuhi ja osalejad, kes koostaks keerulised juriidilised skeemid selleks, et korraldada makseid, kustutada võlad ja luua alused abikõlblikkuseks, kuigi see tõstab projektide haldus- ja juhtimiskulusid;

| 44. | palub tungivalt võtta arvesse eespool nimetatud Bresso arvamuse soovitusi, eelkõige punkte 48 ja 49, milles palutakse ETKRide asutajatel tagada vajaduse korral üleeuroopalise koostöö struktuuride jätkumine ELi kaasrahastamise lõppedes, et tagada maksimaalne halduslik ja majanduslik tõhusus ning piirkonnapõhine Euroopa ühtekuuluvus- ja integratsioonitegevus, suurendamata sellega ELi avaliku sektori kulusid; |
| --- | --- |

44.

palub tungivalt võtta arvesse eespool nimetatud Bresso arvamuse soovitusi, eelkõige punkte 48 ja 49, milles palutakse ETKRide asutajatel tagada vajaduse korral üleeuroopalise koostöö struktuuride jätkumine ELi kaasrahastamise lõppedes, et tagada maksimaalne halduslik ja majanduslik tõhusus ning piirkonnapõhine Euroopa ühtekuuluvus- ja integratsioonitegevus, suurendamata sellega ELi avaliku sektori kulusid;

| 45. | kutsub üles loobuma kauguse kriteeriumist (150 km), mida kasutatakse saarte ja äärepoolseimate piirkondade määratlemiseks sellise piirialana, mida võidakse ühtekuuluvuspoliitika territoriaalse koostöö eesmärgi või Euroopa naabruspoliitika ja laiema naabruspoliitika tegevuskava raames piiriülese koostöö programmidest rahastada; |
| --- | --- |

45.

kutsub üles loobuma kauguse kriteeriumist (150 km), mida kasutatakse saarte ja äärepoolseimate piirkondade määratlemiseks sellise piirialana, mida võidakse ühtekuuluvuspoliitika territoriaalse koostöö eesmärgi või Euroopa naabruspoliitika ja laiema naabruspoliitika tegevuskava raames piiriülese koostöö programmidest rahastada;

| 46. | kutsub üles vaatama läbi määruse (EÜ) nr 1082/2006 sätted kolmandate riikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osalemise kohta. Eelkõige teeb komitee ettepaneku kaaluda võimalust luua kahepoolseid ETKRe ELi liikmesriigi omavalitsuse ning sellise ELi mittekuuluva riigi omavalitsuse vahel, mis on ühinemiseelses faasis, kuulub Euroopa Majanduspiirkonda või osaleb Euroopa Liidu naabruspoliitikas või laiemas naabruspoliitikas. Lisaks nõuab komitee vastavaid uusi Euroopa sätteid, mis lähtuksid rahvusvahelisest õigusest, et võimaldada ka kolmandate riikide kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel, sh neil, kellel on ELiga erisuhted, saada ETKRide täieõiguslikuks liikmeks; |
| --- | --- |

46.

kutsub üles vaatama läbi määruse (EÜ) nr 1082/2006 sätted kolmandate riikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osalemise kohta. Eelkõige teeb komitee ettepaneku kaaluda võimalust luua kahepoolseid ETKRe ELi liikmesriigi omavalitsuse ning sellise ELi mittekuuluva riigi omavalitsuse vahel, mis on ühinemiseelses faasis, kuulub Euroopa Majanduspiirkonda või osaleb Euroopa Liidu naabruspoliitikas või laiemas naabruspoliitikas. Lisaks nõuab komitee vastavaid uusi Euroopa sätteid, mis lähtuksid rahvusvahelisest õigusest, et võimaldada ka kolmandate riikide kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel, sh neil, kellel on ELiga erisuhted, saada ETKRide täieõiguslikuks liikmeks;

| 47. | tuletab meelde, et kõige kasulikum viis lihtsustada kolmandate riikide territoriaalüksuste ühinemist liidu ETKRiga oleks sõlmida Euroopa Liidu toimimise lepingu viienda osa V jaotise alusel rahvusvahelised kokkulepped vastavate kolmandate riikide ja ELi vahel; |
| --- | --- |

47.

tuletab meelde, et kõige kasulikum viis lihtsustada kolmandate riikide territoriaalüksuste ühinemist liidu ETKRiga oleks sõlmida Euroopa Liidu toimimise lepingu viienda osa V jaotise alusel rahvusvahelised kokkulepped vastavate kolmandate riikide ja ELi vahel;

| 48. | leiab, et kirjeldatud meetmete kaudu suurendab EL lisaks oma sisemist sidusust ja tugevust, astumaks vastu välistegevusega seotud väljakutsetele ehk järjest suuremale konkurentsile rahvusvahelisel kaupade ja teenuste turul, kus tärkava majandusega riigid naudivad endiselt madalaid struktuurikulusid ja suuremaid konkurentsieeliseid, kuna neid ei vaeva nii teravad ja kiireloomulised rahvastiku vananemise ja tööealise elanikkonna kahanemise probleemid; |
| --- | --- |

48.

leiab, et kirjeldatud meetmete kaudu suurendab EL lisaks oma sisemist sidusust ja tugevust, astumaks vastu välistegevusega seotud väljakutsetele ehk järjest suuremale konkurentsile rahvusvahelisel kaupade ja teenuste turul, kus tärkava majandusega riigid naudivad endiselt madalaid struktuurikulusid ja suuremaid konkurentsieeliseid, kuna neid ei vaeva nii teravad ja kiireloomulised rahvastiku vananemise ja tööealise elanikkonna kahanemise probleemid;

Regioonide Komitee lisaväärtus ETKRide arendamisel

| 49. | leiab, et Regioonide Komiteel on oluline roll ETKRide asutamise hõlbustamisel, hindamisel ja edendamisel. Seega tuleb tagada komitee töö jätkumine ETKRi kui õigusvahendiga, edendades muu hulgas tehnilistest spetsialistidest ja poliitilistest esindajatest koosnevat Euroopa võrgustikku ning arendades institutsioonidevahelist foorumit; |
| --- | --- |

49.

leiab, et Regioonide Komiteel on oluline roll ETKRide asutamise hõlbustamisel, hindamisel ja edendamisel. Seega tuleb tagada komitee töö jätkumine ETKRi kui õigusvahendiga, edendades muu hulgas tehnilistest spetsialistidest ja poliitilistest esindajatest koosnevat Euroopa võrgustikku ning arendades institutsioonidevahelist foorumit;

| 50. | väljendab heameelt Regioonide Komitee juhatuse 26. jaanuari 2011. aasta otsuse üle asutada Regioonide Komitee juurde ETKRi platvorm, mis hindaks korrapäraselt määruse (EÜ) nr 1082/2006 rakendamist ja ETKRide asutamise praktilist edenemist. See oleks ka ettevalmistustöö 1. jaanuarist 2014 käivituvaks uueks stsenaariumiks. |
| --- | --- |

50.

väljendab heameelt Regioonide Komitee juhatuse 26. jaanuari 2011. aasta otsuse üle asutada Regioonide Komitee juurde ETKRi platvorm, mis hindaks korrapäraselt määruse (EÜ) nr 1082/2006 rakendamist ja ETKRide asutamise praktilist edenemist. See oleks ka ettevalmistustöö 1. jaanuarist 2014 käivituvaks uueks stsenaariumiks.

Brüssel, 27. jaanuar 2011

Regioonide Komitee president

Mercedes BRESSO

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1082/2006 Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse (ETKR) kohta, ELT L 210, 31. juuli 2006.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1080/2006, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1783/1999 (ELT L 210, 31.7.2006).

2

(3)  Nõukogu 11. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (ELT L 210, 31.7.2006).

3

---

| 2.4.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 104/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 104/13

---

Regioonide Komitee arvamus teemal „Euroopa kui maailma soosituim turismisihtkoht: uus Euroopa turismi tegevuskava”

2011/C 104/03

REGIOONIDE KOMITEE

| — | väljendab heameelt komisjoni soovi üle käsitleda turismipoliitikat kooskõlastatult ja terviklikult ning siduda see muude poliitikavaldkondadega, nt transpordi, põllumajanduse, keskkonnakaitse, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia, sotsiaalpoliitika ning kultuuriga; |
| --- | --- |

—

väljendab heameelt komisjoni soovi üle käsitleda turismipoliitikat kooskõlastatult ja terviklikult ning siduda see muude poliitikavaldkondadega, nt transpordi, põllumajanduse, keskkonnakaitse, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia, sotsiaalpoliitika ning kultuuriga;

| — | rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulist rolli turismisihtkohtade jätkusuutlikul haldamisel. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning Euroopa piirkondlike võrgustike algatused on jätkusuutliku turismi mudelite kujundamisel juhtpositsioonis ning nende kogemusi ja teadmisi on väga oluline maksimaalselt kasutada, edendades selleks kõikjal Euroopas kohalikku ja piirkondlikku koostööd. Sellega seoses kiidab komitee heaks komisjoni lähenemisviisi integreerida turism ELi eri poliitikavaldkondadesse; |
| --- | --- |

—

rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulist rolli turismisihtkohtade jätkusuutlikul haldamisel. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning Euroopa piirkondlike võrgustike algatused on jätkusuutliku turismi mudelite kujundamisel juhtpositsioonis ning nende kogemusi ja teadmisi on väga oluline maksimaalselt kasutada, edendades selleks kõikjal Euroopas kohalikku ja piirkondlikku koostööd. Sellega seoses kiidab komitee heaks komisjoni lähenemisviisi integreerida turism ELi eri poliitikavaldkondadesse;

| — | tunneb heameelt komisjoni soovi üle edendada aktiivset poliitikat konkurentsivõimele ja säästvale arengule hoo andmiseks. Turismisektori ees seisvad raskused näitavad, kui oluline on muutusi ennetada ja vastata õigeaegselt järjest suuremale konkurentsile sektoris, mis pidevalt areneb; |
| --- | --- |

—

tunneb heameelt komisjoni soovi üle edendada aktiivset poliitikat konkurentsivõimele ja säästvale arengule hoo andmiseks. Turismisektori ees seisvad raskused näitavad, kui oluline on muutusi ennetada ja vastata õigeaegselt järjest suuremale konkurentsile sektoris, mis pidevalt areneb;

| — | võtab teadmiseks Euroopa pärandi märgise ja Euroopa turismi kvaliteedimärgise loomise, sest see peaks andma turismisihtkohtadele stiimuli kasutada säästlikke tavasid ning aitaks tõsta Euroopa mainet kvaliteetse turismikohana. Komitee peab siiski väga oluliseks, et märgise lisaväärtust uuritaks ja selgitataks täpsemalt ning selle andmiseks kehtestataks ranged kriteeriumid, et vältida selle maine langemist; |
| --- | --- |

—

võtab teadmiseks Euroopa pärandi märgise ja Euroopa turismi kvaliteedimärgise loomise, sest see peaks andma turismisihtkohtadele stiimuli kasutada säästlikke tavasid ning aitaks tõsta Euroopa mainet kvaliteetse turismikohana. Komitee peab siiski väga oluliseks, et märgise lisaväärtust uuritaks ja selgitataks täpsemalt ning selle andmiseks kehtestataks ranged kriteeriumid, et vältida selle maine langemist;

| — | tunneb muret mõnede struktuursete probleemide võimaliku mõju pärast, nt kliimamuutuste või vee- või energiavarude vähesuse pärast Euroopa turismisihtkohtades, eelkõige saartel ja äärepoolseimates piirkondades. Neid probleeme saab lahendada ainult siis, kui nendes piirkondades edendatakse turismistrateegia kujundamisel jätkusuutlikkust palju jõulisemalt. Kliimamuutuste mõju tuleks aga ennetada looduslike piirkondade kaitse ja taastamisega ning turismi kaasamisega rannikualade integreeritud majandamisse. |
| --- | --- |

—

tunneb muret mõnede struktuursete probleemide võimaliku mõju pärast, nt kliimamuutuste või vee- või energiavarude vähesuse pärast Euroopa turismisihtkohtades, eelkõige saartel ja äärepoolseimates piirkondades. Neid probleeme saab lahendada ainult siis, kui nendes piirkondades edendatakse turismistrateegia kujundamisel jätkusuutlikkust palju jõulisemalt. Kliimamuutuste mõju tuleks aga ennetada looduslike piirkondade kaitse ja taastamisega ning turismi kaasamisega rannikualade integreeritud majandamisse.

| Raportöör | : | Ramón Luis Valcárcel Siso (ES/EPP), Murcia autonoomse piirkonna president |
| --- | --- | --- |
| Viitedokument | : | Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa kui maailma soosituim turismisihtkoht – uus Euroopa turismi tegevuskava”
  KOM(2010) 352 lõplik |

Raportöör

:

Ramón Luis Valcárcel Siso (ES/EPP), Murcia autonoomse piirkonna president

Viitedokument

:

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa kui maailma soosituim turismisihtkoht – uus Euroopa turismi tegevuskava”

KOM(2010) 352 lõplik

I.   ÜLDISED MÄRKUSED

| 1. | Turismisektori üha kasvav tähtsus Euroopa majandusele on ilmne, kui uurida turismi osatähtsust SKPs ja võimet luua teistest majandussektoritest rohkem töökohti. Nagu Euroopa Komisjon oma teatises (1) märgib, moodustab Euroopa turismisektor üle 5 % otsesest tööhõivest ja toodab umbes 5 % Euroopa Liidu SKTst (2), eelkõige mõnedes Euroopa piirkondades. Kuigi Euroopa on jätkuvalt maailma soosituim turismisihtkoht, võttes vastu umbes 40 % kogu maailma välisturistidest (3), vähenes turismialane tegevus 2009. aastal 5,6 % (4). |
| --- | --- |

1.

Turismisektori üha kasvav tähtsus Euroopa majandusele on ilmne, kui uurida turismi osatähtsust SKPs ja võimet luua teistest majandussektoritest rohkem töökohti. Nagu Euroopa Komisjon oma teatises (1) märgib, moodustab Euroopa turismisektor üle 5 % otsesest tööhõivest ja toodab umbes 5 % Euroopa Liidu SKTst (2), eelkõige mõnedes Euroopa piirkondades. Kuigi Euroopa on jätkuvalt maailma soosituim turismisihtkoht, võttes vastu umbes 40 % kogu maailma välisturistidest (3), vähenes turismialane tegevus 2009. aastal 5,6 % (4).

| 2. | Euroopa turismialase tegevuse ees seisavad paljud raskused: ülemaailmne majanduskriis, teiste sihtkohtade suurem konkurentsivõime, kliimamuutuste tagajärjed ja hooajalisus. Muud tegurid, nagu demograafiline areng Euroopas, turismiteenuste mitmekesistumine ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia järjest suurem mõju pakuvad võimalusi, mida tuleks kohalike ja piirkondlike omavalitsustega kooskõlastades ära kasutada. |
| --- | --- |

2.

Euroopa turismialase tegevuse ees seisavad paljud raskused: ülemaailmne majanduskriis, teiste sihtkohtade suurem konkurentsivõime, kliimamuutuste tagajärjed ja hooajalisus. Muud tegurid, nagu demograafiline areng Euroopas, turismiteenuste mitmekesistumine ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia järjest suurem mõju pakuvad võimalusi, mida tuleks kohalike ja piirkondlike omavalitsustega kooskõlastades ära kasutada.

| 3. | Lisaks sellele on muutumas turismitoodete tarbijate käitumisharjumused (järjest rohkem reisitakse iseseisvalt, kasutatakse rohkem Interneti abi, suureneb nii odavreiside arv kui ka nõudlus säästva turismi järele jne) ja seetõttu on muutunud väga oluliseks mõned tegurid, mis aastaid tagasi ei olnud olulised: kvaliteet, jätkusuutlikkus, pidev innovatsioon, koolitus jne. |
| --- | --- |

3.

Lisaks sellele on muutumas turismitoodete tarbijate käitumisharjumused (järjest rohkem reisitakse iseseisvalt, kasutatakse rohkem Interneti abi, suureneb nii odavreiside arv kui ka nõudlus säästva turismi järele jne) ja seetõttu on muutunud väga oluliseks mõned tegurid, mis aastaid tagasi ei olnud olulised: kvaliteet, jätkusuutlikkus, pidev innovatsioon, koolitus jne.

| 4. | Siinkohal tuleks rõhutada Euroopa turismisektori tohutut kasvupotentsiaali ja tihedat seost haldus- ja sotsiaal-majandusliku struktuuri ning piirkonna logistikaga, eelkõige seoses transpordisektori arenguga ehk täpsemalt öeldes turismisihtkohtade ühenduse parandamisega, piirkondlike lennujaamade arenguga ning meresõiduühenduste soosimisega, mis edendavad mitmeliigilist transporti ja tagavad selle säästvuse. Eriti tuleks arvestada saarte, äärealade ja äärepoolseimate piirkondade eriomast olukorda, kuna need sõltuvad täielikult õhu- ja veetranspordist ning paljudele neist on teenusesektor, mis on üles ehitatud turismil, peamine rikkuse ja majandustegevuse allikas. Euroopal on mitmeid konkurentsieeliseid: mitte ainult maastikuline rikkus, vaid ka turismi suured kasvuvõimalused, mis põhinevad (kultuurilisel, gastronoomilisel, religioossel, spordi- jm) pärandil. Kasvupotentsiaali on ka olulise tähtsusega üritus-, koosoleku- ja äriturismi valdkonnas.
  Piirkondade pärandipõhine väärtus muutub turismi arengu jaoks strateegiliseks teguriks ning Euroopa on selles mõttes eriti rikas, kuna Euroopas on palju piirkondi, mille turismipotentsiaal on väga suur, kuigi nad on turismi arendamisel alles algjärgus, või kus on märkimisväärselt arendatud turismiga seotud tegevusi. Eriti tuleks mõelda turismile spetsialiseerunud piirkondadele, mis kinnistunud turismisihtkohtadena vajavad ümberkorraldusi ja pakkumise muutmist, et suuta kvaliteedi ja innovatiivsuse poolest konkureerida rahvusvahelisel tasandil tärkava majandusega riikide üha aktiivsema tegevusega selles valdkonnas. Sihtkohtades tuleb eakate ja puudega reisijatega arvestamiseks teha teatud kohandusi ja kaotada senised takistused. |
| --- | --- |

4.

Siinkohal tuleks rõhutada Euroopa turismisektori tohutut kasvupotentsiaali ja tihedat seost haldus- ja sotsiaal-majandusliku struktuuri ning piirkonna logistikaga, eelkõige seoses transpordisektori arenguga ehk täpsemalt öeldes turismisihtkohtade ühenduse parandamisega, piirkondlike lennujaamade arenguga ning meresõiduühenduste soosimisega, mis edendavad mitmeliigilist transporti ja tagavad selle säästvuse. Eriti tuleks arvestada saarte, äärealade ja äärepoolseimate piirkondade eriomast olukorda, kuna need sõltuvad täielikult õhu- ja veetranspordist ning paljudele neist on teenusesektor, mis on üles ehitatud turismil, peamine rikkuse ja majandustegevuse allikas. Euroopal on mitmeid konkurentsieeliseid: mitte ainult maastikuline rikkus, vaid ka turismi suured kasvuvõimalused, mis põhinevad (kultuurilisel, gastronoomilisel, religioossel, spordi- jm) pärandil. Kasvupotentsiaali on ka olulise tähtsusega üritus-, koosoleku- ja äriturismi valdkonnas.

Piirkondade pärandipõhine väärtus muutub turismi arengu jaoks strateegiliseks teguriks ning Euroopa on selles mõttes eriti rikas, kuna Euroopas on palju piirkondi, mille turismipotentsiaal on väga suur, kuigi nad on turismi arendamisel alles algjärgus, või kus on märkimisväärselt arendatud turismiga seotud tegevusi. Eriti tuleks mõelda turismile spetsialiseerunud piirkondadele, mis kinnistunud turismisihtkohtadena vajavad ümberkorraldusi ja pakkumise muutmist, et suuta kvaliteedi ja innovatiivsuse poolest konkureerida rahvusvahelisel tasandil tärkava majandusega riikide üha aktiivsema tegevusega selles valdkonnas. Sihtkohtades tuleb eakate ja puudega reisijatega arvestamiseks teha teatud kohandusi ja kaotada senised takistused.

| 5. | Lissaboni lepingu jõustumine pakub võimaluse Euroopa turismisektori konkurentsivõimet parandada, andes sellega oma panuse uude ELi 2020. aasta aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegiasse, eelkõige aga selle suurprojekti „Üleilmastumise ajastu uus tööstuspoliitika”. |
| --- | --- |

5.

Lissaboni lepingu jõustumine pakub võimaluse Euroopa turismisektori konkurentsivõimet parandada, andes sellega oma panuse uude ELi 2020. aasta aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegiasse, eelkõige aga selle suurprojekti „Üleilmastumise ajastu uus tööstuspoliitika”.

| 6. | Seega on turism oluline sissetuleku- ja tööhõiveallikas ning see on paljude Euroopa piirkondade jaoks väga oluline, mõnede jaoks lausa hädavajalik, kuna on peamine konkurentsivõime suurendamise võimalus. Seetõttu avaldavad Euroopa turismipoliitikast tulenevad meetmed märkimisväärset mõju paljude piirkondade arengule, sest turismisektor hoogustab ühtlasi piirkonna teiste majandussektorite tegevust ja on nendega vastastikku seotud. Seega tuleb Euroopa turismitööstuspoliitikat arendada paralleelselt Euroopa piirkondade ja selle sotsiaal-majanduslikku struktuuri arengusse investeerimise poliitikaga, et tagada asjaomastele piirkondadele kõik võimalused jätkusuutliku konkurentsivõime strateegia elluviimiseks. |
| --- | --- |

6.

Seega on turism oluline sissetuleku- ja tööhõiveallikas ning see on paljude Euroopa piirkondade jaoks väga oluline, mõnede jaoks lausa hädavajalik, kuna on peamine konkurentsivõime suurendamise võimalus. Seetõttu avaldavad Euroopa turismipoliitikast tulenevad meetmed märkimisväärset mõju paljude piirkondade arengule, sest turismisektor hoogustab ühtlasi piirkonna teiste majandussektorite tegevust ja on nendega vastastikku seotud. Seega tuleb Euroopa turismitööstuspoliitikat arendada paralleelselt Euroopa piirkondade ja selle sotsiaal-majanduslikku struktuuri arengusse investeerimise poliitikaga, et tagada asjaomastele piirkondadele kõik võimalused jätkusuutliku konkurentsivõime strateegia elluviimiseks.

| 7. | Lissaboni lepingus lisati liidu eesmärkidesse majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kõrval uus territoriaalne mõõde ning sätestati, et erilist tähelepanu tuleb pöörata maapiirkondadele, tööstuslikust üleminekust mõjutatud piirkondadele ja regioonidele, kus valitsevad rasked ja püsivad ebasoodsad looduslikud või demograafilised tingimused, näiteks väga väikese rahvastikutihedusega põhjapoolseimatele piirkondadele, saartele, piiriülestele ja mäestikualadele. Äärepoolseimate piirkondade eriomast olukorda käsitletakse ka artiklis 349. Seetõttu tuleb nende piirkondade eripäraga turismisektori uue tegevuskava kujundamisel arvestada. |
| --- | --- |

7.

Lissaboni lepingus lisati liidu eesmärkidesse majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kõrval uus territoriaalne mõõde ning sätestati, et erilist tähelepanu tuleb pöörata maapiirkondadele, tööstuslikust üleminekust mõjutatud piirkondadele ja regioonidele, kus valitsevad rasked ja püsivad ebasoodsad looduslikud või demograafilised tingimused, näiteks väga väikese rahvastikutihedusega põhjapoolseimatele piirkondadele, saartele, piiriülestele ja mäestikualadele. Äärepoolseimate piirkondade eriomast olukorda käsitletakse ka artiklis 349. Seetõttu tuleb nende piirkondade eripäraga turismisektori uue tegevuskava kujundamisel arvestada.

| 8. | Euroopa Liidu toimimise lepingu uus artikkel 195 võimaldab edendada turismisektori ettevõtjate konkurentsivõime tugevdamisele suunatud meetmeid ning toetada koostööd ja heade tavade tutvustamist ning kujundada terviklik lähenemisviis turismile. Komisjoni teatises pakutakse välja mitmeid meetmeid, mille eesmärk on ELi turismitööstuse konkurentsivõime parandamine. Tõhusate tulemuste saavutamiseks peab ELi tegevus toetama ELi liikmesriikide või piirkondade algatusi. Lisaks sellele tasub märkida ära komisjoni soov vältida, et meetmed ei tekitaks riiklikele, kohalikele ja piirkondlikele asutustele täiendavat halduskoormust. Sellega seoses leiab komitee, et teatis on kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega. |
| --- | --- |

8.

Euroopa Liidu toimimise lepingu uus artikkel 195 võimaldab edendada turismisektori ettevõtjate konkurentsivõime tugevdamisele suunatud meetmeid ning toetada koostööd ja heade tavade tutvustamist ning kujundada terviklik lähenemisviis turismile. Komisjoni teatises pakutakse välja mitmeid meetmeid, mille eesmärk on ELi turismitööstuse konkurentsivõime parandamine. Tõhusate tulemuste saavutamiseks peab ELi tegevus toetama ELi liikmesriikide või piirkondade algatusi. Lisaks sellele tasub märkida ära komisjoni soov vältida, et meetmed ei tekitaks riiklikele, kohalikele ja piirkondlikele asutustele täiendavat halduskoormust. Sellega seoses leiab komitee, et teatis on kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega.

REGIOONIDE KOMITEE

II.   ELi UUS EUROOPA TURISMI TEGEVUSKAVA

| 9. | väljendab heameelt komisjoni soovi üle käsitleda turismipoliitikat kooskõlastatult ja terviklikult ning siduda see muude poliitikavaldkondadega, nt transpordi, põllumajanduse, keskkonnakaitse, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia, sotsiaalpoliitika ning kultuuriga. Turismi all tuleb mõista kõiki tegevusi, mis tulenevad inimeste ajutisest ja mitte tavapärasest asukoha muutmisest, mille korral nad veedavad vähemalt ühe öö mujal kui oma alalises asukohas; |
| --- | --- |

9.

väljendab heameelt komisjoni soovi üle käsitleda turismipoliitikat kooskõlastatult ja terviklikult ning siduda see muude poliitikavaldkondadega, nt transpordi, põllumajanduse, keskkonnakaitse, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia, sotsiaalpoliitika ning kultuuriga. Turismi all tuleb mõista kõiki tegevusi, mis tulenevad inimeste ajutisest ja mitte tavapärasest asukoha muutmisest, mille korral nad veedavad vähemalt ühe öö mujal kui oma alalises asukohas;

| 10. | toetab üldist eesmärki turismiga seotud jõupingutusi ja algatusi kooskõlastada, et turismisektor oleks konkurentsivõimeline, kaasaegne, jätkusuutlik ja vastutustundlik; |
| --- | --- |

10.

toetab üldist eesmärki turismiga seotud jõupingutusi ja algatusi kooskõlastada, et turismisektor oleks konkurentsivõimeline, kaasaegne, jätkusuutlik ja vastutustundlik;

| 11. | nõuab, et enne Euroopa turismi edendamise põhjaliku tegevuskava esitamist kontrollitaks ja põhjendataks kõiki meetmeid, mida soovitakse võtta ELi tasandil, lähtudes seejuures ELi pädevusest ning subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttest, nii et oleks selgelt äratuntavad ELi tasandil võetavate meetmete tõhusus ja eelised võrreldes üksnes liikmesriigi või siis piirkondlikul või kohalikul tasandil võetavate meetmetega; |
| --- | --- |

11.

nõuab, et enne Euroopa turismi edendamise põhjaliku tegevuskava esitamist kontrollitaks ja põhjendataks kõiki meetmeid, mida soovitakse võtta ELi tasandil, lähtudes seejuures ELi pädevusest ning subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttest, nii et oleks selgelt äratuntavad ELi tasandil võetavate meetmete tõhusus ja eelised võrreldes üksnes liikmesriigi või siis piirkondlikul või kohalikul tasandil võetavate meetmetega;

| 12. | jagab eelkõige veendumust, et turismi tuleb arendada konkurentsivõimelisuse ja jätkusuutlikkuse alusel, mida võib jagada kolme kategooriasse:






  a. | majanduslik jätkusuutlikkus, mis tagab võrdse ja tõhusa majandusarengu, mis omakorda võimaldab Euroopa tulevastel põlvkondadel areneda; |
| --- | --- | --- |

12.

jagab eelkõige veendumust, et turismi tuleb arendada konkurentsivõimelisuse ja jätkusuutlikkuse alusel, mida võib jagada kolme kategooriasse:

a.

majanduslik jätkusuutlikkus, mis tagab võrdse ja tõhusa majandusarengu, mis omakorda võimaldab Euroopa tulevastel põlvkondadel areneda;

| b. | sotsiaal-kultuuriline jätkusuutlikkus, mis oleks kooskõlas Euroopa piirkondade kultuuri, väärtuste ja identiteediga; |
| --- | --- |

b.

sotsiaal-kultuuriline jätkusuutlikkus, mis oleks kooskõlas Euroopa piirkondade kultuuri, väärtuste ja identiteediga;

| c. | keskkonnasäästlikkus, mis tagab, et areng on kooskõlas põhiprotsesside, bioloogilise mitmekesisuse ja bioloogiliste ressursside säilitamisega. Turismi tuleb arendada säästvalt, et mitte raisata loodusvarasid ega kahjustada looduskeskkonda (5); |
| --- | --- |

c.

keskkonnasäästlikkus, mis tagab, et areng on kooskõlas põhiprotsesside, bioloogilise mitmekesisuse ja bioloogiliste ressursside säilitamisega. Turismi tuleb arendada säästvalt, et mitte raisata loodusvarasid ega kahjustada looduskeskkonda (5);

| 13. | rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulist rolli turismisihtkohtade jätkusuutlikul haldamisel. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning Euroopa piirkondlike võrgustike algatused on jätkusuutliku turismi mudelite kujundamisel juhtpositsioonis ning nende kogemusi ja teadmisi on väga oluline maksimaalselt kasutada, edendades selleks kõikjal Euroopas kohalikku ja piirkondlikku koostööd. Sellega seoses kiidab komitee heaks komisjoni lähenemisviisi integreerida turism ELi eri poliitikavaldkondadesse; |
| --- | --- |

13.

rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulist rolli turismisihtkohtade jätkusuutlikul haldamisel. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning Euroopa piirkondlike võrgustike algatused on jätkusuutliku turismi mudelite kujundamisel juhtpositsioonis ning nende kogemusi ja teadmisi on väga oluline maksimaalselt kasutada, edendades selleks kõikjal Euroopas kohalikku ja piirkondlikku koostööd. Sellega seoses kiidab komitee heaks komisjoni lähenemisviisi integreerida turism ELi eri poliitikavaldkondadesse;

| 14. | väljendab heameelt konkurentsivõime nõukogu 12. oktoobri 2010. aasta istungi järelduste üle, kus liikmesriike kutsutakse üles osalema aktiivselt ja koostöövaimus Euroopa, liikmesriikide, piirkondlikul ja kohalikul tasandil Euroopa turismitööstuse konkurentsivõime tugevdamisele suunatud meetmetes (6); |
| --- | --- |

14.

väljendab heameelt konkurentsivõime nõukogu 12. oktoobri 2010. aasta istungi järelduste üle, kus liikmesriike kutsutakse üles osalema aktiivselt ja koostöövaimus Euroopa, liikmesriikide, piirkondlikul ja kohalikul tasandil Euroopa turismitööstuse konkurentsivõime tugevdamisele suunatud meetmetes (6);

| 15. | tunneb heameelt komisjoni soovi üle edendada aktiivset poliitikat konkurentsivõimele ja säästvale arengule hoo andmiseks. Turismisektori ees seisvad raskused näitavad, kui oluline on muutusi ennetada ja vastata õigeaegselt järjest suuremale konkurentsile sektoris, mis pidevalt areneb; |
| --- | --- |

15.

tunneb heameelt komisjoni soovi üle edendada aktiivset poliitikat konkurentsivõimele ja säästvale arengule hoo andmiseks. Turismisektori ees seisvad raskused näitavad, kui oluline on muutusi ennetada ja vastata õigeaegselt järjest suuremale konkurentsile sektoris, mis pidevalt areneb;

| 16. | on nõus, et arvestades asjaolu, et suur osa turismiettevõtetest on VKEd, kuigi leidub ka palju mikroettevõtteid, oleks soovitatav nende arengut toetada VKEdest koosnevate klastrite moodustamisega. Tootlikkuse, konkurentsivõime, koolituse ja kvaliteedi parandamiseks mõeldud abi võib samuti olla väga oluline; |
| --- | --- |

16.

on nõus, et arvestades asjaolu, et suur osa turismiettevõtetest on VKEd, kuigi leidub ka palju mikroettevõtteid, oleks soovitatav nende arengut toetada VKEdest koosnevate klastrite moodustamisega. Tootlikkuse, konkurentsivõime, koolituse ja kvaliteedi parandamiseks mõeldud abi võib samuti olla väga oluline;

| 17. | sellega seoses soovitab võtta tarvitusele vahendeid turismialal tegutsevate VKEde toetuseks, eelkõige seoses nende personali koolitusega. Ei tohi unustada, et turismisektoril on töökohtade loomisel oluline ülesanne ja et suur osa loodud töökohtadest on noorte töökohad, mis võimaldavad neil lisaks paremale võõrkeelteoskusele arendada mitmesuguseid ametialaseks arenguks väga kasulikke oskusi. Kvaliteetne ning uutele turgudele ja sihtrühmadele (nt puudega inimesed ja eakad) suunatud turismiturg vajab kõrgelt kvalifitseeritud tööjõudu, kes on saanud väljaõppe töötamiseks turismisektori uute nõudmiste ja uue tehnoloogia kontekstis. Lisaks sellele peab suur osa turismisektoris omandatud teadmistest olema ülekantavad muudele majandustegevustele; |
| --- | --- |

17.

sellega seoses soovitab võtta tarvitusele vahendeid turismialal tegutsevate VKEde toetuseks, eelkõige seoses nende personali koolitusega. Ei tohi unustada, et turismisektoril on töökohtade loomisel oluline ülesanne ja et suur osa loodud töökohtadest on noorte töökohad, mis võimaldavad neil lisaks paremale võõrkeelteoskusele arendada mitmesuguseid ametialaseks arenguks väga kasulikke oskusi. Kvaliteetne ning uutele turgudele ja sihtrühmadele (nt puudega inimesed ja eakad) suunatud turismiturg vajab kõrgelt kvalifitseeritud tööjõudu, kes on saanud väljaõppe töötamiseks turismisektori uute nõudmiste ja uue tehnoloogia kontekstis. Lisaks sellele peab suur osa turismisektoris omandatud teadmistest olema ülekantavad muudele majandustegevustele;

| 18. | tunneb muret mõnede struktuursete probleemide võimaliku mõju pärast, nt kliimamuutuste või vee- või energiavarude vähesuse pärast Euroopa turismisihtkohtades, eelkõige saartel ja äärepoolseimates piirkondades. Neid probleeme saab lahendada ainult siis, kui nendes piirkondades edendatakse turismistrateegia kujundamisel jätkusuutlikkust palju jõulisemalt. Kliimamuutuste mõju tuleks aga ennetada looduslike piirkondade kaitse ja taastamisega ning turismi kaasamisega rannikualade integreeritud majandamisse; |
| --- | --- |

18.

tunneb muret mõnede struktuursete probleemide võimaliku mõju pärast, nt kliimamuutuste või vee- või energiavarude vähesuse pärast Euroopa turismisihtkohtades, eelkõige saartel ja äärepoolseimates piirkondades. Neid probleeme saab lahendada ainult siis, kui nendes piirkondades edendatakse turismistrateegia kujundamisel jätkusuutlikkust palju jõulisemalt. Kliimamuutuste mõju tuleks aga ennetada looduslike piirkondade kaitse ja taastamisega ning turismi kaasamisega rannikualade integreeritud majandamisse;

| 19. | lükkab tagasi sellise riiklikult rahastatava vahetusprogrammi projekti turistidele, mille eesmärk on tagada puhkusereiside parem jaotus aastaringselt. Selle ettepaneku esitamisel eirab komisjon turumehhanisme, mis juba iseenesest tagavad puhkusereiside jaotuse ajaliselt, eelkõige hindade alandamise teel madalhooajal. Tipud, mis esinevad suvel ei tulene „ebaõnnestunud” turust, vaid koolivaheaegadest, mis on kindlaks määratud ametlike otsustega ning kliimatingimustest, mis valitsevad puhkusereiside sihtkohtades. Vahetusprogramm ei mõjutaks ühtegi neist tegureist. Eakad ja noored, kes ei sõltu koolivaheaegadest, võivad juba praegu reisida madalhooajal. Kui nad seda ei tee, siis seetõttu, et nad ei soovi seda teha. Lisaks sellele jääb ettepaneku eesmärk, kooskõlastada liikmesriikide koolivaheajad, väljapoole ELi pädevusvaldkondi; |
| --- | --- |

19.

lükkab tagasi sellise riiklikult rahastatava vahetusprogrammi projekti turistidele, mille eesmärk on tagada puhkusereiside parem jaotus aastaringselt. Selle ettepaneku esitamisel eirab komisjon turumehhanisme, mis juba iseenesest tagavad puhkusereiside jaotuse ajaliselt, eelkõige hindade alandamise teel madalhooajal. Tipud, mis esinevad suvel ei tulene „ebaõnnestunud” turust, vaid koolivaheaegadest, mis on kindlaks määratud ametlike otsustega ning kliimatingimustest, mis valitsevad puhkusereiside sihtkohtades. Vahetusprogramm ei mõjutaks ühtegi neist tegureist. Eakad ja noored, kes ei sõltu koolivaheaegadest, võivad juba praegu reisida madalhooajal. Kui nad seda ei tee, siis seetõttu, et nad ei soovi seda teha. Lisaks sellele jääb ettepaneku eesmärk, kooskõlastada liikmesriikide koolivaheajad, väljapoole ELi pädevusvaldkondi;

III.   NELI EESMÄRKI

Edendada Euroopa turismisektori konkurentsivõimet

| 20. | peab turismisektori konkurentsivõime ergutamist väga oluliseks, kuna turism nõuab valdkondadevahelise sektorina tervet rida meetmeid mitmes valdkonnas ja poliitikas. Sellega seoses jagab Euroopa ministrite arvamust, mida nad väljendasid Madridi deklaratsioonis seoses vajadusega turismialastel tippteadmistel põhineva strateegia järgi, mida toetatakse eksperdi- ja sihtkohavõrgustiku loomisega, mis võimaldab turismisektori konkurentsivõimelisena hoidmiseks teadmisi, innovatsiooni, teadust ja tehnoloogilist arengut luua, tutvustada ja levitada (7); |
| --- | --- |

20.

peab turismisektori konkurentsivõime ergutamist väga oluliseks, kuna turism nõuab valdkondadevahelise sektorina tervet rida meetmeid mitmes valdkonnas ja poliitikas. Sellega seoses jagab Euroopa ministrite arvamust, mida nad väljendasid Madridi deklaratsioonis seoses vajadusega turismialastel tippteadmistel põhineva strateegia järgi, mida toetatakse eksperdi- ja sihtkohavõrgustiku loomisega, mis võimaldab turismisektori konkurentsivõimelisena hoidmiseks teadmisi, innovatsiooni, teadust ja tehnoloogilist arengut luua, tutvustada ja levitada (7);

| 21. | peab samamoodi asjakohaseks komisjoni ettepanekuid turismiteenuste mitmekesistamise kohta, et kasutada maksimaalselt ära Euroopa pärandit, nt platvormi „IKT ja turism” käivitamine ja keskpikas perspektiivis „turismi virtuaalse vaatluskeskuse” rakendamine. Vaatluskeskuse ülesanne oleks analüüsida pakkumist ja saada parem ülevaade nõudlusest, turusuundumustest ning lühiaja ja keskpika perioodi prognoosidest. Ta tuletab meelde, et piirkondlikel omavalitsustel on väga suur kogemus, mida on väga oluline kasutada, edendades sellest poliitikast maksimaalselt kasu saamiseks ELis piirkondlikku koostööd; |
| --- | --- |

21.

peab samamoodi asjakohaseks komisjoni ettepanekuid turismiteenuste mitmekesistamise kohta, et kasutada maksimaalselt ära Euroopa pärandit, nt platvormi „IKT ja turism” käivitamine ja keskpikas perspektiivis „turismi virtuaalse vaatluskeskuse” rakendamine. Vaatluskeskuse ülesanne oleks analüüsida pakkumist ja saada parem ülevaade nõudlusest, turusuundumustest ning lühiaja ja keskpika perioodi prognoosidest. Ta tuletab meelde, et piirkondlikel omavalitsustel on väga suur kogemus, mida on väga oluline kasutada, edendades sellest poliitikast maksimaalselt kasu saamiseks ELis piirkondlikku koostööd;

| 22. | leiab, et tuleb ergutada heade tavade tutvustamist Euroopa piirkondades ja arvestada igasuguse piirkondade panusega pakutud Euroopa algatustesse. Sellega seoses tehakse ettepanek, et Euroopa territoriaalse koostöö rühmitust (ETKR), INTERREGi programme ja/või makropiirkondlikke strateegiaid võiks kasutada turismi kooskõlastatud strateegiate kujundamise raamistikuna; |
| --- | --- |

22.

leiab, et tuleb ergutada heade tavade tutvustamist Euroopa piirkondades ja arvestada igasuguse piirkondade panusega pakutud Euroopa algatustesse. Sellega seoses tehakse ettepanek, et Euroopa territoriaalse koostöö rühmitust (ETKR), INTERREGi programme ja/või makropiirkondlikke strateegiaid võiks kasutada turismi kooskõlastatud strateegiate kujundamise raamistikuna;

| 23. | leiab, et hooajalisuse probleemi lahendamiseks tuleb edendada mitmekesisemaid ja kvaliteetseid reise. Selleks on vaja mitmekesisemaid turismiteenuseid rõhuasetusega kultuuri-, ajaloo-/usu-, spordi-, gastronoomia- ja muule suure kasvupotentsiaaliga turismile; rõhutab, et puhkuste perioodi ajaline ja piirkondlik mitmekesistamine kuulub riiklikku pädevusvaldkonda; |
| --- | --- |

23.

leiab, et hooajalisuse probleemi lahendamiseks tuleb edendada mitmekesisemaid ja kvaliteetseid reise. Selleks on vaja mitmekesisemaid turismiteenuseid rõhuasetusega kultuuri-, ajaloo-/usu-, spordi-, gastronoomia- ja muule suure kasvupotentsiaaliga turismile; rõhutab, et puhkuste perioodi ajaline ja piirkondlik mitmekesistamine kuulub riiklikku pädevusvaldkonda;

| 24. | juhib tähelepanu sotsiaalturismi potentsiaalile („Turism kõigile”). Sotsiaalturism edendab sotsiaalset kaasatust ning annab võimaluse liikuvuseks, tagades kultuuridevahelise suhtluse kõikidele ühiskonnagruppidele, sh noortele, peredele, eakatele ja liikumispuudega inimestele; väljendab kahetsust selle üle, et komisjoni teatises ei käsitleta seda potentsiaali piisavalt; |
| --- | --- |

24.

juhib tähelepanu sotsiaalturismi potentsiaalile („Turism kõigile”). Sotsiaalturism edendab sotsiaalset kaasatust ning annab võimaluse liikuvuseks, tagades kultuuridevahelise suhtluse kõikidele ühiskonnagruppidele, sh noortele, peredele, eakatele ja liikumispuudega inimestele; väljendab kahetsust selle üle, et komisjoni teatises ei käsitleta seda potentsiaali piisavalt;

Edendada jätkusuutliku, vastutustundliku ja kvaliteetse turismi arengut

| 25. | toetab kindlalt näitajate süsteemi loomist sihtkohtade jätkusuutlikuks haldamiseks. Sellega seoses oleks komitee arvates hindamatu piirkondlike omavalitsuste kogemus, eelkõige jätkusuutlikku ja konkurentsivõimelist turismi arendava Euroopa piirkondade võrgustiku (ingliskeelne lühend NECSTouR) kogemus; |
| --- | --- |

25.

toetab kindlalt näitajate süsteemi loomist sihtkohtade jätkusuutlikuks haldamiseks. Sellega seoses oleks komitee arvates hindamatu piirkondlike omavalitsuste kogemus, eelkõige jätkusuutlikku ja konkurentsivõimelist turismi arendava Euroopa piirkondade võrgustiku (ingliskeelne lühend NECSTouR) kogemus;

| 26. | võtab teadmiseks Euroopa pärandi märgise ja Euroopa turismi kvaliteedimärgise loomise, sest see peaks andma turismisihtkohtadele stiimuli kasutada säästlikke tavasid ning aitaks tõsta Euroopa mainet kvaliteetse turismikohana. Komitee peab siiski väga oluliseks, et märgise lisaväärtust uuritaks ja selgitataks täpsemalt ning selle andmiseks kehtestataks ranged kriteeriumid, et vältida selle maine langemist; |
| --- | --- |

26.

võtab teadmiseks Euroopa pärandi märgise ja Euroopa turismi kvaliteedimärgise loomise, sest see peaks andma turismisihtkohtadele stiimuli kasutada säästlikke tavasid ning aitaks tõsta Euroopa mainet kvaliteetse turismikohana. Komitee peab siiski väga oluliseks, et märgise lisaväärtust uuritaks ja selgitataks täpsemalt ning selle andmiseks kehtestataks ranged kriteeriumid, et vältida selle maine langemist;

| 27. | leiab, et kui soovitakse tagada mõlema algatuse usaldusväärsus, siis tuleb kriteeriumide väljatöötamisse kaasata kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, eelkõige aga NECSTouR. Samuti märgib, et Regioonide Komitee peab ELi kohalike ja piirkondlike esindajate koguna olema kvaliteedimärgise andmise eest vastutavas organis esindatud; |
| --- | --- |

27.

leiab, et kui soovitakse tagada mõlema algatuse usaldusväärsus, siis tuleb kriteeriumide väljatöötamisse kaasata kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, eelkõige aga NECSTouR. Samuti märgib, et Regioonide Komitee peab ELi kohalike ja piirkondlike esindajate koguna olema kvaliteedimärgise andmise eest vastutavas organis esindatud;

| 28. | rõhutab, et paranema peab kõikide teenuste kvaliteet, et Euroopa turismisihtkohad saaksid selge konkurentsieelise ja et tõuseks Euroopa maine kvaliteetsete turismisihtkohtade kogumina. Sellega seoses märgib, et eelkõige tuleb arvestada eakamate turistide (2020. aastaks peaks Euroopas üle 65 aastaste inimeste arv tõusma 20 %-ni elanikkonnast) ja puuetega inimestega (8); |
| --- | --- |

28.

rõhutab, et paranema peab kõikide teenuste kvaliteet, et Euroopa turismisihtkohad saaksid selge konkurentsieelise ja et tõuseks Euroopa maine kvaliteetsete turismisihtkohtade kogumina. Sellega seoses märgib, et eelkõige tuleb arvestada eakamate turistide (2020. aastaks peaks Euroopas üle 65 aastaste inimeste arv tõusma 20 %-ni elanikkonnast) ja puuetega inimestega (8);

| 29. | palub Euroopa Komisjonil Euroopa turismi uue tegevuskava koostamisel tugevdada tarbijate õiguste kaitse süsteeme; |
| --- | --- |

29.

palub Euroopa Komisjonil Euroopa turismi uue tegevuskava koostamisel tugevdada tarbijate õiguste kaitse süsteeme;

| 30. | rõhutab vajadust tugevdada Euroopa Liidu koostööd peamistel olemasolevatel ja võimalikel turgudel (USA, Hiina, Venemaa, India ja Brasiilia) ning naaberriikidega, eelkõige aga Vahemere riikidega, et edendada jätkusuutliku turismi mudeleid ja keskkonnakaitset, arvestades et selle positiivset mõju on võimalik saavutada ainult koos samasuguse pühendumuse ja vastutustundega tegutsedes; |
| --- | --- |

30.

rõhutab vajadust tugevdada Euroopa Liidu koostööd peamistel olemasolevatel ja võimalikel turgudel (USA, Hiina, Venemaa, India ja Brasiilia) ning naaberriikidega, eelkõige aga Vahemere riikidega, et edendada jätkusuutliku turismi mudeleid ja keskkonnakaitset, arvestades et selle positiivset mõju on võimalik saavutada ainult koos samasuguse pühendumuse ja vastutustundega tegutsedes;

Tõsta Euroopa mainet ja nähtavust

| 31. | nõustub komisjoniga, et Euroopa mainet ja nähtavust on turismitööstuse konkurentsivõime pärast vaja tõsta ning toetab eesmärki parandada Euroopa mainet jätkusuutlikkuse, kvaliteedi ja selliste kavandatud meetmete abil nagu tõeline Euroopa kaubamärk, mis kõrvuti liikmesriikide riiklike kaubamärkidega täiendaks riikliku ja piirkondliku tasandi meetmeid; |
| --- | --- |

31.

nõustub komisjoniga, et Euroopa mainet ja nähtavust on turismitööstuse konkurentsivõime pärast vaja tõsta ning toetab eesmärki parandada Euroopa mainet jätkusuutlikkuse, kvaliteedi ja selliste kavandatud meetmete abil nagu tõeline Euroopa kaubamärk, mis kõrvuti liikmesriikide riiklike kaubamärkidega täiendaks riikliku ja piirkondliku tasandi meetmeid;

| 32. | palub Euroopa Komisjonil pakkuda Euroopa kaubamärgi väljaspool reklaamimiseks erimeetmeid, mis ei tohi siiski viia ELi siseste sihtkohtade vaheliste konkurentsimoonutusteni; |
| --- | --- |

32.

palub Euroopa Komisjonil pakkuda Euroopa kaubamärgi väljaspool reklaamimiseks erimeetmeid, mis ei tohi siiski viia ELi siseste sihtkohtade vaheliste konkurentsimoonutusteni;

| 33. | toetab internetiportaali visiteurope.com reklaamimist ning eelkõige kooskõlastatud osalemist rahvusvahelistel üritustel või turismimessidel jmt, kaasates sinna kõik asjaomased kohalikul ja piirkondlikul tasandil tegutsejad; |
| --- | --- |

33.

toetab internetiportaali visiteurope.com reklaamimist ning eelkõige kooskõlastatud osalemist rahvusvahelistel üritustel või turismimessidel jmt, kaasates sinna kõik asjaomased kohalikul ja piirkondlikul tasandil tegutsejad;

Kasutada ELi finantspoliitikat ja -instrumente senisest tõhusamalt

| 34. | nõustub komisjoniga, et ELi rahastamise vahendeid tuleb turismi valdkonnas senisest tõhusamalt kasutada. Maapiirkondade puhul tuleks arvestada Euroopa maaelu arengu põllumajandusfondi (EAFRD) pakutavate võimalustega, arvestades et turism tähendab asjaomastele piirkondadele reaalset võimalust luua uusi töökohti ja anda sissetulekut. Sama oluliseks peab komitee Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) kasutamist personali koolitamiseks; |
| --- | --- |

34.

nõustub komisjoniga, et ELi rahastamise vahendeid tuleb turismi valdkonnas senisest tõhusamalt kasutada. Maapiirkondade puhul tuleks arvestada Euroopa maaelu arengu põllumajandusfondi (EAFRD) pakutavate võimalustega, arvestades et turism tähendab asjaomastele piirkondadele reaalset võimalust luua uusi töökohti ja anda sissetulekut. Sama oluliseks peab komitee Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) kasutamist personali koolitamiseks;

| 35. | samuti peab vajalikuks arvestada nende märkustega arutelus tulevase regionaalpoliitika ja selle rakendamisvõimaluste üle. Arvesse tuleks võtta piirkondade spetsialiseerumist temaatiliste turismitoodete arendamisel, olgu need seotud sotsiaal-, loodus-, maa-, äri-, tervise-, kultuuri- või muu turismiga. Praegu tundub Euroopale kõige iseloomulikum olevat viimatimainitu, kultuuriturism, mis hõlmab piirkonna majandusstruktuuri kuuluva arhitektuuri-, etnograafia- ja tööstuspärandi. Komitee rõhutab vajadust tagada dubleerimise ning vastuolude vältimiseks erinevate rahastamisallikate kooskõlastamine ja tõhusus. |
| --- | --- |

35.

samuti peab vajalikuks arvestada nende märkustega arutelus tulevase regionaalpoliitika ja selle rakendamisvõimaluste üle. Arvesse tuleks võtta piirkondade spetsialiseerumist temaatiliste turismitoodete arendamisel, olgu need seotud sotsiaal-, loodus-, maa-, äri-, tervise-, kultuuri- või muu turismiga. Praegu tundub Euroopale kõige iseloomulikum olevat viimatimainitu, kultuuriturism, mis hõlmab piirkonna majandusstruktuuri kuuluva arhitektuuri-, etnograafia- ja tööstuspärandi. Komitee rõhutab vajadust tagada dubleerimise ning vastuolude vältimiseks erinevate rahastamisallikate kooskõlastamine ja tõhusus.

Brüssel, 27. jaanuar 2011

Regioonide Komitee president

Mercedes BRESSO

---

(1)  KOM(2010) 352.

1

(2)  2009. aasta septembri uuring ELi turismitööstuse konkurentsivõime kohta.

2

(3)  Maailma Turismiorganisatsiooni uurimus maailma turismitööstuse kohta, 8. köide, jaanuar 2010.

3

(4)  Idem.

4

(5)  CdR 83/2009 fin.

5

(6)  Konkurentsivõime nõukogu järeldused Euroopa turismi uue tegevuskava kohta, Luxembourg, 12. oktoober 2010.

6

(7)  Madridi deklaratsioon, mis võeti vastu Madridis Hispaania eesistumise raames 2010. aasta aprillis toimunud ministrite mitteametlikul koosolekul „Sotsiaalselt vastutustundlik turismimudel”.

7

(8)  „EUROOPA 2020. AASTAL – Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia”, märts 2010.

8

---

| 2.4.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 104/18 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 104/18

---

Regioonide Komitee arvamus „Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused Aserbaidžaanis ning Euroopa Liidu ja Aserbaidžaani koostöö areng”

2011/C 104/04

REGIOONIDE KOMITEE

| — | märgib, et riik on jäänud maha Euroopa naabruspoliitika tegevuskavas kehtestatud reformide läbiviimisel õigusriigi, demokraatia, korruptsioonivastase võitluse ja inimõiguste valdkonnas. Kohtu ja meedia sõltumatuse puudumine takistab samuti demokraatliku õigusriigi loomist. Edusamme on siiski tehtud maksustamise ja majandusliku stabiilsuse valdkonnas. Samas innustab komitee Aserbaidžaani valitsust jätkama ELi, Euroopa Nõukogu ja Veneetsia komisjoni soovituste rakendamist; |
| --- | --- |

—

märgib, et riik on jäänud maha Euroopa naabruspoliitika tegevuskavas kehtestatud reformide läbiviimisel õigusriigi, demokraatia, korruptsioonivastase võitluse ja inimõiguste valdkonnas. Kohtu ja meedia sõltumatuse puudumine takistab samuti demokraatliku õigusriigi loomist. Edusamme on siiski tehtud maksustamise ja majandusliku stabiilsuse valdkonnas. Samas innustab komitee Aserbaidžaani valitsust jätkama ELi, Euroopa Nõukogu ja Veneetsia komisjoni soovituste rakendamist;

| — | tervitab häid tulemusi ELi partnerlusprogrammide kasutamisel ning innustab Aserbaidžaani valitsust seda tulevikus jätkama; |
| --- | --- |

—

tervitab häid tulemusi ELi partnerlusprogrammide kasutamisel ning innustab Aserbaidžaani valitsust seda tulevikus jätkama;

| — | on mures kohalikele omavalitsustele seadusega antud väga piiratud volituste pärast. Tegelikkuses on nende volitused veelgi piiratumad ning parimal juhul seotud kohalike maanteede, surnuaedade ja parkide hoolduse ning sotsiaalteenuste mõningate aspektidega, millega keskvalitsus ei tegele. Enamikul juhtudel puudub kohalikel omavalitsustel piisav suutlikkus, pädevus ja oskus isegi seadusega sätestatud väheste ülesannete täitmiseks; |
| --- | --- |

—

on mures kohalikele omavalitsustele seadusega antud väga piiratud volituste pärast. Tegelikkuses on nende volitused veelgi piiratumad ning parimal juhul seotud kohalike maanteede, surnuaedade ja parkide hoolduse ning sotsiaalteenuste mõningate aspektidega, millega keskvalitsus ei tegele. Enamikul juhtudel puudub kohalikel omavalitsustel piisav suutlikkus, pädevus ja oskus isegi seadusega sätestatud väheste ülesannete täitmiseks;

| — | kutsub Aserbaidžaani valitsust üles koostama koos ELi ja Euroopa Nõukogu ekspertide abiga kõikehõlmava strateegia kohaliku tasandi valitsemise parandamiseks ja demokraatia suurendamiseks, seades sellele realistlikud eesmärgid ja täitmise tähtajad. |
| --- | --- |

—

kutsub Aserbaidžaani valitsust üles koostama koos ELi ja Euroopa Nõukogu ekspertide abiga kõikehõlmava strateegia kohaliku tasandi valitsemise parandamiseks ja demokraatia suurendamiseks, seades sellele realistlikud eesmärgid ja täitmise tähtajad.

| Raportöör | : | Gordon Keymer (UK/NI), Tandridge'i piirkonna volikogu liige |
| --- | --- | --- |

Raportöör

:

Gordon Keymer (UK/NI), Tandridge'i piirkonna volikogu liige

I.   POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

Taust – Aserbaidžaan ja Euroopa

| 1. | tunnustab Aserbaidžaani ajaloolist pärandit, kaasa arvatud ilmaliku parlamentaarse vabariigi kogemust; |
| --- | --- |

1.

tunnustab Aserbaidžaani ajaloolist pärandit, kaasa arvatud ilmaliku parlamentaarse vabariigi kogemust;

| 2. | meenutab, et Aserbaidžaani ja ELi suhted said ametlikult alguse partnerlus- ja koostöölepingu allkirjastamisega 1996. aastal. Leping jõustus 1999. aastal, luues õigusliku aluse ELi ja Aserbaidžaani poliitilistele suhetele, mis nüüd kuuluvad Euroopa naabruspoliitika alla; |
| --- | --- |

2.

meenutab, et Aserbaidžaani ja ELi suhted said ametlikult alguse partnerlus- ja koostöölepingu allkirjastamisega 1996. aastal. Leping jõustus 1999. aastal, luues õigusliku aluse ELi ja Aserbaidžaani poliitilistele suhetele, mis nüüd kuuluvad Euroopa naabruspoliitika alla;

| 3. | märgib, et riik on jäänud maha Euroopa naabruspoliitika tegevuskavas kehtestatud reformide läbiviimisel õigusriigi, demokraatia, korruptsioonivastase võitluse ja inimõiguste valdkonnas. Kohtu ja meedia sõltumatuse puudumine takistab samuti demokraatliku õigusriigi loomist. Edusamme on siiski tehtud maksustamise ja majandusliku stabiilsuse valdkonnas. Samas innustab komitee Aserbaidžaani valitsust jätkama ELi, Euroopa Nõukogu ja Veneetsia komisjoni soovituste rakendamist; |
| --- | --- |

3.

märgib, et riik on jäänud maha Euroopa naabruspoliitika tegevuskavas kehtestatud reformide läbiviimisel õigusriigi, demokraatia, korruptsioonivastase võitluse ja inimõiguste valdkonnas. Kohtu ja meedia sõltumatuse puudumine takistab samuti demokraatliku õigusriigi loomist. Edusamme on siiski tehtud maksustamise ja majandusliku stabiilsuse valdkonnas. Samas innustab komitee Aserbaidžaani valitsust jätkama ELi, Euroopa Nõukogu ja Veneetsia komisjoni soovituste rakendamist;

| 4. | tervitab häid tulemusi ELi partnerlusprogrammide kasutamisel ning innustab Aserbaidžaani valitsust seda tulevikus jätkama; |
| --- | --- |

4.

tervitab häid tulemusi ELi partnerlusprogrammide kasutamisel ning innustab Aserbaidžaani valitsust seda tulevikus jätkama;

| 5. | kutsub Aserbaidžaani valitsust üles toetama kohalikke omavalitsusi neile avatud erinevates ELi programmides osalemiseks ning innustama omavalitsusi tihedamale koostööle Euroopa Komisjoniga; |
| --- | --- |

5.

kutsub Aserbaidžaani valitsust üles toetama kohalikke omavalitsusi neile avatud erinevates ELi programmides osalemiseks ning innustama omavalitsusi tihedamale koostööle Euroopa Komisjoniga;

Kohaliku tasandi valitsemine

| 6. | täheldab kahe paralleelse valitsemissüsteemi olemasolu kohalikul tasandil. Üks koosneb valitud ja kodanike (üldsuse) ning riigi parlamendi ees vastutust kandvatest omavalitsustest (Milli Mejlis), millel on kodanikele teenuste osutamisel väga piiratud volitused. Teine koosneb kohalikest täitevasutustest, mis on osa riigi juhtimisstruktuurist, mille nimetab president otse; |
| --- | --- |

6.

täheldab kahe paralleelse valitsemissüsteemi olemasolu kohalikul tasandil. Üks koosneb valitud ja kodanike (üldsuse) ning riigi parlamendi ees vastutust kandvatest omavalitsustest (Milli Mejlis), millel on kodanikele teenuste osutamisel väga piiratud volitused. Teine koosneb kohalikest täitevasutustest, mis on osa riigi juhtimisstruktuurist, mille nimetab president otse;

| 7. | on mures kohalikele omavalitsustele seadusega antud väga piiratud volituste pärast. Tegelikkuses on nende volitused veelgi piiratumad ning parimal juhul seotud kohalike maanteede, surnuaedade ja parkide hoolduse ning sotsiaalteenuste mõningate aspektidega, millega keskvalitsus ei tegele. Enamikul juhtudel puudub kohalikel omavalitsustel piisav suutlikkus, pädevus ja oskus isegi seadusega sätestatud väheste ülesannete täitmiseks; |
| --- | --- |

7.

on mures kohalikele omavalitsustele seadusega antud väga piiratud volituste pärast. Tegelikkuses on nende volitused veelgi piiratumad ning parimal juhul seotud kohalike maanteede, surnuaedade ja parkide hoolduse ning sotsiaalteenuste mõningate aspektidega, millega keskvalitsus ei tegele. Enamikul juhtudel puudub kohalikel omavalitsustel piisav suutlikkus, pädevus ja oskus isegi seadusega sätestatud väheste ülesannete täitmiseks;

Tugevad kohalikud omavalitsused

| 8. | leiab, et tugev, demokraatlik, delegeeritud volitustega kohalik omavalitsus on oluline, et innustada kodanike kaasatust oma piirkondades ning suurendada kohalikest valimistest osavõttu; |
| --- | --- |

8.

leiab, et tugev, demokraatlik, delegeeritud volitustega kohalik omavalitsus on oluline, et innustada kodanike kaasatust oma piirkondades ning suurendada kohalikest valimistest osavõttu;

| 9. | kutsub Euroopa Komisjoni üles toetama haridusprogrammide väljatöötamist ja rakendamist, et tutvustada kodanikele kohalike omavalitsuste rolli ja ülesandeid ning kodanike õigusi ja kohaliku tasandi otsustusprotsessis osalemise viise; |
| --- | --- |

9.

kutsub Euroopa Komisjoni üles toetama haridusprogrammide väljatöötamist ja rakendamist, et tutvustada kodanikele kohalike omavalitsuste rolli ja ülesandeid ning kodanike õigusi ja kohaliku tasandi otsustusprotsessis osalemise viise;

| 10. | kutsub Aserbaidžaani valitsust ja Euroopa Komisjoni üles jätkuvalt suurendama kohalike omavalitsuste suutlikkust, et see oleks piisav vähemalt praeguste, seadusega ette nähtud piiratud teenuste asjakohaseks pakkumiseks, asetades rõhu vastutuse, läbipaistvuse ja kodanike osaluse suurendamise küsimustele, sellele lisaks tuleks aga luua ka tingimused iseseisva omavalitsuse arenguks; |
| --- | --- |

10.

kutsub Aserbaidžaani valitsust ja Euroopa Komisjoni üles jätkuvalt suurendama kohalike omavalitsuste suutlikkust, et see oleks piisav vähemalt praeguste, seadusega ette nähtud piiratud teenuste asjakohaseks pakkumiseks, asetades rõhu vastutuse, läbipaistvuse ja kodanike osaluse suurendamise küsimustele, sellele lisaks tuleks aga luua ka tingimused iseseisva omavalitsuse arenguks;

| 11. | kutsub Aserbaidžaani valitsust üles koostama koos ELi ja Euroopa Nõukogu ekspertide abiga kõikehõlmava strateegia kohaliku tasandi valitsemise parandamiseks ja demokraatia suurendamiseks, seades sellele realistlikud eesmärgid ja täitmise tähtajad; |
| --- | --- |

11.

kutsub Aserbaidžaani valitsust üles koostama koos ELi ja Euroopa Nõukogu ekspertide abiga kõikehõlmava strateegia kohaliku tasandi valitsemise parandamiseks ja demokraatia suurendamiseks, seades sellele realistlikud eesmärgid ja täitmise tähtajad;

| 12. | soovitab luua sõltumatu institutsiooni, mis tegeleb üksnes Aserbaidžaani kohalike omavalitsuste parendamise ja arendamisega. Sellise organisatsiooni tööd peaksid jälgima ühiselt kohalike omavalitsuste kolm riiklikku liitu; |
| --- | --- |

12.

soovitab luua sõltumatu institutsiooni, mis tegeleb üksnes Aserbaidžaani kohalike omavalitsuste parendamise ja arendamisega. Sellise organisatsiooni tööd peaksid jälgima ühiselt kohalike omavalitsuste kolm riiklikku liitu;

| 13. | mõistab, et kohalike omavalitsuste riiklike liitude arvu tuleb vähendada kolmelt ühele, ning leiab, et enne seda tuleb hoolikalt kaaluda, kuidas tagada selline riikliku liidu struktuur, mis võimaldab liikmete võimalikult ulatuslikku kaasamist ning kõigi omavalitsuste võrdset esindatust; |
| --- | --- |

13.

mõistab, et kohalike omavalitsuste riiklike liitude arvu tuleb vähendada kolmelt ühele, ning leiab, et enne seda tuleb hoolikalt kaaluda, kuidas tagada selline riikliku liidu struktuur, mis võimaldab liikmete võimalikult ulatuslikku kaasamist ning kõigi omavalitsuste võrdset esindatust;

| 14. | rõhutab oma pühendumust Aserbaidžaani kohalike omavalitsuste ning Euroopa Liidu kohalike või piirkondlike omavalitsuste koostöö toetamisele, et edendada omavalitsustasandi tugevat ja demokraatlikku valitsemistava; |
| --- | --- |

14.

rõhutab oma pühendumust Aserbaidžaani kohalike omavalitsuste ning Euroopa Liidu kohalike või piirkondlike omavalitsuste koostöö toetamisele, et edendada omavalitsustasandi tugevat ja demokraatlikku valitsemistava;

| 15. | kutsub Euroopa Komisjoni ja Aserbaidžaani valitsust üles toetama programme teenuste pakkumise parimate tavade tutvustamiseks Aserbaidžaani ja ELi kohalike omavalitsuste vahel ning samuti riigi sees, võimaldades oskusteabe edastamist kohalikelt täitevasutustelt omavalitsustele. Selleks et praktiliselt suurendada kohalike omavalitsuste suutlikkust, soovitab komitee võtta arvesse ELi ja Aserbaidžaani kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindajate ja ekspertide kohtumiste käigus saadud kogemuste vahetamise tulemusi; |
| --- | --- |

15.

kutsub Euroopa Komisjoni ja Aserbaidžaani valitsust üles toetama programme teenuste pakkumise parimate tavade tutvustamiseks Aserbaidžaani ja ELi kohalike omavalitsuste vahel ning samuti riigi sees, võimaldades oskusteabe edastamist kohalikelt täitevasutustelt omavalitsustele. Selleks et praktiliselt suurendada kohalike omavalitsuste suutlikkust, soovitab komitee võtta arvesse ELi ja Aserbaidžaani kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindajate ja ekspertide kohtumiste käigus saadud kogemuste vahetamise tulemusi;

| 16. | väljendab kahetsust selle pärast, et kuigi omavalitsusüksuste arvu Aserbaidžaanis on vähendatud, ei ole sellele järgnenud kohalike täitevasutuste arvu sarnast vähenemist; |
| --- | --- |

16.

väljendab kahetsust selle pärast, et kuigi omavalitsusüksuste arvu Aserbaidžaanis on vähendatud, ei ole sellele järgnenud kohalike täitevasutuste arvu sarnast vähenemist;

| 17. | innustab volituste ülekandmist kohalikelt täitevasutustelt kohalikul tasandil valitud volikogudele, et suurendada ja tugevdada kohalikku demokraatiat Aserbaidžaanis; |
| --- | --- |

17.

innustab volituste ülekandmist kohalikelt täitevasutustelt kohalikul tasandil valitud volikogudele, et suurendada ja tugevdada kohalikku demokraatiat Aserbaidžaanis;

Kohaliku tasandi rahalised vahendid

| 18. | on mures Aserbaidžaani omavalitsuste rahalise olukorra halvenemise pärast, kuna märkimisväärselt on vähenenud eelarve kogutulu ja omavalitsuste tulu elaniku kohta; |
| --- | --- |

18.

on mures Aserbaidžaani omavalitsuste rahalise olukorra halvenemise pärast, kuna märkimisväärselt on vähenenud eelarve kogutulu ja omavalitsuste tulu elaniku kohta;

| 19. | leiab, et tugev ja elujõuline kohalik omavalitsus vajab usaldusväärset, piisavat ja õiglast kohalikku rahastamisvoogu, sealhulgas tugevat kohalikku maksubaasi, et pakkuda kvaliteetseid kohalikke teenuseid, mis tugevdavad kohalike volikogude otsustusõigust ja kaasatust oma kogukonda. Valitsuse toetusi tuleks maksta nii, et kohalikud volikogud saaksid iseseisvalt oma eelarvet kavandada piisavalt pikaks perioodiks; |
| --- | --- |

19.

leiab, et tugev ja elujõuline kohalik omavalitsus vajab usaldusväärset, piisavat ja õiglast kohalikku rahastamisvoogu, sealhulgas tugevat kohalikku maksubaasi, et pakkuda kvaliteetseid kohalikke teenuseid, mis tugevdavad kohalike volikogude otsustusõigust ja kaasatust oma kogukonda. Valitsuse toetusi tuleks maksta nii, et kohalikud volikogud saaksid iseseisvalt oma eelarvet kavandada piisavalt pikaks perioodiks;

| 20. | on rahul Aserbaidžaani valitsuse jõupingutustega äriinvesteeringute suurendamise nimel ning leiab, et need äriettevõtted peaksid andma teatava läbipaistva panuse oma kohaliku omavalitsuse rahastamisse, et edendada häid töösuhteid ettevõtete ja nende kohaliku omavalitsuse vahel ning arendada kohalikke kogukondi; |
| --- | --- |

20.

on rahul Aserbaidžaani valitsuse jõupingutustega äriinvesteeringute suurendamise nimel ning leiab, et need äriettevõtted peaksid andma teatava läbipaistva panuse oma kohaliku omavalitsuse rahastamisse, et edendada häid töösuhteid ettevõtete ja nende kohaliku omavalitsuse vahel ning arendada kohalikke kogukondi;

| 21. | leiab, et omavalitsuste hooned peaksid kuuluma omavalitsuste omandisse, et nad saaksid oma tegevust paremini planeerida; |
| --- | --- |

21.

leiab, et omavalitsuste hooned peaksid kuuluma omavalitsuste omandisse, et nad saaksid oma tegevust paremini planeerida;

Kohalik demokraatia

| 22. | märgib, et hoolimata mõningate tehniliste aspektide paranemisest ei ole ühedki kohalikud valimised vastanud rahvusvahelistele standarditele, ning kutsub Aserbaidžaani valitsust üles lihtsustama kandidaatide ülesseadmise menetlusi, tagama valimiseelsete kampaaniate jaoks ettenähtud vahendite õiglasema jaotamise kõigile parteidele ja/või kandidaatidele, võimaldama valimiste ja eelkõige häälte lugemise protsessi sõltumatuid vaatlusi, lubades kandidaatidel või nende volitatud esindajatel viibida häälte lugemise juures, ning samuti toimima vastavalt komitee/kongressi ühise valimisvaatlusmissiooni järeldustele; |
| --- | --- |

22.

märgib, et hoolimata mõningate tehniliste aspektide paranemisest ei ole ühedki kohalikud valimised vastanud rahvusvahelistele standarditele, ning kutsub Aserbaidžaani valitsust üles lihtsustama kandidaatide ülesseadmise menetlusi, tagama valimiseelsete kampaaniate jaoks ettenähtud vahendite õiglasema jaotamise kõigile parteidele ja/või kandidaatidele, võimaldama valimiste ja eelkõige häälte lugemise protsessi sõltumatuid vaatlusi, lubades kandidaatidel või nende volitatud esindajatel viibida häälte lugemise juures, ning samuti toimima vastavalt komitee/kongressi ühise valimisvaatlusmissiooni järeldustele;

| 23. | innustab laiemat meediat suurendama nii valimistest osavõttu kui ka opositsioonikandidaatide arvu, ning kutsub Aserbaidžaani võime üles täielikult täitma OSCE kohustusi seoses meediavabadusega; |
| --- | --- |

23.

innustab laiemat meediat suurendama nii valimistest osavõttu kui ka opositsioonikandidaatide arvu, ning kutsub Aserbaidžaani võime üles täielikult täitma OSCE kohustusi seoses meediavabadusega;

| 24. | on rahul nii võimul oleva kui ka opositsioonipartei teadlike jõupingutustega naiskandidaatide arvu suurendamiseks viimastel kohalike omavalitsuste valimistel, mille tulemusena suurenes järsult naiste saadud kohtade arv; |
| --- | --- |

24.

on rahul nii võimul oleva kui ka opositsioonipartei teadlike jõupingutustega naiskandidaatide arvu suurendamiseks viimastel kohalike omavalitsuste valimistel, mille tulemusena suurenes järsult naiste saadud kohtade arv;

| 25. | tervitab Aserbaidžaani presidendile alluva valitsusväliste organisatsioonide riigiabinõukogu sisseviimist ja finantsabi eraldamist, kuid on mures märgatavate puuduste pärast valitsusväliste organisatsioonide registreerimisega seotud tavades; |
| --- | --- |

25.

tervitab Aserbaidžaani presidendile alluva valitsusväliste organisatsioonide riigiabinõukogu sisseviimist ja finantsabi eraldamist, kuid on mures märgatavate puuduste pärast valitsusväliste organisatsioonide registreerimisega seotud tavades;

| 26. | leiab, et pärast konfliktile lahenduse leidmist on vaja oluliselt toetada Mägi-Karabahhia ja seitsme seda ümbritseva piirkonna kohalikke omavalitsusi; |
| --- | --- |

26.

leiab, et pärast konfliktile lahenduse leidmist on vaja oluliselt toetada Mägi-Karabahhia ja seitsme seda ümbritseva piirkonna kohalikke omavalitsusi;

Kohalik transport ja keskkond

| 27. | innustab investeeringute tegemist piirkondlikku transpordisüsteemi, et suurendada kohalikku majandusarengut; |
| --- | --- |

27.

innustab investeeringute tegemist piirkondlikku transpordisüsteemi, et suurendada kohalikku majandusarengut;

| 28. | märgib, et piirkondlik lennutransport on Aserbaidžaanis eriti oluline seoses riigi geograafilise eripäraga. Samuti on sellel märkimisväärseid eeliseid tööhõive ja sotsiaalse ühtekuuluvuse suurendamisel; |
| --- | --- |

28.

märgib, et piirkondlik lennutransport on Aserbaidžaanis eriti oluline seoses riigi geograafilise eripäraga. Samuti on sellel märkimisväärseid eeliseid tööhõive ja sotsiaalse ühtekuuluvuse suurendamisel;

| 29. | märgib, et kohalikel omavalitsustel on võtmeroll keskkonnaküsimuste käsitlemisel, ning innustab Aserbaidžaani valitsust kaasama omavalitsused piirkondlike arenguprogrammide kavandamisse ja elluviimisse. |
| --- | --- |

29.

märgib, et kohalikel omavalitsustel on võtmeroll keskkonnaküsimuste käsitlemisel, ning innustab Aserbaidžaani valitsust kaasama omavalitsused piirkondlike arenguprogrammide kavandamisse ja elluviimisse.

Brüssel, 27. jaanuar 2011

Regioonide Komitee president

Mercedes BRESSO

---

| 2.4.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 104/21 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 104/21

---

Regioonide Komitee arvamus teemal „Teadusuuringute raamprogrammide rakendamise lihtsustamine”

2011/C 104/05

REGIOONIDE KOMITEE

| — | tervitab kavatsust hõlbustada institutsioonidevahelist arutelu programmieeskirjade haldus- ja finantsalase lihtsustamise teemal; |
| --- | --- |

—

tervitab kavatsust hõlbustada institutsioonidevahelist arutelu programmieeskirjade haldus- ja finantsalase lihtsustamise teemal;

| — | märgib, et keerukus on iseenesest suur vigade ja kõrvalekallete põhjustaja; |
| --- | --- |

—

märgib, et keerukus on iseenesest suur vigade ja kõrvalekallete põhjustaja;

| — | tunnistab, et oluline on eristada viga ja pettust ning edendada terviklikkuse ja usalduse kultuuri; |
| --- | --- |

—

tunnistab, et oluline on eristada viga ja pettust ning edendada terviklikkuse ja usalduse kultuuri;

| — | toetab Euroopa Parlamendi soovitatud teaduslikel ja tehnilistel aspektidel või teaduslikel ja uuenduslikel aspektidel põhinevat rahastamist, mille puhul asetatakse rõhk teaduslikele ja tehnilistele kvaliteedikriteeriumidele, tuginetakse realistlikele haldustavadele, tunnistatakse teaduse, tehnoloogia arengu ja turul levimise ühisjooni ja erinevusi; |
| --- | --- |

—

toetab Euroopa Parlamendi soovitatud teaduslikel ja tehnilistel aspektidel või teaduslikel ja uuenduslikel aspektidel põhinevat rahastamist, mille puhul asetatakse rõhk teaduslikele ja tehnilistele kvaliteedikriteeriumidele, tuginetakse realistlikele haldustavadele, tunnistatakse teaduse, tehnoloogia arengu ja turul levimise ühisjooni ja erinevusi;

| — | rõhutab, et tulemuslikkusele ei tohiks anda hinnangut mitte lihtsalt tipptaseme saavutamise alusel teadusuuringutes, vaid ka teadusuuringute suutlikkuse ja toetuste vastuvõtmise potentsiaali loomise alusel ELi kõikidel territooriumidel kooskõlas territoriaalse ühtekuuluvuse põhimõttega; |
| --- | --- |

—

rõhutab, et tulemuslikkusele ei tohiks anda hinnangut mitte lihtsalt tipptaseme saavutamise alusel teadusuuringutes, vaid ka teadusuuringute suutlikkuse ja toetuste vastuvõtmise potentsiaali loomise alusel ELi kõikidel territooriumidel kooskõlas territoriaalse ühtekuuluvuse põhimõttega;

| — | kiidab heaks allprogrammi „Võimekus” lähenemispiirkondade teadusuuringute potentsiaali programmi; |
| --- | --- |

—

kiidab heaks allprogrammi „Võimekus” lähenemispiirkondade teadusuuringute potentsiaali programmi;

| — | teeb ettepaneku, et järgmise raamprogrammiga võiks kõnealuseid programme veelgi laiendada ja lisada süsteemi, millega laiendatakse teadusuuringutes mahajäänud piirkondade pädevate partnerite osalemist projektides ja programmides, mida juhivad nende paremini tuntud, tipptasemel partnerid mentoriprogrammide või muude vahendite abil; märgib sellega seoses kohalike ja piirkondlike osalejate potentsiaali tippkeskustega seotud pädevuskeskuste edendamisel. |
| --- | --- |

—

teeb ettepaneku, et järgmise raamprogrammiga võiks kõnealuseid programme veelgi laiendada ja lisada süsteemi, millega laiendatakse teadusuuringutes mahajäänud piirkondade pädevate partnerite osalemist projektides ja programmides, mida juhivad nende paremini tuntud, tipptasemel partnerid mentoriprogrammide või muude vahendite abil; märgib sellega seoses kohalike ja piirkondlike osalejate potentsiaali tippkeskustega seotud pädevuskeskuste edendamisel.

| Raportöör | : | Fiona O'Loughlin (IE/ALDE), Kildare'i krahvkonnanõukogu ja Kesk-Ida piirkondliku omavalitsuse liige |
| --- | --- | --- |
| Viitedokument | : | Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele – Teadusuuringute raamprogrammide rakendamise lihtsustamine
  KOM(2010) 187 lõplik |

Raportöör

:

Fiona O'Loughlin (IE/ALDE), Kildare'i krahvkonnanõukogu ja Kesk-Ida piirkondliku omavalitsuse liige

Viitedokument

:

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele – Teadusuuringute raamprogrammide rakendamise lihtsustamine

KOM(2010) 187 lõplik

I   POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | tervitab komisjoni teatises teadusuuringute raamprogrammide rakendamise lihtsustamise kohta väljendatud kavatsust hõlbustada institutsioonidevahelist arutelu programmieeskirjade haldus- ja finantsalase lihtsustamise teemal; |
| --- | --- |

1.

tervitab komisjoni teatises teadusuuringute raamprogrammide rakendamise lihtsustamise kohta väljendatud kavatsust hõlbustada institutsioonidevahelist arutelu programmieeskirjade haldus- ja finantsalase lihtsustamise teemal;

| 2. | tunnistab, et paljud lihtsustused on juba kasutusele võetud ja selle tulemuseks on seitsmenda raamprogrammi täiustused, ning nõustub, et läheb aega, kuni teatavad meetmed hakkavad tegelikku mõju avaldama, kuid rõhutab, et seitsmes raamprogramm on samas ka keerukas programm, mille haldamist iseloomustab endiselt ülemäärane bürokraatia, madal riskitaluvus, vähene tõhusus ja põhjendamatud viivitused; |
| --- | --- |

2.

tunnistab, et paljud lihtsustused on juba kasutusele võetud ja selle tulemuseks on seitsmenda raamprogrammi täiustused, ning nõustub, et läheb aega, kuni teatavad meetmed hakkavad tegelikku mõju avaldama, kuid rõhutab, et seitsmes raamprogramm on samas ka keerukas programm, mille haldamist iseloomustab endiselt ülemäärane bürokraatia, madal riskitaluvus, vähene tõhusus ja põhjendamatud viivitused;

| 3. | rõhutab, et seitsmenda raamprogrammi suhtes kohaldatavad eeskirjad ja menetlused, selle atraktiivsus tulevaste osalejate jaoks ja läbiviidavate teadusuuringute kvaliteet on üksteisega otseselt seotud. Komitee rõhutab sellega seoses, et lihtsustamise keskmes peab seisma lõppkasutaja (toetusesaaja) ja lihtsustamisest saadav tulu peab olema suurem kui selle rakendamise kulud; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et seitsmenda raamprogrammi suhtes kohaldatavad eeskirjad ja menetlused, selle atraktiivsus tulevaste osalejate jaoks ja läbiviidavate teadusuuringute kvaliteet on üksteisega otseselt seotud. Komitee rõhutab sellega seoses, et lihtsustamise keskmes peab seisma lõppkasutaja (toetusesaaja) ja lihtsustamisest saadav tulu peab olema suurem kui selle rakendamise kulud;

| 4. | on seisukohal, et muutuste ja lihtsustuste ajastamine ja järjestus on tähtsad, sest projekti elluviijad vajavad eeskirjade ja nende kohaldamise osas kindlust ja stabiilsust. On samuti veendunud, et järjepidevus on äärmiselt oluline selleks, et minna seitsmendalt raamprogrammilt sujuvalt kaheksandale raamprogrammile üle ning tagada raamprogrammi eesmärkide saavutamine; |
| --- | --- |

4.

on seisukohal, et muutuste ja lihtsustuste ajastamine ja järjestus on tähtsad, sest projekti elluviijad vajavad eeskirjade ja nende kohaldamise osas kindlust ja stabiilsust. On samuti veendunud, et järjepidevus on äärmiselt oluline selleks, et minna seitsmendalt raamprogrammilt sujuvalt kaheksandale raamprogrammile üle ning tagada raamprogrammi eesmärkide saavutamine;

| 5. | mõistab, et seitsmes raamprogramm ja sellega kaasnevad vahendid tunduvad paljudele seosetud; tunnistab samal ajal, et tohutu hulga teadusuuringute ja arendustegevuse struktuuridega ELi, riiklikul ja piirkondlikul tasandil on vaja tegeleda terviklikuma juhtimisalase lähenemisviisi alusel; |
| --- | --- |

5.

mõistab, et seitsmes raamprogramm ja sellega kaasnevad vahendid tunduvad paljudele seosetud; tunnistab samal ajal, et tohutu hulga teadusuuringute ja arendustegevuse struktuuridega ELi, riiklikul ja piirkondlikul tasandil on vaja tegeleda terviklikuma juhtimisalase lähenemisviisi alusel;

| 6. | on seisukohal, et riiklike kontaktpunktide rollile on vaja anda hinnang, et osutada võimalikele osalejatele tõhusamat teenust ja saavutada parem kooskõlastus raamprogrammi piirkondlike vahendajatega; on lisaks seisukohal, et edusammudest hoolimata säilivad teatavad negatiivsed ettekujutused, mida riiklikud kontaktpunktid saaksid aidata hajutada; |
| --- | --- |

6.

on seisukohal, et riiklike kontaktpunktide rollile on vaja anda hinnang, et osutada võimalikele osalejatele tõhusamat teenust ja saavutada parem kooskõlastus raamprogrammi piirkondlike vahendajatega; on lisaks seisukohal, et edusammudest hoolimata säilivad teatavad negatiivsed ettekujutused, mida riiklikud kontaktpunktid saaksid aidata hajutada;

| 7. | tunnistab, et üheskoos seitsmenda raamprogrammi lihtsustamisega on arutluse all – või peaksid olema – ka mitmed sellega seotud meetmed, näiteks finantsmääruse iga kolme aasta järel toimuv läbivaatamine; |
| --- | --- |

7.

tunnistab, et üheskoos seitsmenda raamprogrammi lihtsustamisega on arutluse all – või peaksid olema – ka mitmed sellega seotud meetmed, näiteks finantsmääruse iga kolme aasta järel toimuv läbivaatamine;

Seitsmenda raamprogrammi haldamine ja lihtsustamine olemasolevate eeskirjade raames

Juhtimine ja abistamine

| 8. | märgib, et keerukus on iseenesest suur vigade ja kõrvalekallete põhjustaja; kutsub üles dokumente lihtsustama ning vähendama nii projektides osalemiseks nõutava teabe hulka kui ka ametlike dokumentide arvu ja mahtu, kusjuures projektide sisu ega kvaliteet ei tohi seeläbi kannatada; samuti kutsub üles järelevalve ja kontrolli parandamisele, milleks tuleks auditite arvu piirata, viies auditeid läbi ühtsete kriteeriumide alusel ning vältida nende dokumentide küsimist, mille asutus on juba esitanud; |
| --- | --- |

8.

märgib, et keerukus on iseenesest suur vigade ja kõrvalekallete põhjustaja; kutsub üles dokumente lihtsustama ning vähendama nii projektides osalemiseks nõutava teabe hulka kui ka ametlike dokumentide arvu ja mahtu, kusjuures projektide sisu ega kvaliteet ei tohi seeläbi kannatada; samuti kutsub üles järelevalve ja kontrolli parandamisele, milleks tuleks auditite arvu piirata, viies auditeid läbi ühtsete kriteeriumide alusel ning vältida nende dokumentide küsimist, mille asutus on juba esitanud;

| 9. | leiab, et VKEde suhteliselt madal osalusmäär on programmi keerukuse tulemus ning väljendab kindlat seisukohta, et liikudes 7. raamprogrammist 8. raamprogrammi tuleb eeskirju muuta selliselt, et need edendaksid VKEde senisest suuremat osalust; |
| --- | --- |

9.

leiab, et VKEde suhteliselt madal osalusmäär on programmi keerukuse tulemus ning väljendab kindlat seisukohta, et liikudes 7. raamprogrammist 8. raamprogrammi tuleb eeskirju muuta selliselt, et need edendaksid VKEde senisest suuremat osalust;

| 10. | kutsub üles sekkumiseeskirjade suurt hulka piirama või neid ühtlustama ning lihtsustama toetuste määramise tingimusi, taotlemine peab toimuma ühtse juhtimise ja internetis kättesaadavate abimaterjalide toel; |
| --- | --- |

10.

kutsub üles sekkumiseeskirjade suurt hulka piirama või neid ühtlustama ning lihtsustama toetuste määramise tingimusi, taotlemine peab toimuma ühtse juhtimise ja internetis kättesaadavate abimaterjalide toel;

| 11. | rõhutab, et oluline on järjepidevalt ja ühetähenduslikult tõlgendada ja edastada eeskirjade, määruste ja mõistete tähendust kõikidele sidusrühmadele; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et oluline on järjepidevalt ja ühetähenduslikult tõlgendada ja edastada eeskirjade, määruste ja mõistete tähendust kõikidele sidusrühmadele;

| 12. | rõhutab, et eeskirju on vaja ühtselt kohaldada ning erinevate talituste kontrollid ja auditid tuleb kooskõlastada; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et eeskirju on vaja ühtselt kohaldada ning erinevate talituste kontrollid ja auditid tuleb kooskõlastada;

| 13. | tunneb muret selguse saabumiseks ja juhiste laekumiseks kuluva aja, projekti haldavate ametnike läbirääkimisvolituste suvalise tõlgendamise, uute eeskirjade või tõlgenduste tagasiulatuva kohaldamise pärast; |
| --- | --- |

13.

tunneb muret selguse saabumiseks ja juhiste laekumiseks kuluva aja, projekti haldavate ametnike läbirääkimisvolituste suvalise tõlgendamise, uute eeskirjade või tõlgenduste tagasiulatuva kohaldamise pärast;

| 14. | teeb ettepaneku võtta kasutusele uued mehhanismid konstruktiivse tagasiside tõhusaks edastamiseks eitava vastuse saanud taotlejatele, seitsmendast raamprogrammist rahastatavate projektide tulemuste levitamiseks ning selleks, et tulemusi oleks VKEdele lihtsam edastada ja et neid oleks seal lihtsam kasutada; |
| --- | --- |

14.

teeb ettepaneku võtta kasutusele uued mehhanismid konstruktiivse tagasiside tõhusaks edastamiseks eitava vastuse saanud taotlejatele, seitsmendast raamprogrammist rahastatavate projektide tulemuste levitamiseks ning selleks, et tulemusi oleks VKEdele lihtsam edastada ja et neid oleks seal lihtsam kasutada;

| 15. | leiab, et teadusuuringute tulemuslikkust tuleks suurendada, võttes kasutusele arendusmehhanisme, mis põhinevad projektidele täiendavate rahaliste vahendite eraldamisel tulemuste avaldamiseks ja rakendamiseks uutes mõjuvaldkondades, mis omakorda a) edendab projektide intellektuaalomandiõiguste kaitset ja b) maksimeerib avalik-õiguslike vahendite võimendavat mõju, tugevdades seost teadusuuringute, innovatsiooni ja äritegevuse vahel; |
| --- | --- |

15.

leiab, et teadusuuringute tulemuslikkust tuleks suurendada, võttes kasutusele arendusmehhanisme, mis põhinevad projektidele täiendavate rahaliste vahendite eraldamisel tulemuste avaldamiseks ja rakendamiseks uutes mõjuvaldkondades, mis omakorda a) edendab projektide intellektuaalomandiõiguste kaitset ja b) maksimeerib avalik-õiguslike vahendite võimendavat mõju, tugevdades seost teadusuuringute, innovatsiooni ja äritegevuse vahel;

Konkursikutsete struktuur ja ajastus

| 16. | toetab koostööprojektide jaoks kaheastmelise hindamismenetluse kasutuselevõttu, et vähendada suuri asjatuid jõupingutusi ja kulusid seoses põhjalike taotluste ettevalmistamisega, mis jäävad hiljem heakskiiduta. Need on praeguse hindamissüsteemi suured, kuid varjatud kulud; |
| --- | --- |

16.

toetab koostööprojektide jaoks kaheastmelise hindamismenetluse kasutuselevõttu, et vähendada suuri asjatuid jõupingutusi ja kulusid seoses põhjalike taotluste ettevalmistamisega, mis jäävad hiljem heakskiiduta. Need on praeguse hindamissüsteemi suured, kuid varjatud kulud;

| 17. | teeb ettepaneku kehtestada taotluste hindamiseks kindlad tähtajad (nt 60 päeva) ja samuti kindel tähtaeg lepinguläbirääkimiste lõpuleviimiseks (veel 60 päeva); märgib, et see võib aidata vähendada osalemist takistavaid tõkkeid väiksemate kohalike ja piirkondlike osalejate jaoks; |
| --- | --- |

17.

teeb ettepaneku kehtestada taotluste hindamiseks kindlad tähtajad (nt 60 päeva) ja samuti kindel tähtaeg lepinguläbirääkimiste lõpuleviimiseks (veel 60 päeva); märgib, et see võib aidata vähendada osalemist takistavaid tõkkeid väiksemate kohalike ja piirkondlike osalejate jaoks;

| 18. | toetab väiksemate konsortsiumide lubamise ettepanekut, mis võib oluliselt kaasa aidata suurema paindlikkuse tagamisele meelitada partnereid sellistest sihtrühmadest nagu VKEd ja suurendada tänu lihtsamale haldamisele tõhusust; |
| --- | --- |

18.

toetab väiksemate konsortsiumide lubamise ettepanekut, mis võib oluliselt kaasa aidata suurema paindlikkuse tagamisele meelitada partnereid sellistest sihtrühmadest nagu VKEd ja suurendada tänu lihtsamale haldamisele tõhusust;

| 19. | tervitab jõupingutusi rahastamismäärade, organisatsiooni- ja tegevustüüpide kombinatsioonide lihtsustamiseks, kuid hoiatab ühtse hüvitusmäära kasutuselevõtu eest kõikide organisatsioonikategooriate puhul; |
| --- | --- |

19.

tervitab jõupingutusi rahastamismäärade, organisatsiooni- ja tegevustüüpide kombinatsioonide lihtsustamiseks, kuid hoiatab ühtse hüvitusmäära kasutuselevõtu eest kõikide organisatsioonikategooriate puhul;

| 20. | väljendab muret, et püüe lühendada avalduse esitamisest toetuse määramiseni kuluvat aega viiks selleni, et ettepanek loobuda projektide valikul liikmesriikide ekspertide panusest vähendaks liikmesriikides ja piirkondades valitsevast teadusuuringute kontekstist olulist arusaamist valikumenetluse seisukohalt. Komitee teeb seetõttu ettepaneku kaaluda selle asemel tõhusamat mehhanismi kõnealuse panuse suunamiseks valikumenetluses; |
| --- | --- |

20.

väljendab muret, et püüe lühendada avalduse esitamisest toetuse määramiseni kuluvat aega viiks selleni, et ettepanek loobuda projektide valikul liikmesriikide ekspertide panusest vähendaks liikmesriikides ja piirkondades valitsevast teadusuuringute kontekstist olulist arusaamist valikumenetluse seisukohalt. Komitee teeb seetõttu ettepaneku kaaluda selle asemel tõhusamat mehhanismi kõnealuse panuse suunamiseks valikumenetluses;

IKT parem kasutamine

| 21. | tervitab Euroopa Komisjoni kavatsust toetada ELi teadus-, haridus- ja innovatsiooniprogramme selleks otstarbeks väljatöötatud infotehnoloogiavahenditega; nõuab e-haldamise laialdasemat kohaldamist – veebipõhist süsteemi ettepanekute esitamiseks, läbirääkimiste pidamiseks ja aruannete esitamiseks – ning paremat ühtlustamist teadusuuringute peadirektoraadis ja peadirektoraatide vahel; |
| --- | --- |

21.

tervitab Euroopa Komisjoni kavatsust toetada ELi teadus-, haridus- ja innovatsiooniprogramme selleks otstarbeks väljatöötatud infotehnoloogiavahenditega; nõuab e-haldamise laialdasemat kohaldamist – veebipõhist süsteemi ettepanekute esitamiseks, läbirääkimiste pidamiseks ja aruannete esitamiseks – ning paremat ühtlustamist teadusuuringute peadirektoraadis ja peadirektoraatide vahel;

| 22. | nõuab teadustöötajate portaali, mis oleks universaalne paik (nn one-stop-shop) kõikide infotehnoloogiasüsteemide, nt aruandluse jaoks ning avatud ja läbipaistev süsteem juhiste, tõlgenduste ja teabe kõigile (nii toetusesaajatele kui ka komisjoni töötajatele) kättesaadavaks tegemiseks. See aitaks eeskirju ühesuguselt kohaldada ja tagada juhtimise tõhususe; |
| --- | --- |

22.

nõuab teadustöötajate portaali, mis oleks universaalne paik (nn one-stop-shop) kõikide infotehnoloogiasüsteemide, nt aruandluse jaoks ning avatud ja läbipaistev süsteem juhiste, tõlgenduste ja teabe kõigile (nii toetusesaajatele kui ka komisjoni töötajatele) kättesaadavaks tegemiseks. See aitaks eeskirju ühesuguselt kohaldada ja tagada juhtimise tõhususe;

Auhindade laialdasem kasutamine

| 23. | hoiatab auhindade võimalike kõrvalmõjude eest seoses vahendite koondamisega vähestele valitud, suurematele üksustele; märgib, et auhinnad ei tohiks asendada struktureeritud rahastamist, vaid selle asemel võiks neid kasutada uute talentide ja lootust andvate ideede avastamise julgustamiseks; |
| --- | --- |

23.

hoiatab auhindade võimalike kõrvalmõjude eest seoses vahendite koondamisega vähestele valitud, suurematele üksustele; märgib, et auhinnad ei tohiks asendada struktureeritud rahastamist, vaid selle asemel võiks neid kasutada uute talentide ja lootust andvate ideede avastamise julgustamiseks;

Usaldusel põhineva lähenemisviisi rakendamine

| 24. | on seisukohal, et seitsmenda raamprogrammi haldamise praegune süsteem ja tava on liigselt kontrollimisele keskendunud, ja pooldab liikumist suurel usaldusel ja riskitaluvusel põhineva lähenemisviisi suunas teadusuuringute rahastamisel ning väljendab sellest tulenevalt poolehoidu mitmele teatises esitatud ettepanekule; |
| --- | --- |

24.

on seisukohal, et seitsmenda raamprogrammi haldamise praegune süsteem ja tava on liigselt kontrollimisele keskendunud, ja pooldab liikumist suurel usaldusel ja riskitaluvusel põhineva lähenemisviisi suunas teadusuuringute rahastamisel ning väljendab sellest tulenevalt poolehoidu mitmele teatises esitatud ettepanekule;

| 25. | rõhutab, et finantsjuhtimine ja kontrollimine võtab ebaproportsionaalselt suure osa projekti elluviijate/teadustöötajate ajast ning juhib vahendid projekti tõhusast rakendamisest ja teadustööst eemale; |
| --- | --- |

25.

rõhutab, et finantsjuhtimine ja kontrollimine võtab ebaproportsionaalselt suure osa projekti elluviijate/teadustöötajate ajast ning juhib vahendid projekti tõhusast rakendamisest ja teadustööst eemale;

| 26. | tervitab komisjoni 26. mai 2010. aasta teatist „Kas kontrollide arvu tuleks suurendada või mitte? Kontrollidega kaasnevate halduskulude ja vigade esinemise riski vahelise õige tasakaalu leidmine” (1), milles tehakse seoses teadusuuringute rahastamisega ettepanek lubatava veaohu kohta; |
| --- | --- |

26.

tervitab komisjoni 26. mai 2010. aasta teatist „Kas kontrollide arvu tuleks suurendada või mitte? Kontrollidega kaasnevate halduskulude ja vigade esinemise riski vahelise õige tasakaalu leidmine” (1), milles tehakse seoses teadusuuringute rahastamisega ettepanek lubatava veaohu kohta;

| 27. | toetab suurema lubatava veaohu kehtestamist teadusuuringutele, et tagada õige tasakaal aruka finantsjuhtimise ja nõuetekohase kontrollimise vahel; |
| --- | --- |

27.

toetab suurema lubatava veaohu kehtestamist teadusuuringutele, et tagada õige tasakaal aruka finantsjuhtimise ja nõuetekohase kontrollimise vahel;

| 28. | nõuab tavaliste raamatupidamiseeskirjade ja -tavade laiemat kasutamist (vastavuses riiklike raamatupidamis- ja auditistandarditega), eelkõige keskmiste personalikulude meetodite jaoks; |
| --- | --- |

28.

nõuab tavaliste raamatupidamiseeskirjade ja -tavade laiemat kasutamist (vastavuses riiklike raamatupidamis- ja auditistandarditega), eelkõige keskmiste personalikulude meetodite jaoks;

| 29. | soovitab komisjonil teha auditite kulude-tulude analüüs ja esitada auditimenetluste täpsemad, ühtsemad ja läbipaistvamad eeskirjad; hoiatab, et suunatud riskipõhised auditid võivad anda tulemuseks suuremad avastatud veamäärad kui pistelised kulude väljavõtted; |
| --- | --- |

29.

soovitab komisjonil teha auditite kulude-tulude analüüs ja esitada auditimenetluste täpsemad, ühtsemad ja läbipaistvamad eeskirjad; hoiatab, et suunatud riskipõhised auditid võivad anda tulemuseks suuremad avastatud veamäärad kui pistelised kulude väljavõtted;

| 30. | tunnistab, et oluline on eristada viga ja pettust ning edendada terviklikkuse ja usalduse kultuuri; |
| --- | --- |

30.

tunnistab, et oluline on eristada viga ja pettust ning edendada terviklikkuse ja usalduse kultuuri;

| 31. | teeb ettepaneku, et seitsmenda raamprogrammi riskikartliku rahastamisega tegeledes tuleks ELi personalieeskirjad isikliku vastutuse küsimuses läbi vaadata; teeb lisaks ettepaneku pideva koolitusprogrammi korraldamiseks (eelkõige lepinguhalduse teemal) Euroopa Komisjoni projekti haldavatele ametnikele ja audiitoritele; soovitab varustada kogu personal ühiste juhistega raamprogrammi rakendamise kohta eesmärgiga parandada järjepidevust; |
| --- | --- |

31.

teeb ettepaneku, et seitsmenda raamprogrammi riskikartliku rahastamisega tegeledes tuleks ELi personalieeskirjad isikliku vastutuse küsimuses läbi vaadata; teeb lisaks ettepaneku pideva koolitusprogrammi korraldamiseks (eelkõige lepinguhalduse teemal) Euroopa Komisjoni projekti haldavatele ametnikele ja audiitoritele; soovitab varustada kogu personal ühiste juhistega raamprogrammi rakendamise kohta eesmärgiga parandada järjepidevust;

Üleminek tulemusepõhisele rahastamisele

| 32. | tunnistab, et ettepanek minna üle tulemusepõhisele rahastamismehhanismile on tehtud heade kavatsustega, kuid arvab, et sellel võivad olla mitmed ettekavatsematud tagajärjed, näiteks teadusuuringute riskikartlik (vähemalt väiksema riskiga) rahastamine, vastumeelsus piiride avardamise suhtes, mis vähendab rõhuasetust tipptasemele, aga samuti võimaliku toetusesaaja koormuse suurendamine taotluse esitamise etapil ja pikem aeg avalduse esitamisest toetuse määramiseni; |
| --- | --- |

32.

tunnistab, et ettepanek minna üle tulemusepõhisele rahastamismehhanismile on tehtud heade kavatsustega, kuid arvab, et sellel võivad olla mitmed ettekavatsematud tagajärjed, näiteks teadusuuringute riskikartlik (vähemalt väiksema riskiga) rahastamine, vastumeelsus piiride avardamise suhtes, mis vähendab rõhuasetust tipptasemele, aga samuti võimaliku toetusesaaja koormuse suurendamine taotluse esitamise etapil ja pikem aeg avalduse esitamisest toetuse määramiseni;

| 33. | ootab seetõttu veel teadusuuringute tulemusepõhisele rahastamisele üleminekus veenmist, kuid avaldab toetust esitatud katsemeetmetele kõnealuse rahastamise katsetamiseks, sest Regioonide Komitee on seisukohal, et teadusuuringute tulevaste väljakutsetega tegelemisel võib olla asjakohasem juhitud ja mittejuhitud teadusuuringute kombinatsioon; |
| --- | --- |

33.

ootab seetõttu veel teadusuuringute tulemusepõhisele rahastamisele üleminekus veenmist, kuid avaldab toetust esitatud katsemeetmetele kõnealuse rahastamise katsetamiseks, sest Regioonide Komitee on seisukohal, et teadusuuringute tulevaste väljakutsetega tegelemisel võib olla asjakohasem juhitud ja mittejuhitud teadusuuringute kombinatsioon;

| 34. | kutsub üles looma uusi mehhanisme, mille kaudu saab eraldada rahalisi vahendeid kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele, et nad saaksid osta edukate projektide tulemusi uuenduslikuks arendustegevuseks vajaminevate pädevuste omandamiseks; rõhutab ka, kui oluline on parandada ja innustada projektide tulemuste edastamist Euroopa VKEdele ja nende sealset kasutamist; |
| --- | --- |

34.

kutsub üles looma uusi mehhanisme, mille kaudu saab eraldada rahalisi vahendeid kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele, et nad saaksid osta edukate projektide tulemusi uuenduslikuks arendustegevuseks vajaminevate pädevuste omandamiseks; rõhutab ka, kui oluline on parandada ja innustada projektide tulemuste edastamist Euroopa VKEdele ja nende sealset kasutamist;

| 35. | toetab Euroopa Parlamendi soovitatud teaduslikel ja tehnilistel aspektidel või teaduslikel ja uuenduslikel aspektidel põhinevat rahastamist, (2) mille puhul asetatakse rõhk teaduslikele ja tehnilistele kvaliteedikriteeriumidele, tuginetakse realistlikele haldustavadele, tunnistatakse teaduse, tehnoloogia arengu ja turul levimise ühisjooni ja erinevusi; |
| --- | --- |

35.

toetab Euroopa Parlamendi soovitatud teaduslikel ja tehnilistel aspektidel või teaduslikel ja uuenduslikel aspektidel põhinevat rahastamist, (2) mille puhul asetatakse rõhk teaduslikele ja tehnilistele kvaliteedikriteeriumidele, tuginetakse realistlikele haldustavadele, tunnistatakse teaduse, tehnoloogia arengu ja turul levimise ühisjooni ja erinevusi;

Parema tasakaalu saavutamine tipptaseme ja ühtekuuluvuse vahel

| 36. | rõhutab, et tulemuslikkusele ei tohiks anda hinnangut mitte lihtsalt tipptaseme saavutamise alusel teadusuuringutes, vaid ka teadusuuringute suutlikkuse ja toetuste vastuvõtmise potentsiaali loomise alusel ELi kõikidel territooriumidel kooskõlas territoriaalse ühtekuuluvuse põhimõttega. Euroopa teadusuuringud ei tohiks tähendada ainult ülemaailmseid juhtalgatusi, üksikute piirkondade teadusuuringute juhtimise konsolideerimist või Euroopa tööstuse konkurentsivõime tagamist juhtivates tehnoloogiavaldkondades; see peaks tähendama ka tasakaalustatud osaluse saavutamist tipptaseme osatähtsust kahjustamata; |
| --- | --- |

36.

rõhutab, et tulemuslikkusele ei tohiks anda hinnangut mitte lihtsalt tipptaseme saavutamise alusel teadusuuringutes, vaid ka teadusuuringute suutlikkuse ja toetuste vastuvõtmise potentsiaali loomise alusel ELi kõikidel territooriumidel kooskõlas territoriaalse ühtekuuluvuse põhimõttega. Euroopa teadusuuringud ei tohiks tähendada ainult ülemaailmseid juhtalgatusi, üksikute piirkondade teadusuuringute juhtimise konsolideerimist või Euroopa tööstuse konkurentsivõime tagamist juhtivates tehnoloogiavaldkondades; see peaks tähendama ka tasakaalustatud osaluse saavutamist tipptaseme osatähtsust kahjustamata;

| 37. | kiidab heaks allprogrammi „Võimekus” lähenemispiirkondade teadusuuringute potentsiaali programmi kui olulise sammu piirkondade suutlikkuse arendamisel ja kõnealuste piirkondade osaluse edendamisel teadus- ja arendustegevuses; on arvamusel, et teadmiste piirkondade meetmel on olnud teatav edu piirkondlike ja kohalike asutuste ergutamisel, et töötada koostöös ülikoolide ja teaduskeskustega välja projektid ning kohalike ja piirkondlike teadus- ja arendustegevuse strateegiad; |
| --- | --- |

37.

kiidab heaks allprogrammi „Võimekus” lähenemispiirkondade teadusuuringute potentsiaali programmi kui olulise sammu piirkondade suutlikkuse arendamisel ja kõnealuste piirkondade osaluse edendamisel teadus- ja arendustegevuses; on arvamusel, et teadmiste piirkondade meetmel on olnud teatav edu piirkondlike ja kohalike asutuste ergutamisel, et töötada koostöös ülikoolide ja teaduskeskustega välja projektid ning kohalike ja piirkondlike teadus- ja arendustegevuse strateegiad;

| 38. | teeb ettepaneku, et järgmise raamprogrammiga võiks kõnealuseid programme veelgi laiendada ja lisada süsteemi, millega laiendatakse teadusuuringutes mahajäänud piirkondade pädevate partnerite osalemist projektides ja programmides, mida juhivad nende paremini tuntud, tipptasemel partnerid mentoriprogrammide või muude vahendite abil; märgib sellega seoses kohalike ja piirkondlike osalejate potentsiaali tippkeskustega seotud pädevuskeskuste edendamisel; |
| --- | --- |

38.

teeb ettepaneku, et järgmise raamprogrammiga võiks kõnealuseid programme veelgi laiendada ja lisada süsteemi, millega laiendatakse teadusuuringutes mahajäänud piirkondade pädevate partnerite osalemist projektides ja programmides, mida juhivad nende paremini tuntud, tipptasemel partnerid mentoriprogrammide või muude vahendite abil; märgib sellega seoses kohalike ja piirkondlike osalejate potentsiaali tippkeskustega seotud pädevuskeskuste edendamisel;

| 39. | teeb ettepaneku korraldada kõnealuste programmide raames konkursikutseid sagedamini kui üks kord aastas, nagu praegu korraldatakse; |
| --- | --- |

39.

teeb ettepaneku korraldada kõnealuste programmide raames konkursikutseid sagedamini kui üks kord aastas, nagu praegu korraldatakse;

| 40. | toetab tehtavaid jõupingutusi struktuurifondide ja raamprogrammide kooskõlastamisel; (3) märgib sellega seoses, et on vaja paremini välja arendada ühtsed eeskirjad, menetlused ja tavad ning kooskõlastada konkursikutsed. See hõlmab ka võimalust kaasrahastada struktuurifondide vahenditest teadusuuringute raamprogrammide vahenditega toetatud projekte; |
| --- | --- |

40.

toetab tehtavaid jõupingutusi struktuurifondide ja raamprogrammide kooskõlastamisel; (3) märgib sellega seoses, et on vaja paremini välja arendada ühtsed eeskirjad, menetlused ja tavad ning kooskõlastada konkursikutsed. See hõlmab ka võimalust kaasrahastada struktuurifondide vahenditest teadusuuringute raamprogrammide vahenditega toetatud projekte;

| 41. | toonitab siiski, et ELi regionaalpoliitikat tuleb kasutada aluslepingus määratletud eesmärgil, milleks on ühtekuuluvuse tugevdamine, ja rõhutab vajadust vältida ettekujutuse teket, et teisejärgulised projektid, mis teadusuuringute programmi raames ei kvalifitseeru, leiavad tee rahastamise juurde struktuurifondide kaudu; |
| --- | --- |

41.

toonitab siiski, et ELi regionaalpoliitikat tuleb kasutada aluslepingus määratletud eesmärgil, milleks on ühtekuuluvuse tugevdamine, ja rõhutab vajadust vältida ettekujutuse teket, et teisejärgulised projektid, mis teadusuuringute programmi raames ei kvalifitseeru, leiavad tee rahastamise juurde struktuurifondide kaudu;

| 42. | tunnustab ühendusteede loomise võimalust raamprogrammi ja teiste ELi programmide vahel, kusjuures struktuurifondidest rahastamist võiks kasutada nende projektide toetamiseks, mis on täitnud raamprogrammi hindamiste käigus kõik tipptaseme kriteeriumid, ning teeb ettepaneku, et need ühendusteed võiksid olla kahesuunalised ja näiteks territoriaalse koostöö programmi raames arendatud projektidel võiks olla raamprogrammidele hõlpsam juurdepääs; |
| --- | --- |

42.

tunnustab ühendusteede loomise võimalust raamprogrammi ja teiste ELi programmide vahel, kusjuures struktuurifondidest rahastamist võiks kasutada nende projektide toetamiseks, mis on täitnud raamprogrammi hindamiste käigus kõik tipptaseme kriteeriumid, ning teeb ettepaneku, et need ühendusteed võiksid olla kahesuunalised ja näiteks territoriaalse koostöö programmi raames arendatud projektidel võiks olla raamprogrammidele hõlpsam juurdepääs;

| 43. | teeb ettepaneku lihtsustada ja laiendada teadusuuringute programmide kooskõlastamisel Euroopa teadusruumi võrgustike (ERA-NET) algatust ning suurendada piirkondlike organite kaasatust, sest piirkondade arvates on see liiga piirav; on veendunud, et piirkondadele tuleb anda võimalus töötada välja keskvalitsustele ühise kavandamise raames pakutavatega sarnaseid algatusi. |
| --- | --- |

43.

teeb ettepaneku lihtsustada ja laiendada teadusuuringute programmide kooskõlastamisel Euroopa teadusruumi võrgustike (ERA-NET) algatust ning suurendada piirkondlike organite kaasatust, sest piirkondade arvates on see liiga piirav; on veendunud, et piirkondadele tuleb anda võimalus töötada välja keskvalitsustele ühise kavandamise raames pakutavatega sarnaseid algatusi.

Brüssel, 27. jaanuar 2011

Regioonide Komitee president

Mercedes BRESSO

---

(1)  KOM(2010) 261.

1

(2)  2010/2079(INI), kohandatud lõikest 26.

2

(3)  (2009/2243(INI)).

3

---

| 2.4.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 104/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 104/26

---

Regioonide Komitee arvamus teemal „Noorte liikuvus”

2011/C 104/06

REGIOONIDE KOMITEE

| — | tervitab Euroopa Komisjoni juhtalgatust „Noorte liikuvus”, mis on ambitsioonikas strateegiline raamistik Euroopa noorte liikuvuse, hariduse ja tööalase konkurentsivõime parandamiseks. Euroopa Komisjon on esimest korda töötanud noorte jaoks välja tegevuskava, mis ühendab haridusmõõtme tööhõivega; |
| --- | --- |

—

tervitab Euroopa Komisjoni juhtalgatust „Noorte liikuvus”, mis on ambitsioonikas strateegiline raamistik Euroopa noorte liikuvuse, hariduse ja tööalase konkurentsivõime parandamiseks. Euroopa Komisjon on esimest korda töötanud noorte jaoks välja tegevuskava, mis ühendab haridusmõõtme tööhõivega;

| — | märgib, et noorte liikuvuse keskmes peaks olema haridus; |
| --- | --- |

—

märgib, et noorte liikuvuse keskmes peaks olema haridus;

| — | rõhutab tihedat seost noorte viletsa õppeedukuse ja ebasoodsa sotsiaal-majandusliku olukorra vahel, mis on peamised põhjused, miks paljud noored ei tööta ega õpi. Nende väljaaitamine sellisest surnud ringist on kogu Euroopa kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ülesanne, mida tuleb pidada kõnealuse algatuse prioriteediks; |
| --- | --- |

—

rõhutab tihedat seost noorte viletsa õppeedukuse ja ebasoodsa sotsiaal-majandusliku olukorra vahel, mis on peamised põhjused, miks paljud noored ei tööta ega õpi. Nende väljaaitamine sellisest surnud ringist on kogu Euroopa kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ülesanne, mida tuleb pidada kõnealuse algatuse prioriteediks;

| — | kiidab heaks selle, et liikmesriigid ning kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kasutavad noorte abistamiseks paindlikult Euroopa Sotsiaalfondi, eelkõige Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisega seoses; |
| --- | --- |

—

kiidab heaks selle, et liikmesriigid ning kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kasutavad noorte abistamiseks paindlikult Euroopa Sotsiaalfondi, eelkõige Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisega seoses;

| — | kõikide haridusalase liikuvuse programmide hindamisel, mille alusel tehakse 2011. aastal ettepanekud õigusaktide ja 2013. aastale järgneva perioodi uue finantsraamistiku kohta, on oluline võtta arvesse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulist panust õppega seotud liikuvuse edendamisse noorte seas, nagu on märgitud Regioonide Komitee arvamuses teemal „Roheline raamat „Õppega seotud liikuvuse edendamine noorte seas” ”. |
| --- | --- |

—

kõikide haridusalase liikuvuse programmide hindamisel, mille alusel tehakse 2011. aastal ettepanekud õigusaktide ja 2013. aastale järgneva perioodi uue finantsraamistiku kohta, on oluline võtta arvesse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulist panust õppega seotud liikuvuse edendamisse noorte seas, nagu on märgitud Regioonide Komitee arvamuses teemal „Roheline raamat „Õppega seotud liikuvuse edendamine noorte seas” ”.

| Raportöör | : | Marc Schaefer (LU/PES), Viandeni volikogu liige |
| --- | --- | --- |
| Viitedokument | : | Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Noorte liikuvus” (Algatus noorte potentsiaali vallandamiseks eesmärgiga saavutada Euroopa Liidus arukas, jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv)
  KOM(2010) 477 lõplik |

Raportöör

:

Marc Schaefer (LU/PES), Viandeni volikogu liige

Viitedokument

:

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Noorte liikuvus” (Algatus noorte potentsiaali vallandamiseks eesmärgiga saavutada Euroopa Liidus arukas, jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv)

KOM(2010) 477 lõplik

I   POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

Üldised märkused

| 1. | tervitab Euroopa Komisjoni juhtalgatust „Noorte liikuvus”, mis on ambitsioonikas strateegiline raamistik Euroopa noorte liikuvuse, hariduse ja tööalase konkurentsivõime parandamiseks. Euroopa Komisjon on esimest korda töötanud noorte jaoks välja tegevuskava, mis ühendab haridusmõõtme tööhõivega; |
| --- | --- |

1.

tervitab Euroopa Komisjoni juhtalgatust „Noorte liikuvus”, mis on ambitsioonikas strateegiline raamistik Euroopa noorte liikuvuse, hariduse ja tööalase konkurentsivõime parandamiseks. Euroopa Komisjon on esimest korda töötanud noorte jaoks välja tegevuskava, mis ühendab haridusmõõtme tööhõivega;

| 2. | toetab täielikult seatud eesmärki täiendada noorte teadmisi, oskusi ja kogemusi, et nad saaksid kergemini integreeruda tööturule ja oma potentsiaali täielikult ära kasutada, mis võimaldab saavutada Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärgid. Samas juhib komitee tähelepanu sellele, et hariduse eesmärk ei piirdu üksnes tööalase konkurentsivõime suurendamisega, vaid peab laiemalt hõlmama kogu isiksuse arendamist; |
| --- | --- |

2.

toetab täielikult seatud eesmärki täiendada noorte teadmisi, oskusi ja kogemusi, et nad saaksid kergemini integreeruda tööturule ja oma potentsiaali täielikult ära kasutada, mis võimaldab saavutada Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärgid. Samas juhib komitee tähelepanu sellele, et hariduse eesmärk ei piirdu üksnes tööalase konkurentsivõime suurendamisega, vaid peab laiemalt hõlmama kogu isiksuse arendamist;

| 3. | väljendab kahetsust, et Euroopa Komisjon ei ole liikuvust soodustada võimaldavate meetmete väljatöötamisel ja rakendamisel piisavalt arvesse võtnud kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli, kuigi just nemad saavad tänu oma lähedasele positsioonile liikuvusvõimalusi kõige paremini hõlbustada. Sama kehtib noortele mõeldud programmide koostamise ja arendamise puhul, sest just omavalitsused tunnevad noortele kõige lähemal olles kõige paremini noorte tegelikku elu ja olukorda; |
| --- | --- |

3.

väljendab kahetsust, et Euroopa Komisjon ei ole liikuvust soodustada võimaldavate meetmete väljatöötamisel ja rakendamisel piisavalt arvesse võtnud kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli, kuigi just nemad saavad tänu oma lähedasele positsioonile liikuvusvõimalusi kõige paremini hõlbustada. Sama kehtib noortele mõeldud programmide koostamise ja arendamise puhul, sest just omavalitsused tunnevad noortele kõige lähemal olles kõige paremini noorte tegelikku elu ja olukorda;

| 4. | tuletab meelde, et selle algatuse raames kavandatud meetmetes peavad saama osaleda võimalikult paljud noored, olenemata nende individuaalsest haridus- või teenistuskäigust, majanduslikust olukorrast või nende päritolupiirkonna geograafilisest asukohast, kuna mõnedel noortel, nt äärepoolseimate piirkondade või saarte noortel, ei ole samasuguseid liikumisvõimalusi kui Mandri-Euroopa noortel. Ent samas rõhutab komitee, et algatuse kaudu üksnes luuakse liikumisvõimalusi, kuid nende vahel valimine on jäetud noorte endi otsustada; |
| --- | --- |

4.

tuletab meelde, et selle algatuse raames kavandatud meetmetes peavad saama osaleda võimalikult paljud noored, olenemata nende individuaalsest haridus- või teenistuskäigust, majanduslikust olukorrast või nende päritolupiirkonna geograafilisest asukohast, kuna mõnedel noortel, nt äärepoolseimate piirkondade või saarte noortel, ei ole samasuguseid liikumisvõimalusi kui Mandri-Euroopa noortel. Ent samas rõhutab komitee, et algatuse kaudu üksnes luuakse liikumisvõimalusi, kuid nende vahel valimine on jäetud noorte endi otsustada;

| 5. | tuletab meelde, et haridustee peab noortel võimaldama omandada, arendada ja täiendada oma ametis vajalikke oskusi, aga ka teadmisi, mis aitavad neil olla aktiivsed kodanikud. Samas juhib komitee tähelepanu sellele, et noorte loovusele ja uuendusmeelsusele innustamine ning vaimseks ja sotsiaalseks eneseteostuseks võimaluste loomine on kõigi haridusasutuste keskne ülesanne. Kõik need valdkonnad on noorte isikliku iseseisvumise ja ühiskonda integreerumise põhitegurid. See nõuab ka meetmeid, mis võimaldaksid noortel ühitada väljaõpet, kõrgkooliõpinguid või tööelu pereeluga; |
| --- | --- |

5.

tuletab meelde, et haridustee peab noortel võimaldama omandada, arendada ja täiendada oma ametis vajalikke oskusi, aga ka teadmisi, mis aitavad neil olla aktiivsed kodanikud. Samas juhib komitee tähelepanu sellele, et noorte loovusele ja uuendusmeelsusele innustamine ning vaimseks ja sotsiaalseks eneseteostuseks võimaluste loomine on kõigi haridusasutuste keskne ülesanne. Kõik need valdkonnad on noorte isikliku iseseisvumise ja ühiskonda integreerumise põhitegurid. See nõuab ka meetmeid, mis võimaldaksid noortel ühitada väljaõpet, kõrgkooliõpinguid või tööelu pereeluga;

| 6. | märgib, et eriti just praeguse majanduskriisi ajal tuleks innustada noori oma õpinguid lõpule viima või valima täienduskoolitusi – see tagab vajalikud pädevused parandamaks nende tööturule sisenemise võimalusi; |
| --- | --- |

6.

märgib, et eriti just praeguse majanduskriisi ajal tuleks innustada noori oma õpinguid lõpule viima või valima täienduskoolitusi – see tagab vajalikud pädevused parandamaks nende tööturule sisenemise võimalusi;

| 7. | rõhutab, kui oluline on, et noored omandaksid praeguses programmis „Noorte liikuvus” ette nähtud mitteformaalse õppimisega eluks vajalikud oskused, ning kutsub üles jätkama seda programmi ka pärast 2013. aastat, kuna need oskused täiendavad akadeemilises hariduses omandatavaid oskusi ja on esmatähtsad hoo andmiseks noorte liikuvusele ja tööalasele konkurentsivõimele tööturul; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, kui oluline on, et noored omandaksid praeguses programmis „Noorte liikuvus” ette nähtud mitteformaalse õppimisega eluks vajalikud oskused, ning kutsub üles jätkama seda programmi ka pärast 2013. aastat, kuna need oskused täiendavad akadeemilises hariduses omandatavaid oskusi ja on esmatähtsad hoo andmiseks noorte liikuvusele ja tööalasele konkurentsivõimele tööturul;

| 8. | tuletab meelde oma kohustust liikuvuse suhtes, olgu see haridusalane või tööalane, sest kutsealase ja isikliku eneseteostuse olulise tegurina võimaldab see tugevdada Euroopa identiteeti, aidates kaasa ELi majanduslikule, sotsiaalsele ja territoriaalsele ühtekuuluvusele; |
| --- | --- |

8.

tuletab meelde oma kohustust liikuvuse suhtes, olgu see haridusalane või tööalane, sest kutsealase ja isikliku eneseteostuse olulise tegurina võimaldab see tugevdada Euroopa identiteeti, aidates kaasa ELi majanduslikule, sotsiaalsele ja territoriaalsele ühtekuuluvusele;

| 9. | nõuab, et liikuvust edendavaid haridusprogramme pikendataks pikemaks perioodiks kui aastani 2013, ning palub komisjonil, nõukogul ja Euroopa Parlamendil suurendada tulevaste raamprogrammide väljatöötamiseks eraldatavaid eelarvevahendeid; |
| --- | --- |

9.

nõuab, et liikuvust edendavaid haridusprogramme pikendataks pikemaks perioodiks kui aastani 2013, ning palub komisjonil, nõukogul ja Euroopa Parlamendil suurendada tulevaste raamprogrammide väljatöötamiseks eraldatavaid eelarvevahendeid;

| 10. | rõhutab, et algatuse „Noorte liikuvus” eesmärke saab saavutada üksnes partnerluses kohalike ja piirkondlike omavalitsustega, samuti teiste osalejatega, kes töötavad noorte heaks; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et algatuse „Noorte liikuvus” eesmärke saab saavutada üksnes partnerluses kohalike ja piirkondlike omavalitsustega, samuti teiste osalejatega, kes töötavad noorte heaks;

Liikuvusega seotud algatused

| 11. | märgib, et noorte liikuvuse keskmes peaks olema haridus. Sellepärast peab Euroopa Komisjon – aluslepingutest tulenevat pädevuste jaotumist austades – ette nägema toetusmeetmed, et tagada liikuvusvõimaluste alase teabe kättesaadavus, parandada hariduse kvaliteeti ja kaitsta tõhusalt kõikide õigust haridusele. Samuti peaks komisjon toetama liikuvusega seotud aspekte, nagu keskkooliõpilaste vahetusprogramme, õpilaste ja noorte liikuvusega tegelevate asutuste võrgustikke jne; |
| --- | --- |

11.

märgib, et noorte liikuvuse keskmes peaks olema haridus. Sellepärast peab Euroopa Komisjon – aluslepingutest tulenevat pädevuste jaotumist austades – ette nägema toetusmeetmed, et tagada liikuvusvõimaluste alase teabe kättesaadavus, parandada hariduse kvaliteeti ja kaitsta tõhusalt kõikide õigust haridusele. Samuti peaks komisjon toetama liikuvusega seotud aspekte, nagu keskkooliõpilaste vahetusprogramme, õpilaste ja noorte liikuvusega tegelevate asutuste võrgustikke jne;

| 12. | tuletab meelde, et noorte liikuvus on rohkem takistatud nende puhul, kes ei õpi ülikoolis ja on üles kasvanud ebasoodsates ühiskonnaoludes ning kellel oma piirkonna geograafilise asukoha tõttu ei ole samasugust juurdepääsu liikuvusele. Komitee tuletab meelde, et EL peab tagama, et liikuvusprogrammid oleksid võrdsetel tingimustel avatud kõigile noortele. Seetõttu soovitab komitee toetada geograafilise eripäraga piirkondi, näiteks äärepoolseimaid piirkondi või saari, kus on liikuvuspoliitika edendamine tõsiselt raskendatud piirkonna kauguse ja geograafilise isoleerituse tõttu Mandri-Euroopast. Seepärast tuleb võtta ennetavad erimeetmed, et ka nende piirkondade noored saaksid eurooplaste liikuvuse programmidest täit kasu. See puudutab eelkõige eri sihtrühmadele kohandatud teavitusmeetmeid, aga ka vastavat finantsabi, et rahalised vahendid ei oleks enam nende rühmade liikuvusele takistuseks; |
| --- | --- |

12.

tuletab meelde, et noorte liikuvus on rohkem takistatud nende puhul, kes ei õpi ülikoolis ja on üles kasvanud ebasoodsates ühiskonnaoludes ning kellel oma piirkonna geograafilise asukoha tõttu ei ole samasugust juurdepääsu liikuvusele. Komitee tuletab meelde, et EL peab tagama, et liikuvusprogrammid oleksid võrdsetel tingimustel avatud kõigile noortele. Seetõttu soovitab komitee toetada geograafilise eripäraga piirkondi, näiteks äärepoolseimaid piirkondi või saari, kus on liikuvuspoliitika edendamine tõsiselt raskendatud piirkonna kauguse ja geograafilise isoleerituse tõttu Mandri-Euroopast. Seepärast tuleb võtta ennetavad erimeetmed, et ka nende piirkondade noored saaksid eurooplaste liikuvuse programmidest täit kasu. See puudutab eelkõige eri sihtrühmadele kohandatud teavitusmeetmeid, aga ka vastavat finantsabi, et rahalised vahendid ei oleks enam nende rühmade liikuvusele takistuseks;

| 13. | nagu tuletati meelde Regioonide Komitee arvamuses teemal „Roheline raamat „Õppega seotud liikuvuse edendamine noorte seas” ”, (1) tuleb rõhutada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulist panust õppega seotud liikuvuse edendamisel. See on nii eelkõige teabe, nõustamise ja teadvustamise osas ning enamikul juhtudel kvaliteedi ja rahastamise tagamiseks võetud meetmete puhul; |
| --- | --- |

13.

nagu tuletati meelde Regioonide Komitee arvamuses teemal „Roheline raamat „Õppega seotud liikuvuse edendamine noorte seas” ”, (1) tuleb rõhutada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulist panust õppega seotud liikuvuse edendamisel. See on nii eelkõige teabe, nõustamise ja teadvustamise osas ning enamikul juhtudel kvaliteedi ja rahastamise tagamiseks võetud meetmete puhul;

| 14. | märgib, et sageli annavad määrava tähtsusega tulemusi just väikesed liikuvust edendavad projektid, mis aitavad tugevdada Euroopa vaimu, aktiivset liidu kodakondsust ja demokraatiat; |
| --- | --- |

14.

märgib, et sageli annavad määrava tähtsusega tulemusi just väikesed liikuvust edendavad projektid, mis aitavad tugevdada Euroopa vaimu, aktiivset liidu kodakondsust ja demokraatiat;

| 15. | toetab Euroopa Komisjoni püüet noori paremini teavitada, eelkõige sotsiaalkindlustuse kooskõlastamise lihtsustatud korra osas, milles tuleb arvesse võtta inimeste liikuvusega seotud uusi olukordi; |
| --- | --- |

15.

toetab Euroopa Komisjoni püüet noori paremini teavitada, eelkõige sotsiaalkindlustuse kooskõlastamise lihtsustatud korra osas, milles tuleb arvesse võtta inimeste liikuvusega seotud uusi olukordi;

| 16. | rõhutab vajadust võtta tulevaste struktuurifondide loomisel arvesse üliõpilaste eluaseme küsimust; |
| --- | --- |

16.

rõhutab vajadust võtta tulevaste struktuurifondide loomisel arvesse üliõpilaste eluaseme küsimust;

| 17. | juhib tähelepanu seosele pensionisüsteeme käsitleva Euroopa Komisjoni rohelise raamatu teemal (2) algatatud arutelu ja Euroopa noorte liikuvuse vahel, et parandada pensionide jätkusuutlikkust ja piisavust. Seda silmas pidades on oluline, et noored töötajad leiaksid töö ja saaksid töötada sellise tööajaga, mis tagab neile õigused pensionile; |
| --- | --- |

17.

juhib tähelepanu seosele pensionisüsteeme käsitleva Euroopa Komisjoni rohelise raamatu teemal (2) algatatud arutelu ja Euroopa noorte liikuvuse vahel, et parandada pensionide jätkusuutlikkust ja piisavust. Seda silmas pidades on oluline, et noored töötajad leiaksid töö ja saaksid töötada sellise tööajaga, mis tagab neile õigused pensionile;

Haridus- ja ülikoolipoliitika

| 18. | toetab Euroopa 2020. aasta strateegias seatud eesmärki viia kõrghariduse saanud noorte osakaal vähemalt 40 %-ni, aga rõhutab, et selleks tuleb demokratiseerida pääs ülikoolidesse, kuhu peab olema võimalik pääseda suuremal arvul inimestel. Lisaks tuleb nii ELi tasandil kui ka liikmesriikides jätkata ja laiendada meetmeid oskuste ja töökohtade paremasse vastavusse viimiseks, keskendudes eelkõige koostoimele kahe juhtalgatuse – „Noorte liikuvus” ning „Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava” – elluviimisel; |
| --- | --- |

18.

toetab Euroopa 2020. aasta strateegias seatud eesmärki viia kõrghariduse saanud noorte osakaal vähemalt 40 %-ni, aga rõhutab, et selleks tuleb demokratiseerida pääs ülikoolidesse, kuhu peab olema võimalik pääseda suuremal arvul inimestel. Lisaks tuleb nii ELi tasandil kui ka liikmesriikides jätkata ja laiendada meetmeid oskuste ja töökohtade paremasse vastavusse viimiseks, keskendudes eelkõige koostoimele kahe juhtalgatuse – „Noorte liikuvus” ning „Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava” – elluviimisel;

| 19. | märgib, et sel põhjusel ei tohiks ülikoolide sissetulekuallikate mitmekesistamine piirduda üksnes võimaliku õppemaksu tõstmisega, mis võiks eelnimetatud demokratiseerimise ohtu seada; |
| --- | --- |

19.

märgib, et sel põhjusel ei tohiks ülikoolide sissetulekuallikate mitmekesistamine piirduda üksnes võimaliku õppemaksu tõstmisega, mis võiks eelnimetatud demokratiseerimise ohtu seada;

| 20. | võtab teadmiseks Euroopa Komisjoni soovituse luua koostöös Euroopa Investeerimispangaga Euroopa õppelaenusüsteem, et täiendada liikmesriikides olemas olevaid süsteeme, ning rõhutab asjaolu, et need laenud ei tohi muuta liikuvusvõimalusi kaubaks; |
| --- | --- |

20.

võtab teadmiseks Euroopa Komisjoni soovituse luua koostöös Euroopa Investeerimispangaga Euroopa õppelaenusüsteem, et täiendada liikmesriikides olemas olevaid süsteeme, ning rõhutab asjaolu, et need laenud ei tohi muuta liikuvusvõimalusi kaubaks;

| 21. | kiidab heaks Euroopa Komisjoni algatuse luua rahvusvaheline ülikoolide edetabel. Hindamiskriteeriumides tuleks muu hulgas arvesse võtta õpetamise kvaliteeti, uuenduslikkust, osalemist kohalikus ja piirkondlikus elus, rahvusvahelisust, aga ka üliõpilaste mitmekesisust, soolist võrdõiguslikkust, sotsiaalset ja geograafilist päritolu ning rahulolutaset; |
| --- | --- |

21.

kiidab heaks Euroopa Komisjoni algatuse luua rahvusvaheline ülikoolide edetabel. Hindamiskriteeriumides tuleks muu hulgas arvesse võtta õpetamise kvaliteeti, uuenduslikkust, osalemist kohalikus ja piirkondlikus elus, rahvusvahelisust, aga ka üliõpilaste mitmekesisust, soolist võrdõiguslikkust, sotsiaalset ja geograafilist päritolu ning rahulolutaset;

| 22. | toetab Euroopa Komisjoni soovi pakkuda noorteadlastele ahvatlevaid töötingimusi. Selleks on vaja luua piirkondlike ja Euroopa rahaliste vahendite koostoime, et võimaldada nendel noortel, kes seda soovivad, rahastada oma doktoriõpinguid; |
| --- | --- |

22.

toetab Euroopa Komisjoni soovi pakkuda noorteadlastele ahvatlevaid töötingimusi. Selleks on vaja luua piirkondlike ja Euroopa rahaliste vahendite koostoime, et võimaldada nendel noortel, kes seda soovivad, rahastada oma doktoriõpinguid;

| 23. | mõistab, et kõrghariduse eesmärgiks peavad olema üliõpilaste tööhõive võimalused, kuid rõhutab, et kõrgharidus peab stimuleerima üliõpilaste loovust ja uuendusvõimet ning samuti soodustama nende intellektuaalset ja sotsiaalset eneseteostust; |
| --- | --- |

23.

mõistab, et kõrghariduse eesmärgiks peavad olema üliõpilaste tööhõive võimalused, kuid rõhutab, et kõrgharidus peab stimuleerima üliõpilaste loovust ja uuendusvõimet ning samuti soodustama nende intellektuaalset ja sotsiaalset eneseteostust;

Noorte kaasamine tööturule

| 24. | rõhutab tihedat seost noorte viletsa õppeedukuse ja ebasoodsa sotsiaal-majandusliku olukorra vahel, mis on peamised põhjused, miks paljud noored ei tööta ega õpi. Nende väljaaitamine sellisest surnud ringist on kogu Euroopa kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ülesanne, mida tuleb pidada kõnealuse algatuse prioriteediks; |
| --- | --- |

24.

rõhutab tihedat seost noorte viletsa õppeedukuse ja ebasoodsa sotsiaal-majandusliku olukorra vahel, mis on peamised põhjused, miks paljud noored ei tööta ega õpi. Nende väljaaitamine sellisest surnud ringist on kogu Euroopa kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ülesanne, mida tuleb pidada kõnealuse algatuse prioriteediks;

| 25. | toetab Euroopa Komisjoni soovi tagada kõikidele noortele piisava sotsiaalkaitse süsteem. Ükski noor ei tohiks, olenemata oma tööalasest hetkeolukorrast, sotsiaalkaitsest ilma jääda; |
| --- | --- |

25.

toetab Euroopa Komisjoni soovi tagada kõikidele noortele piisava sotsiaalkaitse süsteem. Ükski noor ei tohiks, olenemata oma tööalasest hetkeolukorrast, sotsiaalkaitsest ilma jääda;

| 26. | soovitab Euroopa Komisjonil luua veebiportaali, kus saaks vastastikku tutvustada näiteid kohaliku ja piirkondliku tasandi headest tavadest noorte integreerimisel tööturule; |
| --- | --- |

26.

soovitab Euroopa Komisjonil luua veebiportaali, kus saaks vastastikku tutvustada näiteid kohaliku ja piirkondliku tasandi headest tavadest noorte integreerimisel tööturule;

| 27. | märgib, et mõeldes neile noortele, kes ei tööta, ei õpi või ei läbi koolituskursusi, peab Euroopa Liit välja töötama süstemaatilised järelmeetmed, tehes koostööd kohalike ja piirkondlike omavalitsustega, kellel on kõige paremad võimalused raskustesse sattunud noorte olukorra jälgimiseks ja järelmeetmete elluviimiseks; |
| --- | --- |

27.

märgib, et mõeldes neile noortele, kes ei tööta, ei õpi või ei läbi koolituskursusi, peab Euroopa Liit välja töötama süstemaatilised järelmeetmed, tehes koostööd kohalike ja piirkondlike omavalitsustega, kellel on kõige paremad võimalused raskustesse sattunud noorte olukorra jälgimiseks ja järelmeetmete elluviimiseks;

| 28. | toetab Euroopa Komisjoni ettepanekut julgustada liikmesriike looma nn noortegarantii, mille kohaselt pakutakse kõikidele noortele nelja kuu jooksul pärast koolist lahkumist nende individuaalse hariduskäigu analüüsi põhjal tööd, kutsekoolitust või akadeemilist kursust; |
| --- | --- |

28.

toetab Euroopa Komisjoni ettepanekut julgustada liikmesriike looma nn noortegarantii, mille kohaselt pakutakse kõikidele noortele nelja kuu jooksul pärast koolist lahkumist nende individuaalse hariduskäigu analüüsi põhjal tööd, kutsekoolitust või akadeemilist kursust;

| 29. | toetab Euroopa Komisjoni ametipraktika kvaliteediraamistiku loomises, mis võib olla määrav liikumapanev jõud noorte tööalases konkurentsivõimes. Niivõrd, kuivõrd see on võimalik, tuleks vältida tasustamata või alatasustatud ametipraktikaid. Euroopa raamistikus tuleks kehtestada rahaline tasustamine ja sotsiaalkaitse, mis võimaldab noortel praktikantidel ühiskonda integreeruda; samuti peaks raamistik reguleerima noorte praktikantide ning ametipraktikat pakkuvate ettevõtete õigusi ja kohustusi; |
| --- | --- |

29.

toetab Euroopa Komisjoni ametipraktika kvaliteediraamistiku loomises, mis võib olla määrav liikumapanev jõud noorte tööalases konkurentsivõimes. Niivõrd, kuivõrd see on võimalik, tuleks vältida tasustamata või alatasustatud ametipraktikaid. Euroopa raamistikus tuleks kehtestada rahaline tasustamine ja sotsiaalkaitse, mis võimaldab noortel praktikantidel ühiskonda integreeruda; samuti peaks raamistik reguleerima noorte praktikantide ning ametipraktikat pakkuvate ettevõtete õigusi ja kohustusi;

| 30. | märgib, et 2011. aasta kui Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta algatus annab võimaluse a) näidata muude positiivsete aspektide hulgas noortele vabatahtliku tegevuse väärtust nende karjääri kujundamisel, b) võidelda vabatahtliku tegevuse takistuste vastu ja käsitleda vajadust sobiva õigusraamistiku järele, et kaitsta vabatahtlike õigusi; |
| --- | --- |

30.

märgib, et 2011. aasta kui Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta algatus annab võimaluse a) näidata muude positiivsete aspektide hulgas noortele vabatahtliku tegevuse väärtust nende karjääri kujundamisel, b) võidelda vabatahtliku tegevuse takistuste vastu ja käsitleda vajadust sobiva õigusraamistiku järele, et kaitsta vabatahtlike õigusi;

| 31. | kahtleb selles, kas Euroopa Komisjoni kava kehtestada üks tähtajatu leping on tõhus, ning palub selgitusi konkreetselt noortele ette nähtud katseaja kestuse ja miinimumtasu kohta. Seda tüüpi leping, mille kasu noorte tööalase konkurentsivõime seisukohast on ebakindel, võib hoopis muuta nende tööellu asumise juhutöödepõhiseks ja luua nn kahekihilise tööturu; |
| --- | --- |

31.

kahtleb selles, kas Euroopa Komisjoni kava kehtestada üks tähtajatu leping on tõhus, ning palub selgitusi konkreetselt noortele ette nähtud katseaja kestuse ja miinimumtasu kohta. Seda tüüpi leping, mille kasu noorte tööalase konkurentsivõime seisukohast on ebakindel, võib hoopis muuta nende tööellu asumise juhutöödepõhiseks ja luua nn kahekihilise tööturu;

| 32. | toetab Euroopa Komisjoni algatust „Sinu esimene EURESi töökoht” katseprojektina, mis võimaldab noortel leida tööd ühes 27 liikmesriigist. Sellesse algatusse tuleks kaasata noorte tööturule integreerimisega tegelevad ühendused ja piirkondlikud omavalitsused; |
| --- | --- |

32.

toetab Euroopa Komisjoni algatust „Sinu esimene EURESi töökoht” katseprojektina, mis võimaldab noortel leida tööd ühes 27 liikmesriigist. Sellesse algatusse tuleks kaasata noorte tööturule integreerimisega tegelevad ühendused ja piirkondlikud omavalitsused;

| 33. | väljendab heameelt prioriteetsete meetmete hulgas kirjaoskamatuse vastu võitlemiseks kõrgetasemelise eksperdirühma loomise üle. Sellesse rühma peaksid kuuluma kohalikud ja piirkondlikud eksperdid, kes võiksid jagada oma vahetuid kogemusi. Nagu märgib Regioonide Komitee oma omaalgatuslikus arvamuses kirjaoskamatuse kohta, (3) on oluline vastastikku tutvustada Euroopa tasandil häid tavasid, eelkõige nende kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel, kes on välja töötanud kirjaoskamatuse vastu võitlemise strateegiaid; |
| --- | --- |

33.

väljendab heameelt prioriteetsete meetmete hulgas kirjaoskamatuse vastu võitlemiseks kõrgetasemelise eksperdirühma loomise üle. Sellesse rühma peaksid kuuluma kohalikud ja piirkondlikud eksperdid, kes võiksid jagada oma vahetuid kogemusi. Nagu märgib Regioonide Komitee oma omaalgatuslikus arvamuses kirjaoskamatuse kohta, (3) on oluline vastastikku tutvustada Euroopa tasandil häid tavasid, eelkõige nende kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel, kes on välja töötanud kirjaoskamatuse vastu võitlemise strateegiaid;

Euroopa rahaliste vahendite kasutamine

| 34. | kiidab heaks selle, et liikmesriigid ning kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kasutavad noorte abistamiseks paindlikult Euroopa Sotsiaalfondi, eelkõige Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisega seoses. Euroopa Sotsiaalfondi potentsiaali tuleks maksimaalselt ära kasutada ja jälgida, et selle pakutavad võimalused oleksid laiemalt tuntud. Lisaks tuleks teised, mitte (esmajärjekorras) tööalasele konkurentsivõimele suunatud ELi toetusprogrammid (nagu elukestva õppe programm) säilitada muutmata kujul algatuses seatud eesmärkide saavutamiseks, kuna hariduse eesmärk ei piirdu üksnes tööalase konkurentsivõime suurendamisega; |
| --- | --- |

34.

kiidab heaks selle, et liikmesriigid ning kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kasutavad noorte abistamiseks paindlikult Euroopa Sotsiaalfondi, eelkõige Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisega seoses. Euroopa Sotsiaalfondi potentsiaali tuleks maksimaalselt ära kasutada ja jälgida, et selle pakutavad võimalused oleksid laiemalt tuntud. Lisaks tuleks teised, mitte (esmajärjekorras) tööalasele konkurentsivõimele suunatud ELi toetusprogrammid (nagu elukestva õppe programm) säilitada muutmata kujul algatuses seatud eesmärkide saavutamiseks, kuna hariduse eesmärk ei piirdu üksnes tööalase konkurentsivõime suurendamisega;

| 35. | märgib, et noorte liikuvuse soodustamiseks on olemas palju Euroopa programme (elukestva õppe programm, „Erasmus Mundus”, „Aktiivsed noored”, „Kodanike Euroopa”). Nende programmide sihtrühma võiksid kuuluda ka õpetajad, kasvatajad ja sotsiaaltöötajad, kes on sageli oma vastutusalasse kuuluvate noorte liikuvuse käimapanevaks jõuks; |
| --- | --- |

35.

märgib, et noorte liikuvuse soodustamiseks on olemas palju Euroopa programme (elukestva õppe programm, „Erasmus Mundus”, „Aktiivsed noored”, „Kodanike Euroopa”). Nende programmide sihtrühma võiksid kuuluda ka õpetajad, kasvatajad ja sotsiaaltöötajad, kes on sageli oma vastutusalasse kuuluvate noorte liikuvuse käimapanevaks jõuks;

| 36. | kõikide haridusalase liikuvuse programmide hindamisel, mille alusel tehakse 2011. aastal ettepanekud õigusaktide ja 2013. aastale järgneva perioodi uue finantsraamistiku kohta, on oluline võtta arvesse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulist panust õppega seotud liikuvuse edendamisse noorte seas, nagu on märgitud Regioonide Komitee arvamuses teemal „Roheline raamat „Õppega seotud liikuvuse edendamine noorte seas” ”. Nimelt toimivad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused sageli teabe edastajate ja nõustajatena ning hõlbustavad liikuvusvõimalustest teavitamist. Omavalitsused eraldavad ka asjaomaseid rahalisi toetusi. Samuti tuleks vähendada nende programmide haldusnõudeid; |
| --- | --- |

36.

kõikide haridusalase liikuvuse programmide hindamisel, mille alusel tehakse 2011. aastal ettepanekud õigusaktide ja 2013. aastale järgneva perioodi uue finantsraamistiku kohta, on oluline võtta arvesse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulist panust õppega seotud liikuvuse edendamisse noorte seas, nagu on märgitud Regioonide Komitee arvamuses teemal „Roheline raamat „Õppega seotud liikuvuse edendamine noorte seas” ”. Nimelt toimivad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused sageli teabe edastajate ja nõustajatena ning hõlbustavad liikuvusvõimalustest teavitamist. Omavalitsused eraldavad ka asjaomaseid rahalisi toetusi. Samuti tuleks vähendada nende programmide haldusnõudeid;

Tegevuskava sümboolsed algatused ja sellealane teabevahetus

| 37. | kiidab heaks Euroopa noorte liikuvuse kaardi loomise. Seda tüüpi sümboolne tegevus võib aidata leida algatusele tervikuna rahva seas poolehoidu ja tugevdada Euroopa Liitu kuuluvuse tunnet. Selle kaardiga tuleks siiski siduda reaalsed eelised ja see kaart ei tohiks konkureerida olemasolevate kaartidega, nt ISIC-kaardiga (rahvusvaheline üliõpilaspilet) või Euroopa Noortekaardi Assotsiatsiooni (EYCA) väljaantava Euroopa noortekaardiga, mida võiks kasutada uue kaardi põhjana. Noorte liikuvuse edendamiseks võiks teha suuri hinnasoodustusi noorte reisimisel ja majutusel Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

37.

kiidab heaks Euroopa noorte liikuvuse kaardi loomise. Seda tüüpi sümboolne tegevus võib aidata leida algatusele tervikuna rahva seas poolehoidu ja tugevdada Euroopa Liitu kuuluvuse tunnet. Selle kaardiga tuleks siiski siduda reaalsed eelised ja see kaart ei tohiks konkureerida olemasolevate kaartidega, nt ISIC-kaardiga (rahvusvaheline üliõpilaspilet) või Euroopa Noortekaardi Assotsiatsiooni (EYCA) väljaantava Euroopa noortekaardiga, mida võiks kasutada uue kaardi põhjana. Noorte liikuvuse edendamiseks võiks teha suuri hinnasoodustusi noorte reisimisel ja majutusel Euroopa Liidus;

| 38. | rõhutab asjaolu, et tulevasse Euroopa oskuste passi on vaja integreerida mitmesugused olemasolevad algatused, nagu Europass (Euroopa CV vorm). Nende algatuste hajutatus töötab eelkõige vastu eesmärgile soodustada liikuvust, mis hõlbustab oskuste tunnustamist liikmesriikide vahel. |
| --- | --- |

38.

rõhutab asjaolu, et tulevasse Euroopa oskuste passi on vaja integreerida mitmesugused olemasolevad algatused, nagu Europass (Euroopa CV vorm). Nende algatuste hajutatus töötab eelkõige vastu eesmärgile soodustada liikuvust, mis hõlbustab oskuste tunnustamist liikmesriikide vahel.

Brüssel, 27. jaanuar 2011

Regioonide Komitee president

Mercedes BRESSO

---

(1)  Regioonide Komitee arvamus teemal „Roheline raamat „Õppega seotud liikuvuse edendamine noorte seas” ”, CdR 246/2009.

1

(2)  Roheline raamat „Piisav, jätkusuutlik ja kindel Euroopa pensionisüsteem”, KOM(2010) 365 lõplik.

2

(3)  Regioonide Komitee arvamus teemal „Kirjaoskamatuse likvideerimine – ambitsioonikas strateegia tõrjutuse vältimiseks ja isikliku eneseteostuse soodustamiseks”, CdR 193/2009.

3

---

| 2.4.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 104/31 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 104/31

---

Regioonide Komitee arvamus teemal „Euroopa kino digiajastul”

2011/C 104/07

REGIOONIDE KOMITEE

| — | tunnistab, et kultuuritööstus annab Euroopa piirkondade atraktiivsuse suurendamise, säästva turismi arendamise ja uute tööhõivevõimaluste loomise kaudu märkimisväärse panuse kohalikku ja piirkondlikku arengusse; |
| --- | --- |

—

tunnistab, et kultuuritööstus annab Euroopa piirkondade atraktiivsuse suurendamise, säästva turismi arendamise ja uute tööhõivevõimaluste loomise kaudu märkimisväärse panuse kohalikku ja piirkondlikku arengusse;

| — | on arvamusel, et paljud väikesed kinod võivad kaduda, kuna neil tuleb silmitsi seista suure finantskoormusega, ning kutsub üles koostööle, et tagada Euroopa kultuuripärandi säilimine ja kinotööstuse kaitse; |
| --- | --- |

—

on arvamusel, et paljud väikesed kinod võivad kaduda, kuna neil tuleb silmitsi seista suure finantskoormusega, ning kutsub üles koostööle, et tagada Euroopa kultuuripärandi säilimine ja kinotööstuse kaitse;

| — | rõhutab vajadust võtta arvesse kino osatähtsust majanduses ja kultuuris. Kinosektor on arengu, konkurentsivõime ja tööhõive jaoks väga oluline majandusharu. Sellel on ka ülitähtis osa kohaliku ja piirkondliku kultuurilise identiteedi ja mitmekesisuse kaitsmisel ning edendamisel. Selle omapära tõttu on kõnealune sektor eriti tähtis Euroopa sotsiaalsete väärtuste arendamisel ja demokraatlike ühiskondade toimimisel, kuna audiovisuaalteostel võib olla oluline roll Euroopa identiteedi kujundamisel; |
| --- | --- |

—

rõhutab vajadust võtta arvesse kino osatähtsust majanduses ja kultuuris. Kinosektor on arengu, konkurentsivõime ja tööhõive jaoks väga oluline majandusharu. Sellel on ka ülitähtis osa kohaliku ja piirkondliku kultuurilise identiteedi ja mitmekesisuse kaitsmisel ning edendamisel. Selle omapära tõttu on kõnealune sektor eriti tähtis Euroopa sotsiaalsete väärtuste arendamisel ja demokraatlike ühiskondade toimimisel, kuna audiovisuaalteostel võib olla oluline roll Euroopa identiteedi kujundamisel;

| — | rõhutab, et digitehnoloogiale üleminek pakub uusi võimalusi Euroopa erinevate piirkondade ühendamiseks, sest nad vahetavad audiovisuaalteoseid ja uurivad uusi võimalusi sidemete loomiseks ja materjali vahetamiseks. Nimetatud üleminek võib anda võimaluse uue publiku leidmiseks, alternatiivse sisu kasutamiseks, uute teenuste osutamiseks ja erinevate piirkondade pakutava nähtavamaks muutmiseks. |
| --- | --- |

—

rõhutab, et digitehnoloogiale üleminek pakub uusi võimalusi Euroopa erinevate piirkondade ühendamiseks, sest nad vahetavad audiovisuaalteoseid ja uurivad uusi võimalusi sidemete loomiseks ja materjali vahetamiseks. Nimetatud üleminek võib anda võimaluse uue publiku leidmiseks, alternatiivse sisu kasutamiseks, uute teenuste osutamiseks ja erinevate piirkondade pakutava nähtavamaks muutmiseks.

| Raportöör | : | Malcolm Mifsud (MT/EPP), Pietá linnapea |
| --- | --- | --- |
| Viitedokument | : | Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Euroopa kino võimalustest ja probleemidest digiajastul
  KOM(2010) 487 lõplik |

Raportöör

:

Malcolm Mifsud (MT/EPP), Pietá linnapea

Viitedokument

:

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Euroopa kino võimalustest ja probleemidest digiajastul

KOM(2010) 487 lõplik

REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | väljendab heameelt tähelepanu üle, mida Euroopa Komisjon pöörab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tähtsale osale Euroopa kino digiteerimisel. Esiteks on kinodel väikestes asulates ja maapiirkondades tähtis sotsiaalne ja kultuuriline roll, sest sageli on kino ainus koht, mis võimaldab kogukonna juurdepääsu kultuurile. Teiseks kuuluvad Euroopas paljud kinod (eriti ühe ekraaniga kinod) kohalikele omavalitsustele; |
| --- | --- |

1.

väljendab heameelt tähelepanu üle, mida Euroopa Komisjon pöörab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tähtsale osale Euroopa kino digiteerimisel. Esiteks on kinodel väikestes asulates ja maapiirkondades tähtis sotsiaalne ja kultuuriline roll, sest sageli on kino ainus koht, mis võimaldab kogukonna juurdepääsu kultuurile. Teiseks kuuluvad Euroopas paljud kinod (eriti ühe ekraaniga kinod) kohalikele omavalitsustele;

| 2. | tunnistab, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on keskne roll kultuuri edendamisel ja selle tähtsuse rõhutamisel, eelkõige kultuuripärandi kaitsmise ja kunstialase innovatsiooni edendamise alal; |
| --- | --- |

2.

tunnistab, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on keskne roll kultuuri edendamisel ja selle tähtsuse rõhutamisel, eelkõige kultuuripärandi kaitsmise ja kunstialase innovatsiooni edendamise alal;

| 3. | tunnistab, et kultuuritööstus annab Euroopa piirkondade atraktiivsuse suurendamise, säästva turismi arendamise ja uute tööhõivevõimaluste loomise kaudu märkimisväärse panuse kohalikku ja piirkondlikku arengusse; |
| --- | --- |

3.

tunnistab, et kultuuritööstus annab Euroopa piirkondade atraktiivsuse suurendamise, säästva turismi arendamise ja uute tööhõivevõimaluste loomise kaudu märkimisväärse panuse kohalikku ja piirkondlikku arengusse;

| 4. | on arvamusel, et paljud väikesed kinod võivad kaduda, kuna neil tuleb silmitsi seista suure finantskoormusega, ning kutsub üles koostööle, et tagada Euroopa kultuuripärandi säilimine ja kinotööstuse kaitse; |
| --- | --- |

4.

on arvamusel, et paljud väikesed kinod võivad kaduda, kuna neil tuleb silmitsi seista suure finantskoormusega, ning kutsub üles koostööle, et tagada Euroopa kultuuripärandi säilimine ja kinotööstuse kaitse;

| 5. | rõhutab, et avaliku sekkumiseta ELi, riiklikul ning kohalikul ja piirkondlikul tasandil võib Euroopa teoste konkurentsivõime ja ringlus ohtu sattuda ning Euroopa rahvaste mitmekesisus ja keeleline ja kultuuriline mitmekesisus väheneda; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et avaliku sekkumiseta ELi, riiklikul ning kohalikul ja piirkondlikul tasandil võib Euroopa teoste konkurentsivõime ja ringlus ohtu sattuda ning Euroopa rahvaste mitmekesisus ja keeleline ja kultuuriline mitmekesisus väheneda;

| 6. | toetab Euroopa Komisjoni ideed luua programmi MEDIA raames uus abikava, et toetada digitehnoloogiale üleminekut nendes Euroopa kinodes, kus näidatakse peamiselt Euroopas toodetud filme; |
| --- | --- |

6.

toetab Euroopa Komisjoni ideed luua programmi MEDIA raames uus abikava, et toetada digitehnoloogiale üleminekut nendes Euroopa kinodes, kus näidatakse peamiselt Euroopas toodetud filme;

I   POLIITILISED SOOVITUSED

Üldmärkused

| 7. | tunnistab, et teatises esitatud meetmete puhul ei näi tekkivat ühtegi küsimust seoses nende vastavusega subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttele. Piirkondlikest ja kohalikest omavalitsustest peavad saama juhtivad osalised selliste meetmete kavandamisel, rakendamisel ja juhtimisel, mille eesmärk on aidata väikestel kohalikel kinodel digitehnoloogiale üleminekust kasu saada; |
| --- | --- |

7.

tunnistab, et teatises esitatud meetmete puhul ei näi tekkivat ühtegi küsimust seoses nende vastavusega subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttele. Piirkondlikest ja kohalikest omavalitsustest peavad saama juhtivad osalised selliste meetmete kavandamisel, rakendamisel ja juhtimisel, mille eesmärk on aidata väikestel kohalikel kinodel digitehnoloogiale üleminekust kasu saada;

| 8. | on seisukohal, et kinode digitehnoloogiale üleminekul on oluline Euroopa mõõde, ja soovib seetõttu näha ühtset poliitilist lähenemist järgmistes teatises loetletud valdkondades:






  — | standardimine; |
| --- | --- | --- |

8.

on seisukohal, et kinode digitehnoloogiale üleminekul on oluline Euroopa mõõde, ja soovib seetõttu näha ühtset poliitilist lähenemist järgmistes teatises loetletud valdkondades:

—

standardimine;

| — | digiformaadis filmide kogumine ja säilitamine; |
| --- | --- |

—

digiformaadis filmide kogumine ja säilitamine;

| — | piirkondlik toetus digiteerimisele; |
| --- | --- |

—

piirkondlik toetus digiteerimisele;

| — | vastavus aluslepingutele; |
| --- | --- |

—

vastavus aluslepingutele;

| — | toetused Euroopa filme näitavatele kinodele, et innustada tihedaid suhteid piirkondlike ja kohalike omavalitsustega kultuuri ja kunsti edendamisel; |
| --- | --- |

—

toetused Euroopa filme näitavatele kinodele, et innustada tihedaid suhteid piirkondlike ja kohalike omavalitsustega kultuuri ja kunsti edendamisel;

| — | juurdepääs rahastamisvõimalustele; |
| --- | --- |

—

juurdepääs rahastamisvõimalustele;

| 9. | tuletab meelde, et aluslepingutes on kultuurilist mõõdet tugevdatud, lisades ELi eesmärkide hulka austuse rikkaliku kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse vastu ning tagatise, et Euroopa kultuuripärandit kaitstakse ja arendatakse (1); |
| --- | --- |

9.

tuletab meelde, et aluslepingutes on kultuurilist mõõdet tugevdatud, lisades ELi eesmärkide hulka austuse rikkaliku kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse vastu ning tagatise, et Euroopa kultuuripärandit kaitstakse ja arendatakse (1);

| 10. | rõhutab, et Euroopa digitaalse tegevuskava (2) rakendamine nõuab suurt mõtteviisi muutust kogu Euroopas ning et tuleb luua otsesed teabevahetuskanalid projekti tulemuste levitamiseks ja rakendamiseks kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et Euroopa digitaalse tegevuskava (2) rakendamine nõuab suurt mõtteviisi muutust kogu Euroopas ning et tuleb luua otsesed teabevahetuskanalid projekti tulemuste levitamiseks ja rakendamiseks kohalikul tasandil;

Euroopa kino kultuuripärandina

| 11. | tõstab esile kino olulist kultuurilist tähtsust, sest kino salvestab riigi kultuuripärandi ja esitab selle meelelahutuslikus vormis (3). See on väga oluline paljude põlvkondade ja rahvaste ajaloo, kunsti, kultuuri ja eluviisi tutvustamisel. Euroopa kinod esindavad peamiselt oma rahvaste ainulaadset, riigiti ja põlvkonniti varieeruvat kultuuri ja ühiskonda; |
| --- | --- |

11.

tõstab esile kino olulist kultuurilist tähtsust, sest kino salvestab riigi kultuuripärandi ja esitab selle meelelahutuslikus vormis (3). See on väga oluline paljude põlvkondade ja rahvaste ajaloo, kunsti, kultuuri ja eluviisi tutvustamisel. Euroopa kinod esindavad peamiselt oma rahvaste ainulaadset, riigiti ja põlvkonniti varieeruvat kultuuri ja ühiskonda;

| 12. | rõhutab, et igal inimesel on õigus osaleda ühiskonna kultuurielus ja kunsti nautida. Kino võib kunstiliigina luua sideme kunstniku ja vaatajate vahel. Kinokunst aitab inimestel Euroopa identiteedil põhineva, ühise inimeseks olemise kogemuse jagamise kaudu üksteist tunnustada; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et igal inimesel on õigus osaleda ühiskonna kultuurielus ja kunsti nautida. Kino võib kunstiliigina luua sideme kunstniku ja vaatajate vahel. Kinokunst aitab inimestel Euroopa identiteedil põhineva, ühise inimeseks olemise kogemuse jagamise kaudu üksteist tunnustada;

| 13. | rõhutab kino osatähtsust Euroopa identiteedi kujundamisel ja piirkondade integreerimisel. Kunstilisest ja kultuurilisest olemusest tulenevalt on kino kokkuliitev jõud. Kino jõuab inimesteni kogu Euroopas ja toob nad üksteisele lähemale, võimaldades jagada ühiseid kogemusi. Kino on mõnes kõrvalises ja/või väikeses asulas/linnas/piirkonnas ainus koht, mis võimaldab kogukonna juurdepääsu kultuurile. Regioonide Komitee on seetõttu arvamusel, et Euroopa kino säilitamine võib anda märkimisväärse panuse Euroopa integratsiooni Euroopa äärepoolsetel aladel; |
| --- | --- |

13.

rõhutab kino osatähtsust Euroopa identiteedi kujundamisel ja piirkondade integreerimisel. Kunstilisest ja kultuurilisest olemusest tulenevalt on kino kokkuliitev jõud. Kino jõuab inimesteni kogu Euroopas ja toob nad üksteisele lähemale, võimaldades jagada ühiseid kogemusi. Kino on mõnes kõrvalises ja/või väikeses asulas/linnas/piirkonnas ainus koht, mis võimaldab kogukonna juurdepääsu kultuurile. Regioonide Komitee on seetõttu arvamusel, et Euroopa kino säilitamine võib anda märkimisväärse panuse Euroopa integratsiooni Euroopa äärepoolsetel aladel;

| 14. | tunnistab, et kinodel on tähtis osa nii linnades kui ka äärepoolsetes piirkondades, sest kinod annavad vaatajatele võimaluse näha Euroopa audiovisuaalset materjali; |
| --- | --- |

14.

tunnistab, et kinodel on tähtis osa nii linnades kui ka äärepoolsetes piirkondades, sest kinod annavad vaatajatele võimaluse näha Euroopa audiovisuaalset materjali;

Euroopa kino kultuuritööstuse osana

| 15. | märgib, et kultuuritööstus on majandustegevuse ja töökohtade loomise seisukohalt ELis väga dünaamiline ning võib seepärast täita olulist osa majanduslike ja sotsiaalsete eesmärkide saavutamisel Euroopas nii kohalikul kui ka piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

15.

märgib, et kultuuritööstus on majandustegevuse ja töökohtade loomise seisukohalt ELis väga dünaamiline ning võib seepärast täita olulist osa majanduslike ja sotsiaalsete eesmärkide saavutamisel Euroopas nii kohalikul kui ka piirkondlikul tasandil;

| 16. | tuletab meelde, et kino on hõlmatud kultuuritööstuse määratlusega, (4) nagu see on sõnastatud rohelises raamatus kultuuri- ja loomemajanduse potentsiaali rakendamise kohta: „majandusharu, mis toodab ja levitab kaupu ja teenuseid, millel arvatakse nende arendamise ajal olevat eriomadus, -kasutusviis või -otstarve, mis hõlmab või edastab kultuurilist väärtust olenemata nende võimalikust kaubanduslikust väärtusest. Lisaks tavapärastele kultuurisektori valdkondadele (näitekunst, kujutav kunst, kultuuripärand, sealhulgas avalik sektor) hõlmab see veel järgmisi valdkondi: kino, DVD ja video, televisioon ja raadio, videomängud, uus meedia, muusika, raamatud ja trükiväljaanded. See põhimõte on määratletud seoses 2005. aastal vastu võetud UNESCO kultuurilise väljenduse mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooniga”; |
| --- | --- |

16.

tuletab meelde, et kino on hõlmatud kultuuritööstuse määratlusega, (4) nagu see on sõnastatud rohelises raamatus kultuuri- ja loomemajanduse potentsiaali rakendamise kohta: „majandusharu, mis toodab ja levitab kaupu ja teenuseid, millel arvatakse nende arendamise ajal olevat eriomadus, -kasutusviis või -otstarve, mis hõlmab või edastab kultuurilist väärtust olenemata nende võimalikust kaubanduslikust väärtusest. Lisaks tavapärastele kultuurisektori valdkondadele (näitekunst, kujutav kunst, kultuuripärand, sealhulgas avalik sektor) hõlmab see veel järgmisi valdkondi: kino, DVD ja video, televisioon ja raadio, videomängud, uus meedia, muusika, raamatud ja trükiväljaanded. See põhimõte on määratletud seoses 2005. aastal vastu võetud UNESCO kultuurilise väljenduse mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooniga”;

| 17. | rõhutab, et heas seisundis kultuuritööstus suudab arendada loomingulist partnerlust kultuurivaldkonna ja teiste sektorite vahel (IKT, teadusuuringud, turism, sotsiaalpartnerid jne), et tugevdada kultuuri ja loomingulisusse tehtavate investeeringute sotsiaalset ja majanduslikku mõju, eriti seoses majanduskasvu ja töökohtade edendamise ning piirkondade ja linnade arengu ja atraktiivsusega; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et heas seisundis kultuuritööstus suudab arendada loomingulist partnerlust kultuurivaldkonna ja teiste sektorite vahel (IKT, teadusuuringud, turism, sotsiaalpartnerid jne), et tugevdada kultuuri ja loomingulisusse tehtavate investeeringute sotsiaalset ja majanduslikku mõju, eriti seoses majanduskasvu ja töökohtade edendamise ning piirkondade ja linnade arengu ja atraktiivsusega;

| 18. | palub sidusrühmadel digitehnoloogiale üleminekuga kaasnevaid väljakutseid ja jätkuvat finantskriisi silmas pidades jätkata koostööd, et tagada toetus turu kokkuvarisemise puhuks; |
| --- | --- |

18.

palub sidusrühmadel digitehnoloogiale üleminekuga kaasnevaid väljakutseid ja jätkuvat finantskriisi silmas pidades jätkata koostööd, et tagada toetus turu kokkuvarisemise puhuks;

Euroopa kultuuripärandi säilitamine kinotööstuse kaudu

| 19. | juhib tähelepanu asjaolule, et digitehnoloogiale ülemineku ja finantskriisi mõju Euroopa kinole võib kohalikul ja piirkondlikul tasandil kaasa tuua majandusharu püsivad muutused. Selle tulemusel võib ühe ekraaniga kino turult isegi kaduda (5). Regioonide Komitee kutsub üles koondama riikide ja piirkondade vahendid kultuuri ähvardavate ohtude tõkestamiseks; |
| --- | --- |

19.

juhib tähelepanu asjaolule, et digitehnoloogiale ülemineku ja finantskriisi mõju Euroopa kinole võib kohalikul ja piirkondlikul tasandil kaasa tuua majandusharu püsivad muutused. Selle tulemusel võib ühe ekraaniga kino turult isegi kaduda (5). Regioonide Komitee kutsub üles koondama riikide ja piirkondade vahendid kultuuri ähvardavate ohtude tõkestamiseks;

| 20. | julgustab kohalikke, piirkondlikke, riiklikke ja ELi asutusi tegema ühiseid jõupingutusi ning ärgitab kultuuripärandi haldajaid, piirkondade planeerijaid ja poliitika kujundajaid kiireloomulisele koostööle; |
| --- | --- |

20.

julgustab kohalikke, piirkondlikke, riiklikke ja ELi asutusi tegema ühiseid jõupingutusi ning ärgitab kultuuripärandi haldajaid, piirkondade planeerijaid ja poliitika kujundajaid kiireloomulisele koostööle;

Kinotööstuse kaitsmine

| 21. | rõhutab vajadust arvestada kino osatähtsust majanduses ja kultuuris. Kinosektor on arengu, konkurentsivõime ja tööhõive jaoks väga oluline majandusharu. Sellel on ka ülitähtis osa kohaliku ja piirkondliku kultuurilise identiteedi ja mitmekesisuse kaitsmisel ning edendamisel. Selle omapära tõttu on kõnealune sektor eriti tähtis Euroopa sotsiaalsete väärtuste arendamisel ja demokraatlike ühiskondade toimimisel, kuna audiovisuaalteostel võib olla oluline roll Euroopa identiteedi kujundamisel (6); |
| --- | --- |

21.

rõhutab vajadust arvestada kino osatähtsust majanduses ja kultuuris. Kinosektor on arengu, konkurentsivõime ja tööhõive jaoks väga oluline majandusharu. Sellel on ka ülitähtis osa kohaliku ja piirkondliku kultuurilise identiteedi ja mitmekesisuse kaitsmisel ning edendamisel. Selle omapära tõttu on kõnealune sektor eriti tähtis Euroopa sotsiaalsete väärtuste arendamisel ja demokraatlike ühiskondade toimimisel, kuna audiovisuaalteostel võib olla oluline roll Euroopa identiteedi kujundamisel (6);

| 22. | juhib tähelepanu väikeste, sõltumatute, alternatiivsete või äärepoolsetes maapiirkondades asuvate kinode kadumise ohule. Kõnealuse ülemineku käigus on sellised kinod silmitsi suuremate probleemidega ja digitaalkino ohustab nende püsimajäämist; |
| --- | --- |

22.

juhib tähelepanu väikeste, sõltumatute, alternatiivsete või äärepoolsetes maapiirkondades asuvate kinode kadumise ohule. Kõnealuse ülemineku käigus on sellised kinod silmitsi suuremate probleemidega ja digitaalkino ohustab nende püsimajäämist;

| 23. | julgustab seetõttu leidma nii linna- kui ka maapiirkondasid hõlmava lahenduse, et kaitsta Euroopa kultuurilist mitmekesisust; |
| --- | --- |

23.

julgustab seetõttu leidma nii linna- kui ka maapiirkondasid hõlmava lahenduse, et kaitsta Euroopa kultuurilist mitmekesisust;

| 24. | peab vajalikuks, et avalik sektor sekkuks küsimuse lahendamisse ning tunnistaks, et kultuuri- ja loomemajandus varustab info- ja kommunikatsioonitehnoloogiat sisuga ning panustab sel viisil selle edasisse arengusse (7); |
| --- | --- |

24.

peab vajalikuks, et avalik sektor sekkuks küsimuse lahendamisse ning tunnistaks, et kultuuri- ja loomemajandus varustab info- ja kommunikatsioonitehnoloogiat sisuga ning panustab sel viisil selle edasisse arengusse (7);

Digitaalkinole ülemineku rahastamine ja elluviimine

| 25. | soovib, et pakutava riikliku toetuse, aktiivse partnerluse ja projekti tulemuste võimaliku levitamise kohta teabe edastamiseks kasutataks dünaamilist, terviklikku ja lihtsalt kasutatavat kommunikatsioonistrateegiat, ning rõhutab vajadust korrapäraselt ajakohastada piirkondlikele ja kohalikele omavalitsustele suunatud teavet ELi arengu kohta, arvestades nende äärmiselt olulist rolli projekti tulemuste edendamisel ja levitamisel oma haldusalas; |
| --- | --- |

25.

soovib, et pakutava riikliku toetuse, aktiivse partnerluse ja projekti tulemuste võimaliku levitamise kohta teabe edastamiseks kasutataks dünaamilist, terviklikku ja lihtsalt kasutatavat kommunikatsioonistrateegiat, ning rõhutab vajadust korrapäraselt ajakohastada piirkondlikele ja kohalikele omavalitsustele suunatud teavet ELi arengu kohta, arvestades nende äärmiselt olulist rolli projekti tulemuste edendamisel ja levitamisel oma haldusalas;

| 26. | tõstab esile asjaolu, et vajalike tehniliste ja käeliste oskuste, tegevuse ja teadmiste aktiivse ja loomingulise kasutamise arendamine eelkõige praktiliste projektide kaudu on ülioluline. Tähelepanu tuleb pöörata ennekõike audiovisuaalsele teabevahetusele ja loomingule, audiovisuaalse sisu esitlusele ja levitamisele digitaalse tehnoloogia kaudu (8); |
| --- | --- |

26.

tõstab esile asjaolu, et vajalike tehniliste ja käeliste oskuste, tegevuse ja teadmiste aktiivse ja loomingulise kasutamise arendamine eelkõige praktiliste projektide kaudu on ülioluline. Tähelepanu tuleb pöörata ennekõike audiovisuaalsele teabevahetusele ja loomingule, audiovisuaalse sisu esitlusele ja levitamisele digitaalse tehnoloogia kaudu (8);

| 27. | tunnistab, et olemasolev virtuaalse koopia tasu mudel (VPF-mudel) on väiksemate, sõltumatute ja alternatiivkinode jaoks üldjuhul sobimatu – paljud nendest paiknevad maapiirkondades või äärepoolsetes piirkondades või väiksemates piirkondades. Regioonide Komitee nõuab, et võetaks asjakohaseid meetmeid, mis konkreetselt tegelevad enam haavatavate kinodega; |
| --- | --- |

27.

tunnistab, et olemasolev virtuaalse koopia tasu mudel (VPF-mudel) on väiksemate, sõltumatute ja alternatiivkinode jaoks üldjuhul sobimatu – paljud nendest paiknevad maapiirkondades või äärepoolsetes piirkondades või väiksemates piirkondades. Regioonide Komitee nõuab, et võetaks asjakohaseid meetmeid, mis konkreetselt tegelevad enam haavatavate kinodega;

| 28. | julgustab Euroopa Komisjoni toetama standardimise pakutavaid võimalusi mitmete eesmärkide saavutamiseks, sealhulgas 1) kiirem digitehnoloogiale üleminek; 2) madalamad tootmis- ja levitamiskulud; 3) Euroopa digitaalkinode programmivaliku mitmekesisuse säilitamine ja soodustamine; 4) investeeringud teadusuuringutesse ja seadmetesse ning erialasesse väljaõppesse, et Euroopa filmipärandit paremini säilitada; |
| --- | --- |

28.

julgustab Euroopa Komisjoni toetama standardimise pakutavaid võimalusi mitmete eesmärkide saavutamiseks, sealhulgas 1) kiirem digitehnoloogiale üleminek; 2) madalamad tootmis- ja levitamiskulud; 3) Euroopa digitaalkinode programmivaliku mitmekesisuse säilitamine ja soodustamine; 4) investeeringud teadusuuringutesse ja seadmetesse ning erialasesse väljaõppesse, et Euroopa filmipärandit paremini säilitada;

| 29. | rõhutab, et digitehnoloogiale üleminek pakub uusi võimalusi Euroopa erinevate piirkondade ühendamiseks, sest nad vahetavad audiovisuaalteoseid ja uurivad uusi võimalusi sidemete loomiseks ja materjali vahetamiseks. Nimetatud üleminek võib anda võimaluse uue publiku leidmiseks, alternatiivse sisu kasutamiseks, uute teenuste osutamiseks ja erinevate piirkondade pakutava nähtavamaks muutmiseks; |
| --- | --- |

29.

rõhutab, et digitehnoloogiale üleminek pakub uusi võimalusi Euroopa erinevate piirkondade ühendamiseks, sest nad vahetavad audiovisuaalteoseid ja uurivad uusi võimalusi sidemete loomiseks ja materjali vahetamiseks. Nimetatud üleminek võib anda võimaluse uue publiku leidmiseks, alternatiivse sisu kasutamiseks, uute teenuste osutamiseks ja erinevate piirkondade pakutava nähtavamaks muutmiseks;

| 30. | võtab teadmiseks, et investeeringud uude kinotehnoloogiasse ja digitehnoloogiale üleminek peaks audiokirjelduse ja subtitreerimise tehnoloogia kasutuselevõtu kaudu parandama ligipääsetavust puuetega inimeste jaoks; |
| --- | --- |

30.

võtab teadmiseks, et investeeringud uude kinotehnoloogiasse ja digitehnoloogiale üleminek peaks audiokirjelduse ja subtitreerimise tehnoloogia kasutuselevõtu kaudu parandama ligipääsetavust puuetega inimeste jaoks;

Euroopa Liidu struktuurifondid

| 31. | tervitab võimalust kasutada Euroopa Liidu struktuurifondide vahendeid digiteerimisprojektide ja koolitusalgatuste kaasrahastamiseks, kuid tunnistab samas, et see võimalus ei tule ehk kõne alla kõikides riikides, kuna rahastamise esmatähtsad valdkonnad on kindlaks määratud ja kohustused on võetud; |
| --- | --- |

31.

tervitab võimalust kasutada Euroopa Liidu struktuurifondide vahendeid digiteerimisprojektide ja koolitusalgatuste kaasrahastamiseks, kuid tunnistab samas, et see võimalus ei tule ehk kõne alla kõikides riikides, kuna rahastamise esmatähtsad valdkonnad on kindlaks määratud ja kohustused on võetud;

| 32. | on seisukohal, et Euroopa kinotööstuse ajakohastamine annab olulise panuse kohalikku ja piirkondlikku arengusse, suurendades Euroopa piirkondade, eelkõige äärepoolsete piirkondade atraktiivsust, arendades säästvat turismi ja luues uusi tööhõivevõimalusi; |
| --- | --- |

32.

on seisukohal, et Euroopa kinotööstuse ajakohastamine annab olulise panuse kohalikku ja piirkondlikku arengusse, suurendades Euroopa piirkondade, eelkõige äärepoolsete piirkondade atraktiivsust, arendades säästvat turismi ja luues uusi tööhõivevõimalusi;

| 33. | tervitab Euroopa Komisjoni algatust koostada programmi MEDIA raames uus kava; kutsub üles võtma eelkõige kasutusele paindlikum kava, mis julgustab kinosid end ajakohastama ja vähendama liikmesriikidevahelist digitaalset lõhet; |
| --- | --- |

33.

tervitab Euroopa Komisjoni algatust koostada programmi MEDIA raames uus kava; kutsub üles võtma eelkõige kasutusele paindlikum kava, mis julgustab kinosid end ajakohastama ja vähendama liikmesriikidevahelist digitaalset lõhet;

| 34. | märgib, et kõnealuses valdkonnas on juba saavutatud edu ja et tõhusa toetava sekkumisega suudavad piirkonnad uue digitaalvaldkonna väljakutsega toime tulla. Nii on näiteks Euroopa Regionaalarengu Fondist digitehnoloogiale üleminekuks juba toetust saanud Saksamaa Alam-Saksi liidumaa, Poola Małopolska piirkonna ning Portugali põhja-, kesk- ja Alentejo piirkonna alternatiivkinod; |
| --- | --- |

34.

märgib, et kõnealuses valdkonnas on juba saavutatud edu ja et tõhusa toetava sekkumisega suudavad piirkonnad uue digitaalvaldkonna väljakutsega toime tulla. Nii on näiteks Euroopa Regionaalarengu Fondist digitehnoloogiale üleminekuks juba toetust saanud Saksamaa Alam-Saksi liidumaa, Poola Małopolska piirkonna ning Portugali põhja-, kesk- ja Alentejo piirkonna alternatiivkinod;

| 35. | julgustab vastastikku tutvustama häid tavasid, tegema koostööd ning looma võrgustikke piirkondade ja sidusrühmade osalusel, kelleks on muu hulgas Euroopa Komisjon, keskvalitsused ja omavalitsused, filmikomisjonid ja -agentuurid, filminäitajate ühendused, levitajad, tootjad ning müügiagendid; |
| --- | --- |

35.

julgustab vastastikku tutvustama häid tavasid, tegema koostööd ning looma võrgustikke piirkondade ja sidusrühmade osalusel, kelleks on muu hulgas Euroopa Komisjon, keskvalitsused ja omavalitsused, filmikomisjonid ja -agentuurid, filminäitajate ühendused, levitajad, tootjad ning müügiagendid;

| 36. | lubab asjakohaselt toetada käesolevas arvamuses antud soovituste edendamist koostöös Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoniga. |
| --- | --- |

36.

lubab asjakohaselt toetada käesolevas arvamuses antud soovituste edendamist koostöös Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoniga.

Brüssel, 27. jaanuar 2011

Regioonide Komitee president

Mercedes BRESSO

---

(1)  Vt Euroopa Liidu lepingu artikkel 3.

1

(2)  Teatis KOM(2010) 245, 19.5.2010, kättesaadav aadressil http://ec.europa.eu/information_society/digital-agenda/index_en.htm, eriti lk 31–32.

2

(3)  Euroopa Komisjoni teadusuuringute peadirektoraat, „Preserving our heritage, Improving our Environment” (Meie pärandi kaitsmine, meie keskkonna parandamine), vol 1, kättesaadav aadressil http://ec.europa.eu/culture/key-documents/doc/20years_cultural_heritage_vol1_en.pdf.

3

(4)  Euroopa Komisjoni roheline raamat kultuuri- ja loomemajanduse potentsiaali rakendamise kohta, kättesaadav aadressil http://ec.europa.eu/culture/our-policy-development/doc/GreenPaper_creative_industries_et.pdf.

4

(5)  Vt teatis KOM(2010) 245, 19.5.2010.

5

(6)  CdR 27/2009.

6

(7)  CdR 104/2010.

7

(8)  CdR 133/2009.

8

---

| 2.4.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 104/35 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 104/35

---

Regioonide Komitee arvamus teemal „Biomassi säästlikkus”

2011/C 104/08

REGIOONIDE KOMITEE

| — | leiab, et tootjaid ja ettevõtjaid peab igal valitsustasandil toetama edumeelne ja järjekindel haldus- ja fiskaalpoliitika, mis võimaldaks sektoril olla planeerides strateegiline ja kindlameelne; |
| --- | --- |

—

leiab, et tootjaid ja ettevõtjaid peab igal valitsustasandil toetama edumeelne ja järjekindel haldus- ja fiskaalpoliitika, mis võimaldaks sektoril olla planeerides strateegiline ja kindlameelne;

| — | teeb ettepaneku, et biomassi säästlikkuse protokollid peaksid olema asjaomaste rahvusvaheliste kaubanduslepingute sätete lahutamatu osa, ning leiab, et paremat ja normeeritud maakasutuse, maakasutuse muutumise ning metsanduse (LULUCF) alast aruandlust käsitlev rahvusvaheline kokkulepe peab olema esmatähtis; |
| --- | --- |

—

teeb ettepaneku, et biomassi säästlikkuse protokollid peaksid olema asjaomaste rahvusvaheliste kaubanduslepingute sätete lahutamatu osa, ning leiab, et paremat ja normeeritud maakasutuse, maakasutuse muutumise ning metsanduse (LULUCF) alast aruandlust käsitlev rahvusvaheline kokkulepe peab olema esmatähtis;

| — | sooviks veel rohkemate omavalitsuste ühinemist linnapeade paktiga (või samalaadsete riiklike või piirkondlike koostööprojektidega) ning soovitab kõigil omavalitsustel kehtestada ametlik poliitika ja tavad säästva energia valdkonna eestvedamiseks, sh stiimulid biomassi tootmiseks ja kasutamiseks kohalikul tasandil seal, kus see on asjakohane; |
| --- | --- |

—

sooviks veel rohkemate omavalitsuste ühinemist linnapeade paktiga (või samalaadsete riiklike või piirkondlike koostööprojektidega) ning soovitab kõigil omavalitsustel kehtestada ametlik poliitika ja tavad säästva energia valdkonna eestvedamiseks, sh stiimulid biomassi tootmiseks ja kasutamiseks kohalikul tasandil seal, kus see on asjakohane;

| — | leiab, et 2011. aastaks kavandatud komisjoni aruandesse biomassi säästlikkuse kohta tuleks lisada ettepanekud elektritootmiseks, kütmiseks ja jahutamiseks kasutatavate tahkete ja gaasiliste biomassiallikate säästlikkuse kohustuslike miinimumkriteeriumide kohta, sh kasvuhoonegaaside vähendamise nõue, mille puhul võetakse vajadusel arvesse maa sihtotstarbe muutmise kaudset mõju, samuti tuleks lisada hinnang selle kohta, millist mõju avaldab biomassi tootmine toiduainete tootmisele, metsandusele ja puidutööstusele, ning samuti teiste maakasutuse muutumisega seotud mõjude kohta. |
| --- | --- |

—

leiab, et 2011. aastaks kavandatud komisjoni aruandesse biomassi säästlikkuse kohta tuleks lisada ettepanekud elektritootmiseks, kütmiseks ja jahutamiseks kasutatavate tahkete ja gaasiliste biomassiallikate säästlikkuse kohustuslike miinimumkriteeriumide kohta, sh kasvuhoonegaaside vähendamise nõue, mille puhul võetakse vajadusel arvesse maa sihtotstarbe muutmise kaudset mõju, samuti tuleks lisada hinnang selle kohta, millist mõju avaldab biomassi tootmine toiduainete tootmisele, metsandusele ja puidutööstusele, ning samuti teiste maakasutuse muutumisega seotud mõjude kohta.

| Raportöör | : | Brian Meaney, Clare’i krahvkonnanõukogu ja Kesk-Lääne piirkondliku omavalitsuse liige |
| --- | --- | --- |
| Viitedokument | : | Komisjoni aruanne nõukogule ja Euroopa Parlamendile säästvusnõuete kohta tahke ja gaasilise biomassi allikate kasutamiseks elektritootmisel, kütmisel ja jahutamisel
  KOM(2010) 11 lõplik |

Raportöör

:

Brian Meaney, Clare’i krahvkonnanõukogu ja Kesk-Lääne piirkondliku omavalitsuse liige

Viitedokument

:

Komisjoni aruanne nõukogule ja Euroopa Parlamendile säästvusnõuete kohta tahke ja gaasilise biomassi allikate kasutamiseks elektritootmisel, kütmisel ja jahutamisel

KOM(2010) 11 lõplik

I   POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

Sissejuhatus

| 1. | on arvamusel, et biomassi säästev tootmine ja kasutamine võib aidata vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid, parandada energiavarustuse kindlust, edendada tehnoloogia arengut, suurendada töövõimalusi ning anda panuse kohaliku ja piirkondliku tasandi ettevõtlusse ja arengusse; |
| --- | --- |

1.

on arvamusel, et biomassi säästev tootmine ja kasutamine võib aidata vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid, parandada energiavarustuse kindlust, edendada tehnoloogia arengut, suurendada töövõimalusi ning anda panuse kohaliku ja piirkondliku tasandi ettevõtlusse ja arengusse;

| 2. | tunnistab, et taastuvenergia tegevuskavas sätestatud eesmärk suurendada üldiselt taastuvenergia, eelkõige aga biomassi osakaalu 2020. aastaks u 10 %-ni avaldab nii biomassi tootjatele kui ka importijatele ELis survet selleni jõuda; suurendab survet toiduaine- ja metsatööstusele pinnase ja materjalide alternatiivseks kasutamiseks ning bioloogilise mitmekesisuse mõjutamiseks; |
| --- | --- |

2.

tunnistab, et taastuvenergia tegevuskavas sätestatud eesmärk suurendada üldiselt taastuvenergia, eelkõige aga biomassi osakaalu 2020. aastaks u 10 %-ni avaldab nii biomassi tootjatele kui ka importijatele ELis survet selleni jõuda; suurendab survet toiduaine- ja metsatööstusele pinnase ja materjalide alternatiivseks kasutamiseks ning bioloogilise mitmekesisuse mõjutamiseks;

| 3. | toonitab säästlikkuse olulist rolli biomassi tootmisel ja kasutamisel ning mõistab komisjoni algatust kehtestada elektritootmiseks, kütmiseks ja jahutamiseks kasutatava biomassi puhul lisaks biokütustele kehtivatele siduvatele kriteeriumitele ka vabatahtlikud kriteeriumid; leiab samas, et kuna biomassi sektorit iseloomustab praegu potentsiaalne kiire majanduskasv, tuleb väljapakutud lähenemisviisi hoolikalt jälgida; |
| --- | --- |

3.

toonitab säästlikkuse olulist rolli biomassi tootmisel ja kasutamisel ning mõistab komisjoni algatust kehtestada elektritootmiseks, kütmiseks ja jahutamiseks kasutatava biomassi puhul lisaks biokütustele kehtivatele siduvatele kriteeriumitele ka vabatahtlikud kriteeriumid; leiab samas, et kuna biomassi sektorit iseloomustab praegu potentsiaalne kiire majanduskasv, tuleb väljapakutud lähenemisviisi hoolikalt jälgida;

| 4. | väljendab heameelt komisjoni aruande üle, milles pakutakse välja vabatahtlikud kriteeriumid ning mis kujutab endast esimest sammu, kuid peab vajalikuks õigeaegset tegutsemist nii üleeuroopaliselt kui ka loodetavasti laiemalt siduvate rahvusvaheliste säästlikkuskriteeriumite väljatöötamise suunas biomassi tootmise ja kasutamise valdkonnas; |
| --- | --- |

4.

väljendab heameelt komisjoni aruande üle, milles pakutakse välja vabatahtlikud kriteeriumid ning mis kujutab endast esimest sammu, kuid peab vajalikuks õigeaegset tegutsemist nii üleeuroopaliselt kui ka loodetavasti laiemalt siduvate rahvusvaheliste säästlikkuskriteeriumite väljatöötamise suunas biomassi tootmise ja kasutamise valdkonnas;

| 5. | nõustub, et igasuguse säästlikkuskava aluseks olevad põhimõtted peavad olema tulemuslikud, kulutõhusad ja praeguse poliitikaga kooskõlas ning arvestama bioloogilist mitmekesisust ja põllumajandussaadustest toiduainete tootmist; |
| --- | --- |

5.

nõustub, et igasuguse säästlikkuskava aluseks olevad põhimõtted peavad olema tulemuslikud, kulutõhusad ja praeguse poliitikaga kooskõlas ning arvestama bioloogilist mitmekesisust ja põllumajandussaadustest toiduainete tootmist;

| 6. | leiab, et Euroopa Komisjoni algatus on subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete rakendamise seisukohast kohane; |
| --- | --- |

6.

leiab, et Euroopa Komisjoni algatus on subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete rakendamise seisukohast kohane;

| 7. | on mures, kuna paljud biomassi tootmise ja kasutamise elemendid on uuenduslikud, kapitalimahukad ning võtavad suhteliselt palju aega; ning – eelkõige arvestades praegusi majanduslikke väljakutseid – leiab, et tootjaid ja ettevõtjaid peab igal valitsustasandil toetama edumeelne ja järjekindel haldus- ja fiskaalpoliitika, mis võimaldaks sektoril olla planeerides strateegiline ja kindlameelne; |
| --- | --- |

7.

on mures, kuna paljud biomassi tootmise ja kasutamise elemendid on uuenduslikud, kapitalimahukad ning võtavad suhteliselt palju aega; ning – eelkõige arvestades praegusi majanduslikke väljakutseid – leiab, et tootjaid ja ettevõtjaid peab igal valitsustasandil toetama edumeelne ja järjekindel haldus- ja fiskaalpoliitika, mis võimaldaks sektoril olla planeerides strateegiline ja kindlameelne;

Säästlikkusküsimused tahke ja gaasilise biomassi kasutamisel elektritootmiseks, kütmiseks ja jahutamiseks

| 8. | märgib, et ehkki biomassi valdkond on kiirelt arenev sektor, iseloomustab siiski ka seda ajakohastatud teabe puudumine biomassi tootmise ja kasutamise kohta. Eelkõige imporditud biomassi üha suuremat osakaalu silmas pidades leiab komitee, et poliitika kujundamine ilma usaldusväärsete, põhjalike ja ajakohastatud andmete abita on problemaatiline, kui sellele lisaks ei kaitsta nõuetekohaselt bioloogilist mitmekesisust, kohalikke kogukondi ja põlisrahvaste õigusi ega arvestata kogu kliimamõju, sh ümberpaigutamismõju; |
| --- | --- |

8.

märgib, et ehkki biomassi valdkond on kiirelt arenev sektor, iseloomustab siiski ka seda ajakohastatud teabe puudumine biomassi tootmise ja kasutamise kohta. Eelkõige imporditud biomassi üha suuremat osakaalu silmas pidades leiab komitee, et poliitika kujundamine ilma usaldusväärsete, põhjalike ja ajakohastatud andmete abita on problemaatiline, kui sellele lisaks ei kaitsta nõuetekohaselt bioloogilist mitmekesisust, kohalikke kogukondi ja põlisrahvaste õigusi ega arvestata kogu kliimamõju, sh ümberpaigutamismõju;

| 9. | on seisukohal, et säästlikkus peab olema biomassi sektori arengule iseloomulik ning ELi poliitikas tuleks keskenduda eelkõige biomassi kohaliku ja piirkondliku tootmise ja kasutamise edendamisele. Riiklikus ja piirkondlikus säästva biomassi tootmise ja kasutamise edendamise poliitikas tuleb ära tunda kohalikud ja piirkondlikud erijooned ning nendega arvestada; |
| --- | --- |

9.

on seisukohal, et säästlikkus peab olema biomassi sektori arengule iseloomulik ning ELi poliitikas tuleks keskenduda eelkõige biomassi kohaliku ja piirkondliku tootmise ja kasutamise edendamisele. Riiklikus ja piirkondlikus säästva biomassi tootmise ja kasutamise edendamise poliitikas tuleb ära tunda kohalikud ja piirkondlikud erijooned ning nendega arvestada;

| 10. | leiab, et tuleks arvestada metsa biomassi kasutamise positiivse mõjuga metsa säästva majandamise raames metsa tulekahjude ärahoidmisel ja töökohtade loomisel maapiirkondades, sh kaitse all olevatel või väga mitmekesistel aladel; |
| --- | --- |

10.

leiab, et tuleks arvestada metsa biomassi kasutamise positiivse mõjuga metsa säästva majandamise raames metsa tulekahjude ärahoidmisel ja töökohtade loomisel maapiirkondades, sh kaitse all olevatel või väga mitmekesistel aladel;

| 11. | tuletab meelde, et biomassi astmelisel kasutusel, st kui biomassi kasutatakse esmalt ainelisteks toodeteks ja energia kogutakse kasutuskõlbmatuks muutunud toodetest turvaliselt, on tavaliselt suurem keskkonnakasu kui selle kasutamisel eelkõige kütusena; |
| --- | --- |

11.

tuletab meelde, et biomassi astmelisel kasutusel, st kui biomassi kasutatakse esmalt ainelisteks toodeteks ja energia kogutakse kasutuskõlbmatuks muutunud toodetest turvaliselt, on tavaliselt suurem keskkonnakasu kui selle kasutamisel eelkõige kütusena;

| 12. | väljendab muret selle üle, et kui nõudlus toiduks mittekasutatava biomassi, eelkõige energiakultuuride ja nende tuletiste järele jätkuvalt kasvab, siis paratamatult hakatakse põllumajandusmaad ülemaailmselt laiendama looduslike ökosüsteemide, näiteks savannide ja troopiliste vihmametsade arvelt. Seetõttu on suur oht, et praegused püüdlused suurendada toiduks mittekasutatavat biomassi, võitlemaks kliimamuutuste ja keskkonna seisundi halvenemise vastu, suunavad lihtsalt probleemi mujale ning viivad ülemaailmse keskkonna seisundi halvenemiseni; |
| --- | --- |

12.

väljendab muret selle üle, et kui nõudlus toiduks mittekasutatava biomassi, eelkõige energiakultuuride ja nende tuletiste järele jätkuvalt kasvab, siis paratamatult hakatakse põllumajandusmaad ülemaailmselt laiendama looduslike ökosüsteemide, näiteks savannide ja troopiliste vihmametsade arvelt. Seetõttu on suur oht, et praegused püüdlused suurendada toiduks mittekasutatavat biomassi, võitlemaks kliimamuutuste ja keskkonna seisundi halvenemise vastu, suunavad lihtsalt probleemi mujale ning viivad ülemaailmse keskkonna seisundi halvenemiseni;

| 13. | rõhutab, et ehkki liigne bürokraatia ei tohi takistada potentsiaalselt väga olulise tööstuse tekkimist, peavad säästlikkuse kriteeriumid olema kontrollitavad ning neid peab olema võimalik sõltumatult sertifitseerida, et pakkuda tarbijatele kindlustunnet; see puudutab eriti rahvusvaheliselt kaubeldavat biomassi materjali; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et ehkki liigne bürokraatia ei tohi takistada potentsiaalselt väga olulise tööstuse tekkimist, peavad säästlikkuse kriteeriumid olema kontrollitavad ning neid peab olema võimalik sõltumatult sertifitseerida, et pakkuda tarbijatele kindlustunnet; see puudutab eriti rahvusvaheliselt kaubeldavat biomassi materjali;

| 14. | leiab, et samad või võrdväärsed säästlikkuskriteeriumid peavad kehtima nii ELis toodetud biomassile kui ka ELi imporditavale biomassimaterjalile, et aidata kehtestada rahvusvahelised standardid ning luua rahvusvahelised turud säästlikult toodetud materjalile; |
| --- | --- |

14.

leiab, et samad või võrdväärsed säästlikkuskriteeriumid peavad kehtima nii ELis toodetud biomassile kui ka ELi imporditavale biomassimaterjalile, et aidata kehtestada rahvusvahelised standardid ning luua rahvusvahelised turud säästlikult toodetud materjalile;

| 15. | teeb ettepaneku, et biomassi säästlikkuse protokollid peaksid olema asjaomaste rahvusvaheliste kaubanduslepingute sätete lahutamatu osa, ning leiab, et paremat ja normeeritud maakasutuse, maakasutuse muutumise ning metsanduse (LULUCF) alast aruandlust käsitlev rahvusvaheline kokkulepe peab olema esmatähtis; |
| --- | --- |

15.

teeb ettepaneku, et biomassi säästlikkuse protokollid peaksid olema asjaomaste rahvusvaheliste kaubanduslepingute sätete lahutamatu osa, ning leiab, et paremat ja normeeritud maakasutuse, maakasutuse muutumise ning metsanduse (LULUCF) alast aruandlust käsitlev rahvusvaheline kokkulepe peab olema esmatähtis;

| 16. | nõustub ettepanekuga laiendada taastuvenergia direktiivis esitatud kogu olelusringi arvestava hindamise meetodit nii, et kasvuhoonegaaside heite arvutused hõlmaksid biokütuse säästvat ja sertifitseeritud muundamist elektrienergiaks ja kütmiseks või jahutamiseks kulutatud energiaks; |
| --- | --- |

16.

nõustub ettepanekuga laiendada taastuvenergia direktiivis esitatud kogu olelusringi arvestava hindamise meetodit nii, et kasvuhoonegaaside heite arvutused hõlmaksid biokütuse säästvat ja sertifitseeritud muundamist elektrienergiaks ja kütmiseks või jahutamiseks kulutatud energiaks;

| 17. | toetab ühist energiatõhususe poliitikat nii fossiil- kui ka biokütuste jaoks, et vältida võimalikku üleminekut fossiilkütustele juhul, kui samad tõhususnormid ei kehti; |
| --- | --- |

17.

toetab ühist energiatõhususe poliitikat nii fossiil- kui ka biokütuste jaoks, et vältida võimalikku üleminekut fossiilkütustele juhul, kui samad tõhususnormid ei kehti;

| 18. | on arvamusel, et energiatõhususe poliitika ei tohi takistada muu kasutusvõimaluseta biomassijäätmete (näiteks reoveesetete) turvalist kasutamist energiatootmises; |
| --- | --- |

18.

on arvamusel, et energiatõhususe poliitika ei tohi takistada muu kasutusvõimaluseta biomassijäätmete (näiteks reoveesetete) turvalist kasutamist energiatootmises;

Soovitused sobivate meetmete võtmiseks säästlikkusküsimuste lahendamisel

| 19. | on veendumusel, et üldjuhul tuleks biomassi tootmist ja kasutamist reguleerivaid ELi õigusakte rakendada järjepidevalt, olenemata sellest, kas nad puudutavad kasutamist biokütuseks või elektrienergiaks ja kütmiseks või jahutamiseks kulutatud energiaks. See vähendaks ebakindlust ja õiguslike erinevuste ärakasutamise ohtu; |
| --- | --- |

19.

on veendumusel, et üldjuhul tuleks biomassi tootmist ja kasutamist reguleerivaid ELi õigusakte rakendada järjepidevalt, olenemata sellest, kas nad puudutavad kasutamist biokütuseks või elektrienergiaks ja kütmiseks või jahutamiseks kulutatud energiaks. See vähendaks ebakindlust ja õiguslike erinevuste ärakasutamise ohtu;

| 20. | sooviks näha seal, kus riiklikud ja piirkondlikud biomassi säästlikkuskriteeriumid on juba kasutusel või väljatöötamisel, liikumist kriteeriumite ühtlustamise suunas, võttes samas arvesse kohalikke tegureid; |
| --- | --- |

20.

sooviks näha seal, kus riiklikud ja piirkondlikud biomassi säästlikkuskriteeriumid on juba kasutusel või väljatöötamisel, liikumist kriteeriumite ühtlustamise suunas, võttes samas arvesse kohalikke tegureid;

| 21. | toetab igati ettepanekut seada toetused elektritootmis-, kütmis- või jahutamiskäitistele sõltuvusse nende energiamuundamise kasutegurist, kuid nõuab siiski tungivalt, et olemasolevaid käitiseid, mida kohandatakse nn uute biomassi tüüpide muundamiseks, nende üldise energiasäästu alusel ebasoodsalt ei koheldaks; |
| --- | --- |

21.

toetab igati ettepanekut seada toetused elektritootmis-, kütmis- või jahutamiskäitistele sõltuvusse nende energiamuundamise kasutegurist, kuid nõuab siiski tungivalt, et olemasolevaid käitiseid, mida kohandatakse nn uute biomassi tüüpide muundamiseks, nende üldise energiasäästu alusel ebasoodsalt ei koheldaks;

| 22. | innustab edendama tööstuses ja põllumajandusettevõtetes kohapealset anaeroobset kääritamist, kuid seal, kus selle ulatus tekitaks raskusi, pooldab koostöö toetamist; leiab ka, et väetisi ja jäätmeid käsitlevates õigusaktides tuleks kääritussaaduste kategoriseerimisel eelistada anaeroobsel kääritamisel saadud saadusi; |
| --- | --- |

22.

innustab edendama tööstuses ja põllumajandusettevõtetes kohapealset anaeroobset kääritamist, kuid seal, kus selle ulatus tekitaks raskusi, pooldab koostöö toetamist; leiab ka, et väetisi ja jäätmeid käsitlevates õigusaktides tuleks kääritussaaduste kategoriseerimisel eelistada anaeroobsel kääritamisel saadud saadusi;

| 23. | leiab, et puiduhakke arenevat maailmaturgu arvestades tuleks esmatähtsaks pidada sellele materjalile kohustuslike säästlikkus- ja kvaliteedikriteeriumite kehtestamist; |
| --- | --- |

23.

leiab, et puiduhakke arenevat maailmaturgu arvestades tuleks esmatähtsaks pidada sellele materjalile kohustuslike säästlikkus- ja kvaliteedikriteeriumite kehtestamist;

| 24. | leiab, et biomassi säästlikkuse saavutamiseks on vajalik järgida säästvat metsanduspoliitikat. Energia tootmiseks kasutatava biomassi maht peab proportsionaalselt vastama kasvatatava energiametsa mahule; |
| --- | --- |

24.

leiab, et biomassi säästlikkuse saavutamiseks on vajalik järgida säästvat metsanduspoliitikat. Energia tootmiseks kasutatava biomassi maht peab proportsionaalselt vastama kasvatatava energiametsa mahule;

| 25. | toonitab, et riiklikud energia tegevuskavad peaksid sisaldama teatud andmeid biomassi kohta või siis peaksid need olema kavadele lisatud: käitiste liigid ja maht, biomassi liigid, biomassi allikad (kodumaine, imporditud), elutsükli analüüsid jne; |
| --- | --- |

25.

toonitab, et riiklikud energia tegevuskavad peaksid sisaldama teatud andmeid biomassi kohta või siis peaksid need olema kavadele lisatud: käitiste liigid ja maht, biomassi liigid, biomassi allikad (kodumaine, imporditud), elutsükli analüüsid jne;

| 26. | rõhutab, et arvestades kohalike ja piirkondlike omavalitsuste pädevusi ning mitmesuguseid rolle energiapoliitikas üldiselt ja eelkõige säästva energia edendamisel, peavad omavalitsused olema selliste riiklike kavade koostamisse ja rakendamisse igakülgselt kaasatud; |
| --- | --- |

26.

rõhutab, et arvestades kohalike ja piirkondlike omavalitsuste pädevusi ning mitmesuguseid rolle energiapoliitikas üldiselt ja eelkõige säästva energia edendamisel, peavad omavalitsused olema selliste riiklike kavade koostamisse ja rakendamisse igakülgselt kaasatud;

| 27. | sooviks veel rohkemate omavalitsuste ühinemist linnapeade paktiga (või samalaadsete riiklike või piirkondlike koostööprojektidega) ning soovitab kõigil omavalitsustel kehtestada ametlik poliitika ja tavad säästva energia valdkonna eestvedamiseks, sh stiimulid biomassi tootmiseks ja kasutamiseks kohalikul tasandil seal, kus see on asjakohane; |
| --- | --- |

27.

sooviks veel rohkemate omavalitsuste ühinemist linnapeade paktiga (või samalaadsete riiklike või piirkondlike koostööprojektidega) ning soovitab kõigil omavalitsustel kehtestada ametlik poliitika ja tavad säästva energia valdkonna eestvedamiseks, sh stiimulid biomassi tootmiseks ja kasutamiseks kohalikul tasandil seal, kus see on asjakohane;

| 28. | võttes arvesse väljapakutud säästlikkuskriteeriume, mida kohaldatakse üksnes suurematele energiatootjatele tootmisvõimsusega alates 1 MW, soovitab uue käitise rajamisel jälgida selle künnise määratlemise tagajärgi; |
| --- | --- |

28.

võttes arvesse väljapakutud säästlikkuskriteeriume, mida kohaldatakse üksnes suurematele energiatootjatele tootmisvõimsusega alates 1 MW, soovitab uue käitise rajamisel jälgida selle künnise määratlemise tagajärgi;

| 29. | on veendunud, et tasub kaaluda võimalust kehtestada tingimus, et säästlikkuskriteeriume kohaldataks ka suurtele biomassi tarnijatele, kes teenindavad väiksemaid elektrijaamu, soojus- ja jahutusseadmeid; |
| --- | --- |

29.

on veendunud, et tasub kaaluda võimalust kehtestada tingimus, et säästlikkuskriteeriume kohaldataks ka suurtele biomassi tarnijatele, kes teenindavad väiksemaid elektrijaamu, soojus- ja jahutusseadmeid;

| 30. | leiab, et 2011. aastaks kavandatud komisjoni aruandes biomassi säästlikkuse kohta tuleks






  — | püüda esitada kõige ajakohasemaid andmeid biomassi kohta, tuues impordi puhul eraldi välja biomassi tüübid, tootjariigi ning selle, kas materjal pärineb sertifitseeritud säästvast allikast; |
| --- | --- | --- |

30.

leiab, et 2011. aastaks kavandatud komisjoni aruandes biomassi säästlikkuse kohta tuleks

—

püüda esitada kõige ajakohasemaid andmeid biomassi kohta, tuues impordi puhul eraldi välja biomassi tüübid, tootjariigi ning selle, kas materjal pärineb sertifitseeritud säästvast allikast;

| — | esitada kokkuvõtvalt piirkondades ja liikmesriikides väljatöötamisel olevate kehtivate biomassi säästlikkuskavade mõju; |
| --- | --- |

—

esitada kokkuvõtvalt piirkondades ja liikmesriikides väljatöötamisel olevate kehtivate biomassi säästlikkuskavade mõju;

| — | lisada ettepanekud elektritootmiseks, kütmiseks ja jahutamiseks kasutatavate tahkete ja gaasiliste biomassiallikate säästlikkuse kohustuslike miinimumkriteeriumide kohta, sh kasvuhoonegaaside vähendamise nõue, mille puhul võetakse vajadusel arvesse maa sihtotstarbe muutmise kaudset mõju; |
| --- | --- |

—

lisada ettepanekud elektritootmiseks, kütmiseks ja jahutamiseks kasutatavate tahkete ja gaasiliste biomassiallikate säästlikkuse kohustuslike miinimumkriteeriumide kohta, sh kasvuhoonegaaside vähendamise nõue, mille puhul võetakse vajadusel arvesse maa sihtotstarbe muutmise kaudset mõju;

| — | kaubandustõketele keskendumise asemel lisada hinnang selle kohta, millist mõju avaldab biomassi tootmine toiduainete tootmisele, metsandusele ja puidutööstusele, ning samuti teiste maakasutuse muutumisega seotud mõjude kohta; |
| --- | --- |

—

kaubandustõketele keskendumise asemel lisada hinnang selle kohta, millist mõju avaldab biomassi tootmine toiduainete tootmisele, metsandusele ja puidutööstusele, ning samuti teiste maakasutuse muutumisega seotud mõjude kohta;

| — | hinnata kõiki aruandes esitatud soovitusi kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele, kes peavad neid soovitusi arvatavasti lõpuks rakendama; |
| --- | --- |

—

hinnata kõiki aruandes esitatud soovitusi kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele, kes peavad neid soovitusi arvatavasti lõpuks rakendama;

| — | lisada soovitused ulatuslikumate heade tavade kohta biomassi tootmise ja muundamise valdkonnas. |
| --- | --- |

—

lisada soovitused ulatuslikumate heade tavade kohta biomassi tootmise ja muundamise valdkonnas.

Brüssel, 27. jaanuar 2011

Regioonide Komitee president

Mercedes BRESSO

---

| 2.4.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 104/39 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 104/39

---

Regioonide Komitee arvamus teemal „Piisav, jätkusuutlik ja kindel Euroopa pensionisüsteem”

2011/C 104/09

REGIOONIDE KOMITEE

| — | tuletab meelde, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused moodustavad Euroopas enamiku avaliku sektori töökohtadest, mistõttu vastutavad nad sageli nii riiklike kui ka tööandjapensioniskeemide (teine sammas) pakkumise eest oma töötajatele pärast pensionile minekut; |
| --- | --- |

—

tuletab meelde, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused moodustavad Euroopas enamiku avaliku sektori töökohtadest, mistõttu vastutavad nad sageli nii riiklike kui ka tööandjapensioniskeemide (teine sammas) pakkumise eest oma töötajatele pärast pensionile minekut;

| — | rõhutab, et riigipensionidel on jätkuvalt esmatähtis roll selliste pensionisüsteemide tagamisel, mis kindlustaksid igale pensionärile piisava sissetuleku; |
| --- | --- |

—

rõhutab, et riigipensionidel on jätkuvalt esmatähtis roll selliste pensionisüsteemide tagamisel, mis kindlustaksid igale pensionärile piisava sissetuleku;

| — | rõhutab, et eelarve konsolideerimisel tuleks arvesse võtta liikmesriikide jätkuvat vastutust tagada mõistlikes piirides oma kodanikele pärast pensionile minekut nende senise elustandardi säilimine, nagu on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas; |
| --- | --- |

—

rõhutab, et eelarve konsolideerimisel tuleks arvesse võtta liikmesriikide jätkuvat vastutust tagada mõistlikes piirides oma kodanikele pärast pensionile minekut nende senise elustandardi säilimine, nagu on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas;

| — | palub komisjonil tagada, et Euroopa Komisjoni järgmiste sammudega selles valdkonnas kaasnevad nõuetekohased mõjuhinnangud, milles käsitletakse kindlasti mõju kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele; |
| --- | --- |

—

palub komisjonil tagada, et Euroopa Komisjoni järgmiste sammudega selles valdkonnas kaasnevad nõuetekohased mõjuhinnangud, milles käsitletakse kindlasti mõju kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele;

| — | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kaaluma eelkõige avatud koordinatsiooni meetodi raamistikus ELi tasandil pensionide koordineerimist, millel oleks keskne roll Euroopa 2020. aasta aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia rakendamisel; |
| --- | --- |

—

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kaaluma eelkõige avatud koordinatsiooni meetodi raamistikus ELi tasandil pensionide koordineerimist, millel oleks keskne roll Euroopa 2020. aasta aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia rakendamisel;

| — | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles lisama makromajanduslikule järelevalvele sotsiaalse ning kohaliku ja piirkondliku mõõtme. Arvesse tuleb võtta seda, millist mõju avaldavad eelarvemeetmed ja -reformid pensionidele ja millised on nende sotsiaalsed tagajärjed pensionäride jaoks, samuti kohalike ja piirkondlike omavalitsuste võimet hüvitada sotsiaalabi ja sotsiaalteenuste kaudu neist meetmetest ja reformidest tulenev pensionäride ja pensionieale lähenevate elanike sissetulekute vähenemine; |
| --- | --- |

—

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles lisama makromajanduslikule järelevalvele sotsiaalse ning kohaliku ja piirkondliku mõõtme. Arvesse tuleb võtta seda, millist mõju avaldavad eelarvemeetmed ja -reformid pensionidele ja millised on nende sotsiaalsed tagajärjed pensionäride jaoks, samuti kohalike ja piirkondlike omavalitsuste võimet hüvitada sotsiaalabi ja sotsiaalteenuste kaudu neist meetmetest ja reformidest tulenev pensionäride ja pensionieale lähenevate elanike sissetulekute vähenemine;

| — | leiab, et EL peaks koostama määratud sissemaksetega süsteemide kujundamiseks ja juhtimiseks tegevusjuhise. |
| --- | --- |

—

leiab, et EL peaks koostama määratud sissemaksetega süsteemide kujundamiseks ja juhtimiseks tegevusjuhise.

| Raportöör | : | Mia De Vits (BE/PES), Flaami parlamendi liige |
| --- | --- | --- |
| Viitedokument | : | Roheline raamat „Piisav, jätkusuutlik ja kindel Euroopa pensionisüsteem”
  KOM(2010) 365 lõplik |

Raportöör

:

Mia De Vits (BE/PES), Flaami parlamendi liige

Viitedokument

:

Roheline raamat „Piisav, jätkusuutlik ja kindel Euroopa pensionisüsteem”

KOM(2010) 365 lõplik

I   SISSEJUHATUS

REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | tervitab komisjoni algatust avaldada roheline raamat ja käivitada ulatuslik konsultatsioon piisava, jätkusuutliku ja kindla Euroopa pensionisüsteemi olulisel teemal; |
| --- | --- |

1.

tervitab komisjoni algatust avaldada roheline raamat ja käivitada ulatuslik konsultatsioon piisava, jätkusuutliku ja kindla Euroopa pensionisüsteemi olulisel teemal;

| 2. | tuletab meelde Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 9, mille kohaselt võtab liit oma poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel arvesse kõrge tööhõive taseme edendamise, piisava sotsiaalse kaitse tagamise, sotsiaalse tõrjutuse vastase võitluse ning hariduse, koolituse ja inimeste tervise kaitse kõrge tasemega seotud nõudeid; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 9, mille kohaselt võtab liit oma poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel arvesse kõrge tööhõive taseme edendamise, piisava sotsiaalse kaitse tagamise, sotsiaalse tõrjutuse vastase võitluse ning hariduse, koolituse ja inimeste tervise kaitse kõrge tasemega seotud nõudeid;

| 3. | märgib, et roheline raamat vastab nii Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 9 kui ka konkreetsema artikli 153 eesmärgile ning oma konsultatiivse olemuse tõttu ei näi tekitavat ühtki küsimust subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete järgimises; |
| --- | --- |

3.

märgib, et roheline raamat vastab nii Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 9 kui ka konkreetsema artikli 153 eesmärgile ning oma konsultatiivse olemuse tõttu ei näi tekitavat ühtki küsimust subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete järgimises;

| 4. | tõdeb, et eakate heaolu parandamiseks nende elu kõigis aspektides võtab iga poliitikatasand, sealhulgas kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tasand, endale asjaomase tasandi volitustest tulenevad ülesanded, arvestades seejuures täielikult subsidiaarsuse põhimõttega; |
| --- | --- |

4.

tõdeb, et eakate heaolu parandamiseks nende elu kõigis aspektides võtab iga poliitikatasand, sealhulgas kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tasand, endale asjaomase tasandi volitustest tulenevad ülesanded, arvestades seejuures täielikult subsidiaarsuse põhimõttega;

| 5. | toonitab, et piisavad ja jätkusuutlikud pensionisüsteemid, mis võimaldavad inimesel mõistlikes piirides säilitada pärast pensionile minekut oma senise elustandardi, on inimeste ja sotsiaalse ühtekuuluvuse jaoks väga olulised; |
| --- | --- |

5.

toonitab, et piisavad ja jätkusuutlikud pensionisüsteemid, mis võimaldavad inimesel mõistlikes piirides säilitada pärast pensionile minekut oma senise elustandardi, on inimeste ja sotsiaalse ühtekuuluvuse jaoks väga olulised;

| 6. | rõhutab, et pensionisüsteemidel on tähtis roll automaatsete stabiliseerijatena; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et pensionisüsteemidel on tähtis roll automaatsete stabiliseerijatena;

| 7. | tõdeb, et liikmesriigid seisavad silmitsi mitmete sarnaste muutustega pensionisüsteemides eelkõige demograafilise vananemise ja hiljutise finants- ja majanduskriisi mõju tõttu; |
| --- | --- |

7.

tõdeb, et liikmesriigid seisavad silmitsi mitmete sarnaste muutustega pensionisüsteemides eelkõige demograafilise vananemise ja hiljutise finants- ja majanduskriisi mõju tõttu;

| 8. | tunnustab sotsiaalkaitse ja sotsiaalse kaasatuse protsessi uue raamistiku (mille Euroopa Ülemkogu võttis vastu 2006. aasta märtsis) kolme ühist eesmärki piisava ja jätkusuutliku pensioni tagamiseks. Raamistikuga soovitakse tagada






  — | piisav pension ja sissetulek pensionieas; |
| --- | --- | --- |

8.

tunnustab sotsiaalkaitse ja sotsiaalse kaasatuse protsessi uue raamistiku (mille Euroopa Ülemkogu võttis vastu 2006. aasta märtsis) kolme ühist eesmärki piisava ja jätkusuutliku pensioni tagamiseks. Raamistikuga soovitakse tagada

—

piisav pension ja sissetulek pensionieas;

| — | riiklike ja erapensionisüsteemide finantsjätkusuutlikkus; |
| --- | --- |

—

riiklike ja erapensionisüsteemide finantsjätkusuutlikkus;

| — | läbipaistev teave pensionisüsteemide kohta; |
| --- | --- |

—

läbipaistev teave pensionisüsteemide kohta;

| 9. | tunnustab 2001. aastal Stockholmis kohtunud Euroopa Ülemkogu kokku lepitud kolmeosalist strateegiat, et lahendada riikide eelarvele avalduvat mõju. Strateegia koosneb järgmistest punktidest:






  — | võlgade kiire vähendamine; |
| --- | --- | --- |

9.

tunnustab 2001. aastal Stockholmis kohtunud Euroopa Ülemkogu kokku lepitud kolmeosalist strateegiat, et lahendada riikide eelarvele avalduvat mõju. Strateegia koosneb järgmistest punktidest:

—

võlgade kiire vähendamine;

| — | tööhõivemäära ja tööviljakuse tõstmine; |
| --- | --- |

—

tööhõivemäära ja tööviljakuse tõstmine;

| — | pensioni-, tervishoiuteenuste ja pikaajalise hoolduse süsteemide reformimine; |
| --- | --- |

—

pensioni-, tervishoiuteenuste ja pikaajalise hoolduse süsteemide reformimine;

| 10. | toonitab, et ELi pensionipoliitika ja Euroopa 2020. aasta strateegia mõned aspektid on üksteist vastastikku tugevdavad. Euroopa 2020. aasta strateegia kõrgema tööhõivemäära eesmärgi saavutamine aitab suurendada pensionäride pensionihüvitisi, parandades samas sotsiaalkaitse ja pensionisüsteemide üldist jätkusuutlikkust. Piisavad pensionihüvitised on omakorda üks peamisi eeldusi, et saavutada Euroopa 2020. aasta strateegia vaesuse vähendamise kaugelepürgiv eesmärk, sest Euroopa eakad elanikud on jätkuvalt haavatav sotsiaal-majanduslik rühm; |
| --- | --- |

10.

toonitab, et ELi pensionipoliitika ja Euroopa 2020. aasta strateegia mõned aspektid on üksteist vastastikku tugevdavad. Euroopa 2020. aasta strateegia kõrgema tööhõivemäära eesmärgi saavutamine aitab suurendada pensionäride pensionihüvitisi, parandades samas sotsiaalkaitse ja pensionisüsteemide üldist jätkusuutlikkust. Piisavad pensionihüvitised on omakorda üks peamisi eeldusi, et saavutada Euroopa 2020. aasta strateegia vaesuse vähendamise kaugelepürgiv eesmärk, sest Euroopa eakad elanikud on jätkuvalt haavatav sotsiaal-majanduslik rühm;

| 11. | rõhutab, et pensioniteemaline arutelu on seotud teiste poliitikavaldkondadega, nagu tööhõive, tervishoid, pikaajaline hooldus, haridus, elamumajandus, avalikud teenused, infrastruktuurid, sotsiaalabi ja hoolekanne, mis on suurel määral kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jagatud vastutuses; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et pensioniteemaline arutelu on seotud teiste poliitikavaldkondadega, nagu tööhõive, tervishoid, pikaajaline hooldus, haridus, elamumajandus, avalikud teenused, infrastruktuurid, sotsiaalabi ja hoolekanne, mis on suurel määral kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jagatud vastutuses;

| 12. | toetab üleminekut peamiselt ühesambalistelt pensionisüsteemidelt mitmesambalistele pensionisüsteemidele; |
| --- | --- |

12.

toetab üleminekut peamiselt ühesambalistelt pensionisüsteemidelt mitmesambalistele pensionisüsteemidele;

| 13. | tuletab meelde, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused moodustavad Euroopas enamiku avaliku sektori töökohtadest, mistõttu vastutavad nad sageli nii riiklike kui ka tööandjapensioniskeemide (teine sammas) pakkumise eest oma töötajatele pärast pensionile minekut; |
| --- | --- |

13.

tuletab meelde, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused moodustavad Euroopas enamiku avaliku sektori töökohtadest, mistõttu vastutavad nad sageli nii riiklike kui ka tööandjapensioniskeemide (teine sammas) pakkumise eest oma töötajatele pärast pensionile minekut;

| 14. | toob esile piisavate pensionisüsteemide vajalikkuse, et vältida kohalike ja piirkondlike omavalitsuste – kes pakuvad muid turvavõrgusüsteeme, nagu sotsiaalabi ja pikaajaline hooldus – ülekoormatust; |
| --- | --- |

14.

toob esile piisavate pensionisüsteemide vajalikkuse, et vältida kohalike ja piirkondlike omavalitsuste – kes pakuvad muid turvavõrgusüsteeme, nagu sotsiaalabi ja pikaajaline hooldus – ülekoormatust;

| 15. | tuletab meelde, et mõned piirkondlikud omavalitsused toetavad ja soodustavad täiendavate pensioniskeemidega liitumist, subsideerides mõnda piirkondlikku pensionifondi või isegi luues piirkondlikul tasandil oma pensionifondi; |
| --- | --- |

15.

tuletab meelde, et mõned piirkondlikud omavalitsused toetavad ja soodustavad täiendavate pensioniskeemidega liitumist, subsideerides mõnda piirkondlikku pensionifondi või isegi luues piirkondlikul tasandil oma pensionifondi;

| 16. | rõhutab, et riigipensionidel on jätkuvalt esmatähtis roll selliste pensionisüsteemide tagamisel, mis kindlustaksid igale pensionärile piisava sissetuleku Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsiooni nr 102 kohaselt. Riikliku pensionisüsteemiga järgitakse töötajate ja pensionäride vahelise solidaarsuse põhimõtet; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et riigipensionidel on jätkuvalt esmatähtis roll selliste pensionisüsteemide tagamisel, mis kindlustaksid igale pensionärile piisava sissetuleku Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsiooni nr 102 kohaselt. Riikliku pensionisüsteemiga järgitakse töötajate ja pensionäride vahelise solidaarsuse põhimõtet;

| 17. | tõdeb, et tööandjapensionid võivad olla oluline vahend riigipensionide täiendamisel, eelkõige arvestades hiljutise majandus- ja finantskriisi kogemustest saadud õppetunde. EL peaks tegema suuri jõupingutusi parimate tavade ja mudelite tutvustamiseks ja levitamiseks. Me kutsume sotsiaalkaitsekomiteed samuti vaatama üle erapensionisammaste rolli, ülesehitust ja toimimist, näiteks tutvustades parimaid tavasid selle kohta, kuidas parandada pensioniõiguste kogumise turvalisust ja tõhusust parema riskimaandamisega, tõhustatud kriisile vastupanemise võimega, selgema teabega erinevate investeerimisvõimaluste riskide ja rentaabluse kohta ning tõhusama haldamisega; |
| --- | --- |

17.

tõdeb, et tööandjapensionid võivad olla oluline vahend riigipensionide täiendamisel, eelkõige arvestades hiljutise majandus- ja finantskriisi kogemustest saadud õppetunde. EL peaks tegema suuri jõupingutusi parimate tavade ja mudelite tutvustamiseks ja levitamiseks. Me kutsume sotsiaalkaitsekomiteed samuti vaatama üle erapensionisammaste rolli, ülesehitust ja toimimist, näiteks tutvustades parimaid tavasid selle kohta, kuidas parandada pensioniõiguste kogumise turvalisust ja tõhusust parema riskimaandamisega, tõhustatud kriisile vastupanemise võimega, selgema teabega erinevate investeerimisvõimaluste riskide ja rentaabluse kohta ning tõhusama haldamisega;

| 18. | rõhutab, et tööandjapensioniskeemide laialdane kasutuselevõtt on paljudes liikmeriikides suur väljakutse, sest tööandjapensioniskeemidega saavad harvemini liituda vähese kvalifikatsiooniga ja ebatüüpiliste lepingutega töötajad ning need on vähem levinud väikeste ja keskmise suurusega ettevõtetes ja nõrgemates majandusharudes; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, et tööandjapensioniskeemide laialdane kasutuselevõtt on paljudes liikmeriikides suur väljakutse, sest tööandjapensioniskeemidega saavad harvemini liituda vähese kvalifikatsiooniga ja ebatüüpiliste lepingutega töötajad ning need on vähem levinud väikeste ja keskmise suurusega ettevõtetes ja nõrgemates majandusharudes;

| 19. | rõhutab, et tööandjapensioniskeemidel peaks olema asjakohane ohutusraamistik, mis peegeldaks asjaolu, et tegemist on pikaajaliste vahenditega, ning pakuks konkreetseid ohutuse ja tasakaalustamise mehhanisme; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et tööandjapensioniskeemidel peaks olema asjakohane ohutusraamistik, mis peegeldaks asjaolu, et tegemist on pikaajaliste vahenditega, ning pakuks konkreetseid ohutuse ja tasakaalustamise mehhanisme;

| 20. | tõdeb, et pensioni ebapiisavus nii riiklikes kui ka tööandjapensioniskeemides on jätkuvalt probleem paljudes liikmeriikides. Probleemile võib lahendust otsida näiteks järgmiste meetmete abil: toetada pensioniõiguste kogumist, suurendada vaesemate pensionäride rahalist toetust, laiendada kindlustusega kaetust, sh parandada pensioni kättesaadavust rasedus-, sünnitus- ja vanemapuhkuse ajal ning muudele hooldajakategooriatele ja haavatavatele rühmadele, nagu vähese kvalifikatsiooniga ja ebatüüpiliste lepingutega töötajad; |
| --- | --- |

20.

tõdeb, et pensioni ebapiisavus nii riiklikes kui ka tööandjapensioniskeemides on jätkuvalt probleem paljudes liikmeriikides. Probleemile võib lahendust otsida näiteks järgmiste meetmete abil: toetada pensioniõiguste kogumist, suurendada vaesemate pensionäride rahalist toetust, laiendada kindlustusega kaetust, sh parandada pensioni kättesaadavust rasedus-, sünnitus- ja vanemapuhkuse ajal ning muudele hooldajakategooriatele ja haavatavatele rühmadele, nagu vähese kvalifikatsiooniga ja ebatüüpiliste lepingutega töötajad;

| 21. | märgib, et pensionide piisavust ja finantsjätkusuutlikkust saab märgatavalt parandada, kui nii riiklikul kui ka piirkondlikul ja kohalikul tasandil edendada ja lihtsustada kõigi tööealiste elanike osalemist ja tööhõivet, pöörates vajadusel eritähelepanu naiste, noorte, eakate ja võõrtööliste vaeghõivele; |
| --- | --- |

21.

märgib, et pensionide piisavust ja finantsjätkusuutlikkust saab märgatavalt parandada, kui nii riiklikul kui ka piirkondlikul ja kohalikul tasandil edendada ja lihtsustada kõigi tööealiste elanike osalemist ja tööhõivet, pöörates vajadusel eritähelepanu naiste, noorte, eakate ja võõrtööliste vaeghõivele;

| 22. | kutsub liikmesriike üles analüüsima võimalust vähendada ennetähtaegselt pensionile jäämise stiimuleid ning suurendada stiimuleid tegeliku pensionilemineku ea tõstmiseks, et tagada piisavad ja jätkusuutlikud pensionisüsteemid; |
| --- | --- |

22.

kutsub liikmesriike üles analüüsima võimalust vähendada ennetähtaegselt pensionile jäämise stiimuleid ning suurendada stiimuleid tegeliku pensionilemineku ea tõstmiseks, et tagada piisavad ja jätkusuutlikud pensionisüsteemid;

| 23. | rõhutab, et eelarve konsolideerimisel tuleks arvesse võtta liikmesriikide jätkuvat vastutust tagada mõistlikes piirides oma kodanikele pärast pensionile minekut nende senise elustandardi säilimine, nagu on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, et eelarve konsolideerimisel tuleks arvesse võtta liikmesriikide jätkuvat vastutust tagada mõistlikes piirides oma kodanikele pärast pensionile minekut nende senise elustandardi säilimine, nagu on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas;

| 24. | toonitab, et eelarve konsolideerimine ei tohiks takistada majanduskasvu ja ühtekuuluvuse edendamist, näiteks stiimulipakettide kasutuselevõtu kaudu, sest vanaduspensionide finantsjätkusuutlikkus saaks samuti kasu paranenud maksutulubaasist; |
| --- | --- |

24.

toonitab, et eelarve konsolideerimine ei tohiks takistada majanduskasvu ja ühtekuuluvuse edendamist, näiteks stiimulipakettide kasutuselevõtu kaudu, sest vanaduspensionide finantsjätkusuutlikkus saaks samuti kasu paranenud maksutulubaasist;

| 25. | rõhutab, et riigiasutused ja sotsiaalpartnerid peaksid välja töötama ja ellu rakendama täiendavaid meetmeid, mille abil aidata ja soodustada eakamatel töötajatel jätkata töötamist, et vähendada vahet tööturult lahkumise tegeliku vanuse ja seadusjärgse pensioniea vahel ning see vahe kaotada; |
| --- | --- |

25.

rõhutab, et riigiasutused ja sotsiaalpartnerid peaksid välja töötama ja ellu rakendama täiendavaid meetmeid, mille abil aidata ja soodustada eakamatel töötajatel jätkata töötamist, et vähendada vahet tööturult lahkumise tegeliku vanuse ja seadusjärgse pensioniea vahel ning see vahe kaotada;

| 26. | toob esile probleemi, et seadusjärgne pensioniiga on seotud teiste tööturuprobleemidega, nagu tööelu lühenemine nii hilise tööturule sisenemise kui ka sealt varajase lahkumise tõttu, vajadus arendada karjääripoliitikat, mis soodustaks jätkuvat tööhõivet ja koolitust, paindliku ja järkjärgulise pensionilemineku küsimus, kaasavate tööturgude edendamine, vajadus tegeleda töö raskusastme küsimusega, mis viitab vajadusele eristada töötajate kategooriaid, kui arutatakse tööturult varem lahkumise ja pensionilemineku küsimust; |
| --- | --- |

26.

toob esile probleemi, et seadusjärgne pensioniiga on seotud teiste tööturuprobleemidega, nagu tööelu lühenemine nii hilise tööturule sisenemise kui ka sealt varajase lahkumise tõttu, vajadus arendada karjääripoliitikat, mis soodustaks jätkuvat tööhõivet ja koolitust, paindliku ja järkjärgulise pensionilemineku küsimus, kaasavate tööturgude edendamine, vajadus tegeleda töö raskusastme küsimusega, mis viitab vajadusele eristada töötajate kategooriaid, kui arutatakse tööturult varem lahkumise ja pensionilemineku küsimust;

| 27. | leiab, et tulevastele pensionäridele tuleks anda kooskõlas avatud koordinatsiooni meetodi 11. eesmärgis sätestatuga piisavat teavet, et nad oleksid täielikult ja õigesti informeeritud oma tulevastest pensioniõigustest, samuti toetab komitee täiendavaid finantshariduse ja finantsteadmiste parandamise algatusi; |
| --- | --- |

27.

leiab, et tulevastele pensionäridele tuleks anda kooskõlas avatud koordinatsiooni meetodi 11. eesmärgis sätestatuga piisavat teavet, et nad oleksid täielikult ja õigesti informeeritud oma tulevastest pensioniõigustest, samuti toetab komitee täiendavaid finantshariduse ja finantsteadmiste parandamise algatusi;

| 28. | väljendab heameelt Euroopa Liidu Nõukogu majanduspoliitikakomitee ja sotsiaalkaitsekomitee ühisaruande üle, milles käsitletakse Euroopa Liidu pensionisüsteeme ja nende praeguseid väljakutseid; |
| --- | --- |

28.

väljendab heameelt Euroopa Liidu Nõukogu majanduspoliitikakomitee ja sotsiaalkaitsekomitee ühisaruande üle, milles käsitletakse Euroopa Liidu pensionisüsteeme ja nende praeguseid väljakutseid;

| 29. | rõhutab vajadust järgida tasakaalustatud käsitust, milles pööratakse võrdset tähelepanu pensionisüsteemide majanduslikele, finantsalastele ja sotsiaalsete eesmärkidele; |
| --- | --- |

29.

rõhutab vajadust järgida tasakaalustatud käsitust, milles pööratakse võrdset tähelepanu pensionisüsteemide majanduslikele, finantsalastele ja sotsiaalsete eesmärkidele;

| 30. | peab pensioniteemalist arutelu osaks Euroopa 2020. aasta strateegiast ning rõhutab, et ELi pensionisüsteemide jätkusuutlikkust ja piisavust on võimalik saavutada integreeritud sotsiaal-majandusliku käsitusviisi abil, mis hõlmab majanduslikke, sotsiaalseid ja finantspoliitilisi meetmeid; |
| --- | --- |

30.

peab pensioniteemalist arutelu osaks Euroopa 2020. aasta strateegiast ning rõhutab, et ELi pensionisüsteemide jätkusuutlikkust ja piisavust on võimalik saavutada integreeritud sotsiaal-majandusliku käsitusviisi abil, mis hõlmab majanduslikke, sotsiaalseid ja finantspoliitilisi meetmeid;

| 31. | toetab Euroopa Komisjoni integreeritud lähenemisviisi ning märgib, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on avatud koordinatsiooni meetodi raamistikus valmis jätkuvalt reformikavades osalema; |
| --- | --- |

31.

toetab Euroopa Komisjoni integreeritud lähenemisviisi ning märgib, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on avatud koordinatsiooni meetodi raamistikus valmis jätkuvalt reformikavades osalema;

| 32. | peab avatud koordinatsiooni meetodit üheks peamiseks vahendiks ELi ja liikmesriikide sotsiaalse arengu toetamisel ning leiab, et see täiendab oluliselt õigusakte ja finantsvahendeid seoses ELi sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamisega Euroopa 2020. aasta strateegia raames; |
| --- | --- |

32.

peab avatud koordinatsiooni meetodit üheks peamiseks vahendiks ELi ja liikmesriikide sotsiaalse arengu toetamisel ning leiab, et see täiendab oluliselt õigusakte ja finantsvahendeid seoses ELi sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamisega Euroopa 2020. aasta strateegia raames;

| 33. | tunnustab sotsiaalpartnerite olulist rolli arutelus piisavate, jätkusuutlike ja kindlate Euroopa pensionisüsteemide üle ning rõhutab nende vastutust õiglaste lahenduste otsimisel Euroopa, riiklikul, piirkondlikul, kohalikul ja valdkondlikul tasandil korraldatava sotsiaaldialoogi kaudu. |
| --- | --- |

33.

tunnustab sotsiaalpartnerite olulist rolli arutelus piisavate, jätkusuutlike ja kindlate Euroopa pensionisüsteemide üle ning rõhutab nende vastutust õiglaste lahenduste otsimisel Euroopa, riiklikul, piirkondlikul, kohalikul ja valdkondlikul tasandil korraldatava sotsiaaldialoogi kaudu.

II   POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

| 34. | tervitab asjaolu, et Euroopa Komisjon kohustub 2011. aastal võtma rohelise raamatu „Piisav, jätkusuutlik ja kindel Euroopa pensionisüsteem” järelmeetmed valge raamatu kujul; |
| --- | --- |

34.

tervitab asjaolu, et Euroopa Komisjon kohustub 2011. aastal võtma rohelise raamatu „Piisav, jätkusuutlik ja kindel Euroopa pensionisüsteem” järelmeetmed valge raamatu kujul;

| 35. | palub komisjonil tagada, et Euroopa Komisjoni järgmiste sammudega selles valdkonnas kaasnevad nõuetekohased mõjuhinnangud, milles käsitletakse kindlasti mõju kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele; |
| --- | --- |

35.

palub komisjonil tagada, et Euroopa Komisjoni järgmiste sammudega selles valdkonnas kaasnevad nõuetekohased mõjuhinnangud, milles käsitletakse kindlasti mõju kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele;

| 36. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kaaluma eelkõige avatud koordinatsiooni meetodi raamistikus ELi tasandil pensionide koordineerimist, millel oleks keskne roll Euroopa 2020. aasta aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia rakendamisel; |
| --- | --- |

36.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kaaluma eelkõige avatud koordinatsiooni meetodi raamistikus ELi tasandil pensionide koordineerimist, millel oleks keskne roll Euroopa 2020. aasta aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia rakendamisel;

| 37. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema koostööd, kasutades olemasolevaid ELi tasandi poliitika koordineerimisraamistikke, et töötada välja meetodeid, mis võimaldavad liikmesriikidel ühiselt ja järjekindlalt hinnata pensionipoliitika mõju jätkusuutlikkusele ja piisavusele; |
| --- | --- |

37.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema koostööd, kasutades olemasolevaid ELi tasandi poliitika koordineerimisraamistikke, et töötada välja meetodeid, mis võimaldavad liikmesriikidel ühiselt ja järjekindlalt hinnata pensionipoliitika mõju jätkusuutlikkusele ja piisavusele;

| 38. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles lisama makromajanduslikule järelevalvele sotsiaalse ning kohaliku ja piirkondliku mõõtme. Arvesse tuleb võtta seda, millist mõju avaldavad eelarvemeetmed ja -reformid pensionidele ja millised on nende sotsiaalsed tagajärjed pensionäride jaoks, samuti kohalike ja piirkondlike omavalitsuste võimet hüvitada sotsiaalabi ja sotsiaalteenuste kaudu neist meetmetest ja reformidest tulenev pensionäride ja pensionieale lähenevate elanike sissetulekute vähenemine; |
| --- | --- |

38.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles lisama makromajanduslikule järelevalvele sotsiaalse ning kohaliku ja piirkondliku mõõtme. Arvesse tuleb võtta seda, millist mõju avaldavad eelarvemeetmed ja -reformid pensionidele ja millised on nende sotsiaalsed tagajärjed pensionäride jaoks, samuti kohalike ja piirkondlike omavalitsuste võimet hüvitada sotsiaalabi ja sotsiaalteenuste kaudu neist meetmetest ja reformidest tulenev pensionäride ja pensionieale lähenevate elanike sissetulekute vähenemine;

| 39. | palub komisjonil ja liikmesriikidel pensionide piisavuse käsitlemisel arvestada soolise võrdõiguslikkuse aspektiga, võttes ühelt poolt arvesse nii seda, et naiste keskmise eluea ja seadusjärgse pensioniea vahe on suurem kui meestel, kui ka seda, et naised moodustavad suurima pensionäride rühma, nad on üleesindatud eakamate pensionäride rühmas ning sageli on nad üleesindatud karjääri pooleli jätnute ja ebatüüpiliste lepingutega töötajate ja isiklike hooldajate hulgas ning see olukord muutub praegusel määratud sissemaksetega skeemide levikul veelgi raskemaks; |
| --- | --- |

39.

palub komisjonil ja liikmesriikidel pensionide piisavuse käsitlemisel arvestada soolise võrdõiguslikkuse aspektiga, võttes ühelt poolt arvesse nii seda, et naiste keskmise eluea ja seadusjärgse pensioniea vahe on suurem kui meestel, kui ka seda, et naised moodustavad suurima pensionäride rühma, nad on üleesindatud eakamate pensionäride rühmas ning sageli on nad üleesindatud karjääri pooleli jätnute ja ebatüüpiliste lepingutega töötajate ja isiklike hooldajate hulgas ning see olukord muutub praegusel määratud sissemaksetega skeemide levikul veelgi raskemaks;

| 40. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles arendama edasi erinevate pensionimõistete määratlusi, et tuua arutellu selgust eelkõige ebaselgete piiride kohta sotsiaalkindlustusskeemide ja eraskeemide, tööandja ja töötaja skeemide ning vabatahtlike ja kohustuslike skeemide vahel; |
| --- | --- |

40.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles arendama edasi erinevate pensionimõistete määratlusi, et tuua arutellu selgust eelkõige ebaselgete piiride kohta sotsiaalkindlustusskeemide ja eraskeemide, tööandja ja töötaja skeemide ning vabatahtlike ja kohustuslike skeemide vahel;

| 41. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles vahetama teavet pensionipõlve piisava sissetuleku mõiste kohta, mida kohaldatakse erinevates riiklikes pensionisüsteemides nii pensionijärgse vaesuse ärahoidmise kui ka ostujõu tagamise eesmärgil; |
| --- | --- |

41.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles vahetama teavet pensionipõlve piisava sissetuleku mõiste kohta, mida kohaldatakse erinevates riiklikes pensionisüsteemides nii pensionijärgse vaesuse ärahoidmise kui ka ostujõu tagamise eesmärgil;

| 42. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles teostama järelevalvet nii riiklike kui ka tööandjapensionisüsteemide kvaliteedi, k.a nende sotsiaalse mõju üle, et tagada piisavad, kättesaadavad, kindlad ja jätkusuutlikud pensionid, ning kaaluda võimalust võtta näiteks avatud koordinatsiooni meetodi raamistikus kasutusele võrdlusalused, et parandada pensionisüsteemide kvaliteeti; |
| --- | --- |

42.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles teostama järelevalvet nii riiklike kui ka tööandjapensionisüsteemide kvaliteedi, k.a nende sotsiaalse mõju üle, et tagada piisavad, kättesaadavad, kindlad ja jätkusuutlikud pensionid, ning kaaluda võimalust võtta näiteks avatud koordinatsiooni meetodi raamistikus kasutusele võrdlusalused, et parandada pensionisüsteemide kvaliteeti;

| 43. | leiab, et EL peaks koostama määratud sissemaksetega süsteemide kujundamiseks ja juhtimiseks tegevusjuhise; |
| --- | --- |

43.

leiab, et EL peaks koostama määratud sissemaksetega süsteemide kujundamiseks ja juhtimiseks tegevusjuhise;

| 44. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama välja ja parandama oma statistilisi ja analüütilisi vahendeid ning selle kaudu suurendama oma võimet hinnata pensionipoliitika mõju pensionipõlve sissetuleku piisavusele ja jätkusuutlikkusele; |
| --- | --- |

44.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama välja ja parandama oma statistilisi ja analüütilisi vahendeid ning selle kaudu suurendama oma võimet hinnata pensionipoliitika mõju pensionipõlve sissetuleku piisavusele ja jätkusuutlikkusele;

| 45. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama välja metoodikaraamistik, mille abil hinnata pensionipoliitika tegelikku mõju piisavuse ja jätkusuutlikkuse vahelisele tasakaalule. See eeldab sotsiaalkaitsekomitee ja majanduspoliitikakomitee koostööd, et töötada välja tulevaste pensionikulude hindamise praeguste makromajanduslike käsituste ja piisavustulemuste mikrosimulatsioonidel põhinevate mikromajanduslike käsituste kombinatsioon; |
| --- | --- |

45.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama välja metoodikaraamistik, mille abil hinnata pensionipoliitika tegelikku mõju piisavuse ja jätkusuutlikkuse vahelisele tasakaalule. See eeldab sotsiaalkaitsekomitee ja majanduspoliitikakomitee koostööd, et töötada välja tulevaste pensionikulude hindamise praeguste makromajanduslike käsituste ja piisavustulemuste mikrosimulatsioonidel põhinevate mikromajanduslike käsituste kombinatsioon;

| 46. | palub komisjonil hinnata, kas kõnealuses valdkonnas eksisteerib vajadus tugevdatud avatud koordinatsiooni järele, et toetada nii isikute vaba liikumist kui ka pensionisüsteemide stabiilsust. |
| --- | --- |

46.

palub komisjonil hinnata, kas kõnealuses valdkonnas eksisteerib vajadus tugevdatud avatud koordinatsiooni järele, et toetada nii isikute vaba liikumist kui ka pensionisüsteemide stabiilsust.

Brüssel, 28. jaanuar 2011

Regioonide Komitee president

Mercedes BRESSO

---

III Ettevalmistavad aktid

Regioonide Komitee

Täiskogu 88. istungjärk 27. ja 28. jaanuaril 2011

| 2.4.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 104/44 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 104/44

---

Regioonide Komitee arvamus teemal „Muudetud ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 1234/2007 seoses liidus enim puudustkannatavatele isikutele ette nähtud toiduainete jaotamisega”

2011/C 104/10

REGIOONIDE KOMITEE

| — | taunib asjaolu, et enim puudustkannatavatele isikutele ette nähtud toiduainete jaotamise uut programmi ei algatatud varem; |
| --- | --- |

—

taunib asjaolu, et enim puudustkannatavatele isikutele ette nähtud toiduainete jaotamise uut programmi ei algatatud varem;

| — | leiab, et majanduskriisi põhjustatud ebakindel majanduslik olukord ja tööhõivevõimaluste vähenemine paljudes liikmesriikides, eriti piirkondades, mida on äärmiselt halvasti mõjutanud struktuurilised muutused, nõuab ELi institutsioonidelt kiireid otsuseid, et luua toiduainete jaotamiseks ja ELi ressursside reguleerimiseks õiguslik alus sellisel tasemel, mis vastab praegustele vajadustele; |
| --- | --- |

—

leiab, et majanduskriisi põhjustatud ebakindel majanduslik olukord ja tööhõivevõimaluste vähenemine paljudes liikmesriikides, eriti piirkondades, mida on äärmiselt halvasti mõjutanud struktuurilised muutused, nõuab ELi institutsioonidelt kiireid otsuseid, et luua toiduainete jaotamiseks ja ELi ressursside reguleerimiseks õiguslik alus sellisel tasemel, mis vastab praegustele vajadustele;

| — | leiab, et toiduabi enim puudustkannatavatele inimestele peaks jätkuvalt kuuluma ühise põllumajanduspoliitika alla ning see peaks andma panuse ühise põllumajanduspoliitika eesmärkide täitmisse inimeste toiduga kindlustatuse valdkonnas; |
| --- | --- |

—

leiab, et toiduabi enim puudustkannatavatele inimestele peaks jätkuvalt kuuluma ühise põllumajanduspoliitika alla ning see peaks andma panuse ühise põllumajanduspoliitika eesmärkide täitmisse inimeste toiduga kindlustatuse valdkonnas;

| — | peab oluliseks, et ühenduse rahaline toetus toiduabi rahastamisse jääks märkimisväärseks, arvestades, et tegemist on otse ELi kodanikele suunatud ühenduse poliitikaga sotsiaalsete ja piirkondlike erinevuste tasandamiseks; |
| --- | --- |

—

peab oluliseks, et ühenduse rahaline toetus toiduabi rahastamisse jääks märkimisväärseks, arvestades, et tegemist on otse ELi kodanikele suunatud ühenduse poliitikaga sotsiaalsete ja piirkondlike erinevuste tasandamiseks;

| — | rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning kolmanda sektori organisatsioonide olulist rolli selles, et tagada, et abi vajavad inimesed oleksid abiprogrammiga hõlmatud, samuti abi jaotamise praktilisel korraldamisel ning selle kohta teabe andmisel. |
| --- | --- |

—

rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning kolmanda sektori organisatsioonide olulist rolli selles, et tagada, et abi vajavad inimesed oleksid abiprogrammiga hõlmatud, samuti abi jaotamise praktilisel korraldamisel ning selle kohta teabe andmisel.

| Raportöör | : | Ossi Martikainen (FI/ALDE), Lapinlahti vallavolikogu esimees |
| --- | --- | --- |
| Viitedokument | : | „Muudetud ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 1234/2007 seoses liidus enim puudustkannatavatele isikutele ette nähtud toiduainete jaotamisega”
  KOM(2010) 486 lõplik |

Raportöör

:

Ossi Martikainen (FI/ALDE), Lapinlahti vallavolikogu esimees

Viitedokument

:

„Muudetud ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 1234/2007 seoses liidus enim puudustkannatavatele isikutele ette nähtud toiduainete jaotamisega”

KOM(2010) 486 lõplik

I   POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | taunib asjaolu, et enim puudustkannatavatele isikutele ette nähtud toiduainete jaotamise uut programmi ei algatatud varem; |
| --- | --- |

1.

taunib asjaolu, et enim puudustkannatavatele isikutele ette nähtud toiduainete jaotamise uut programmi ei algatatud varem;

| 2. | juhib ELi institutsioonide tähelepanu Regioonide Komitee järeldustele komitee varasemates arvamustes ühise põllumajanduspoliitika tuleviku kohta pärast 2013. aastat (CdR 127/2010), sotsiaalse tõrjutuse ja vaesuse kohta (CdR 57/2008) ning tervisealase ebavõrdsuse kohta Euroopa Liidus (CdR 47/2010); |
| --- | --- |

2.

juhib ELi institutsioonide tähelepanu Regioonide Komitee järeldustele komitee varasemates arvamustes ühise põllumajanduspoliitika tuleviku kohta pärast 2013. aastat (CdR 127/2010), sotsiaalse tõrjutuse ja vaesuse kohta (CdR 57/2008) ning tervisealase ebavõrdsuse kohta Euroopa Liidus (CdR 47/2010);

| 3. | leiab, et toiduainete kättesaadavus ning küllaldane, vaheldusrikas toit on põhiõigused, mis peavad olema tagatud kõigile inimestele, sõltumata nende sotsiaalsest olukorrast; |
| --- | --- |

3.

leiab, et toiduainete kättesaadavus ning küllaldane, vaheldusrikas toit on põhiõigused, mis peavad olema tagatud kõigile inimestele, sõltumata nende sotsiaalsest olukorrast;

| 4. | märgib, et näiteks töötus, sotsiaalne tõrjutus, madal sissetulekutase ja terviseprobleemidest tingitud tõrjutus võivad tekitada olukorra, kus inimestel ei ole piisavalt mitmekesist ja tervislikku toitu. Seda asjaolu ning Lissaboni lepingu artiklit 168 (tervisekaitse tagamine kõigis ELi tegevustes) tuleb tõsiselt arvestada ELi tulevase toiduabi kavandamisel, samuti tuleb tagada, et selle programmi raames jagatav abi oleks kvaliteetne; |
| --- | --- |

4.

märgib, et näiteks töötus, sotsiaalne tõrjutus, madal sissetulekutase ja terviseprobleemidest tingitud tõrjutus võivad tekitada olukorra, kus inimestel ei ole piisavalt mitmekesist ja tervislikku toitu. Seda asjaolu ning Lissaboni lepingu artiklit 168 (tervisekaitse tagamine kõigis ELi tegevustes) tuleb tõsiselt arvestada ELi tulevase toiduabi kavandamisel, samuti tuleb tagada, et selle programmi raames jagatav abi oleks kvaliteetne;

| 5. | märgib, et 2008. aastal abistati toiduainete jaotamise programmi kaudu enam kui 13 miljonit inimest, ning leiab, et see programm on tulevikus jätkuvalt üks peamisi elemente enim puudustkannatavate isikute esmasel kaitsmisel; |
| --- | --- |

5.

märgib, et 2008. aastal abistati toiduainete jaotamise programmi kaudu enam kui 13 miljonit inimest, ning leiab, et see programm on tulevikus jätkuvalt üks peamisi elemente enim puudustkannatavate isikute esmasel kaitsmisel;

| 6. | leiab, et majanduskriisi põhjustatud ebakindel majanduslik olukord ja tööhõivevõimaluste vähenemine paljudes liikmesriikides, eriti piirkondades, mida on äärmiselt halvasti mõjutanud struktuurilised muutused, nõuab ELi institutsioonidelt kiireid otsuseid, et luua toiduainete jaotamiseks ja ELi ressursside reguleerimiseks õiguslik alus sellisel tasemel, mis vastab praegustele vajadustele; |
| --- | --- |

6.

leiab, et majanduskriisi põhjustatud ebakindel majanduslik olukord ja tööhõivevõimaluste vähenemine paljudes liikmesriikides, eriti piirkondades, mida on äärmiselt halvasti mõjutanud struktuurilised muutused, nõuab ELi institutsioonidelt kiireid otsuseid, et luua toiduainete jaotamiseks ja ELi ressursside reguleerimiseks õiguslik alus sellisel tasemel, mis vastab praegustele vajadustele;

| 7. | on seisukohal, et majanduskriisi tagajärjel on olulised riigi rahanduse tasakaalustamise meetmed liikmesriikides ning nende kohalikus ja piirkondlikus majanduses. Siiski võivad need meetmed mõnel juhul tekitada suuremat sotsiaalset ebakindlust enim puudustkannatavate inimeste hulgas ja sellest tingituna suurendada ka vajadust toiduabi järele. Seepärast tuleks nimetatud sotsiaalse ühtekuuluvuse vahendit edasi arendada, teha jõupingutusi selle tõhususe suurendamiseks ning seda rohkem tutvustada ja aktsepteeritavamaks muuta; |
| --- | --- |

7.

on seisukohal, et majanduskriisi tagajärjel on olulised riigi rahanduse tasakaalustamise meetmed liikmesriikides ning nende kohalikus ja piirkondlikus majanduses. Siiski võivad need meetmed mõnel juhul tekitada suuremat sotsiaalset ebakindlust enim puudustkannatavate inimeste hulgas ja sellest tingituna suurendada ka vajadust toiduabi järele. Seepärast tuleks nimetatud sotsiaalse ühtekuuluvuse vahendit edasi arendada, teha jõupingutusi selle tõhususe suurendamiseks ning seda rohkem tutvustada ja aktsepteeritavamaks muuta;

| 8. | leiab, et toiduabi enim puudustkannatavatele inimestele peaks jätkuvalt kuuluma ühise põllumajanduspoliitika alla ning see peaks andma panuse ühise põllumajanduspoliitika eesmärkide täitmisse inimeste toiduga kindlustatuse valdkonnas; |
| --- | --- |

8.

leiab, et toiduabi enim puudustkannatavatele inimestele peaks jätkuvalt kuuluma ühise põllumajanduspoliitika alla ning see peaks andma panuse ühise põllumajanduspoliitika eesmärkide täitmisse inimeste toiduga kindlustatuse valdkonnas;

| 9. | on seisukohal, et häiretest põllumajandusturgudel, kõrgematest tootmiskuludest ja turustuskanalite koondumisest põhjustatud toiduainete tarbijahindade tõusu tõttu muutub toiduabi jaotamine mitmes liikmeriigis üha olulisemaks. Kaubandusel ja turustamisel on nüüd suurem osa toiduainete hindade kujunemisel, mis kajastub ärevust tekitavalt nii põllumajandustootjate sissetuleku vähenemises kui ka tarbijate makstavate hindade tõusus; |
| --- | --- |

9.

on seisukohal, et häiretest põllumajandusturgudel, kõrgematest tootmiskuludest ja turustuskanalite koondumisest põhjustatud toiduainete tarbijahindade tõusu tõttu muutub toiduabi jaotamine mitmes liikmeriigis üha olulisemaks. Kaubandusel ja turustamisel on nüüd suurem osa toiduainete hindade kujunemisel, mis kajastub ärevust tekitavalt nii põllumajandustootjate sissetuleku vähenemises kui ka tarbijate makstavate hindade tõusus;

| 10. | leiab, et ühise põllumajanduspoliitika läbivaatamisel tuleb kohaldada järjepidevat ja pikaajalist lähenemisviisi, nii et poliitilised muutused ei põhjustaks ülemäära kiiret struktuurilist muutust ega eelkõige olukorda, kus väikesed põllumajandusettevõtted aetakse pankrotti ja põllumajandusettevõtjad muutuvad toiduainete tootjatest võimalikeks toiduabi saajateks; |
| --- | --- |

10.

leiab, et ühise põllumajanduspoliitika läbivaatamisel tuleb kohaldada järjepidevat ja pikaajalist lähenemisviisi, nii et poliitilised muutused ei põhjustaks ülemäära kiiret struktuurilist muutust ega eelkõige olukorda, kus väikesed põllumajandusettevõtted aetakse pankrotti ja põllumajandusettevõtjad muutuvad toiduainete tootjatest võimalikeks toiduabi saajateks;

| 11. | arvab, et toiduabi võib aidata ka leevendada häireid põllumajandustoodete turgudel ning tasandada hinnakõikumisi. Toiduabi tuleb käsitleda ühist põllumajanduspoliitikat ja turupoliitikat hõlmava terviku osana. Siiski ei tohi seda vaadelda lihtsalt kui sekkumissüsteemiga seotud vahendit. Vajadus abistada enim puudustkannatavaid inimesi ei sõltu sekkumissüsteemi tulevikust. Regioonide Komitee tervitab muudetud määruses esitatud kavatsust hankida toiduaineid lisaks sekkumisvarudele järjest rohkem turult ostes ning mitte piirata turult ostmist vaid olukordadele, kus sekkumisvarud ei ole ajutiselt kasutatavad; |
| --- | --- |

11.

arvab, et toiduabi võib aidata ka leevendada häireid põllumajandustoodete turgudel ning tasandada hinnakõikumisi. Toiduabi tuleb käsitleda ühist põllumajanduspoliitikat ja turupoliitikat hõlmava terviku osana. Siiski ei tohi seda vaadelda lihtsalt kui sekkumissüsteemiga seotud vahendit. Vajadus abistada enim puudustkannatavaid inimesi ei sõltu sekkumissüsteemi tulevikust. Regioonide Komitee tervitab muudetud määruses esitatud kavatsust hankida toiduaineid lisaks sekkumisvarudele järjest rohkem turult ostes ning mitte piirata turult ostmist vaid olukordadele, kus sekkumisvarud ei ole ajutiselt kasutatavad;

| 12. | leiab, et toiduabi programmi raames jaotatavate toiduainete vaheldusrikkuse tagamine on järgmiste aastate ülesanne: jaotatavate toiduainete valik peaks katma kõik ELis toodetavad põhitoiduainete kategooriad; |
| --- | --- |

12.

leiab, et toiduabi programmi raames jaotatavate toiduainete vaheldusrikkuse tagamine on järgmiste aastate ülesanne: jaotatavate toiduainete valik peaks katma kõik ELis toodetavad põhitoiduainete kategooriad;

| 13. | rõhutab, et kliima- ja keskkonnaalastel põhjustel on toiduabi andmisel olulised kohalikud toiduainete ahelad. Ahel tootmisest jaotamiseni peaks olema võimalikult lühike ning tõhusalt korraldatud; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et kliima- ja keskkonnaalastel põhjustel on toiduabi andmisel olulised kohalikud toiduainete ahelad. Ahel tootmisest jaotamiseni peaks olema võimalikult lühike ning tõhusalt korraldatud;

| 14. | leiab, et kohaliku ja piirkondliku toidukultuuri arvestamine toiduabina jaotatavate toiduainete valikul aitaks muuta abi vastuvõtmise tähendusrikkamaks ja aktsepteeritavamaks; |
| --- | --- |

14.

leiab, et kohaliku ja piirkondliku toidukultuuri arvestamine toiduabina jaotatavate toiduainete valikul aitaks muuta abi vastuvõtmise tähendusrikkamaks ja aktsepteeritavamaks;

| 15. | leiab, et kohalike ja piirkondlike haldusasutuste, piirkondlike tootjate ja abiorganisatsioonide tihedam koostöö tulevikus toiduabi korraldamisel aitaks suurendada selle vahendi tõhusust, muuta seda aktsepteeritavamaks ning aitaks paremini saavutada abi õige jaotamise eesmärki; |
| --- | --- |

15.

leiab, et kohalike ja piirkondlike haldusasutuste, piirkondlike tootjate ja abiorganisatsioonide tihedam koostöö tulevikus toiduabi korraldamisel aitaks suurendada selle vahendi tõhusust, muuta seda aktsepteeritavamaks ning aitaks paremini saavutada abi õige jaotamise eesmärki;

| 16. | tervitab asjaolu, et abiprogrammi raames jaotatavate toiduainete valik jääb ka edaspidi liikmesriikide ülesandeks ning et kolmandal sektoril on abi jaotamisel jätkuvalt oluline roll; |
| --- | --- |

16.

tervitab asjaolu, et abiprogrammi raames jaotatavate toiduainete valik jääb ka edaspidi liikmesriikide ülesandeks ning et kolmandal sektoril on abi jaotamisel jätkuvalt oluline roll;

| 17. | nõuab tungivalt ebavajaliku bürokraatia vältimist kohalikes abiorganisatsioonides ning halduskulude hoidmist võimalikult madalal; |
| --- | --- |

17.

nõuab tungivalt ebavajaliku bürokraatia vältimist kohalikes abiorganisatsioonides ning halduskulude hoidmist võimalikult madalal;

| 18. | kutsub kohalikke ja piirkondlikke haldusasutusi tungivalt üles kooskõlastama nende pädevuses olevad riiklikud sotsiaalpoliitika vahendid ELi toiduabi programmiga, nii et abi jaotataks abi vajavatele inimestele õiglaselt ja enim puudustkannatavate inimeste üldise toimetuleku loogilise osana. |
| --- | --- |

18.

kutsub kohalikke ja piirkondlikke haldusasutusi tungivalt üles kooskõlastama nende pädevuses olevad riiklikud sotsiaalpoliitika vahendid ELi toiduabi programmiga, nii et abi jaotataks abi vajavatele inimestele õiglaselt ja enim puudustkannatavate inimeste üldise toimetuleku loogilise osana.

Regioonide Komitee, tuginedes läheduse ja subsidiaarsuse põhimõttele,

| 19. | peab oluliseks, et ühenduse rahaline toetus toiduabi rahastamisse jääks märkimisväärseks, arvestades, et tegemist on otse ELi kodanikele suunatud ühenduse poliitikaga sotsiaalsete ja piirkondlike erinevuste tasandamiseks; |
| --- | --- |

19.

peab oluliseks, et ühenduse rahaline toetus toiduabi rahastamisse jääks märkimisväärseks, arvestades, et tegemist on otse ELi kodanikele suunatud ühenduse poliitikaga sotsiaalsete ja piirkondlike erinevuste tasandamiseks;

| 20. | on seisukohal, et toiduabi valdkonnas on vaja tugevdada komisjonile antud volitusi, nt pakkumiskutsete menetluste osas ning ressursside eraldamise, rakendamise, järelevalve ja kontrollimehhanismide valdkonnas, kuigi tegevuste rahastamisel toimub nihe vaid ELi eelarvest rahastamiselt kaasrahastamisele. Pädevuste lihtsustamise eesmärk peab olema läbipaistvus, tulemuslikkus ja suurem tõhusus; |
| --- | --- |

20.

on seisukohal, et toiduabi valdkonnas on vaja tugevdada komisjonile antud volitusi, nt pakkumiskutsete menetluste osas ning ressursside eraldamise, rakendamise, järelevalve ja kontrollimehhanismide valdkonnas, kuigi tegevuste rahastamisel toimub nihe vaid ELi eelarvest rahastamiselt kaasrahastamisele. Pädevuste lihtsustamise eesmärk peab olema läbipaistvus, tulemuslikkus ja suurem tõhusus;

| 21. | nõustub asjaoluga, et ühenduse rahaline panus toiduabi kulude katmisse võib olla ühtekuuluvusfondiga kaetud piirkondades suurem kui teistes piirkondades, kuid rahastamisallikate erinevus piirkondade vahel ei tohi muutuda liiga suureks, kuna tegemist on otse kodanikele suunatud ühenduse algatusega, mille õiguspärasust ja vastuvõetavust hindavad kodanikud. Sotsiaalsed erinevused võivad olla suured ka jõukates piirkondades; |
| --- | --- |

21.

nõustub asjaoluga, et ühenduse rahaline panus toiduabi kulude katmisse võib olla ühtekuuluvusfondiga kaetud piirkondades suurem kui teistes piirkondades, kuid rahastamisallikate erinevus piirkondade vahel ei tohi muutuda liiga suureks, kuna tegemist on otse kodanikele suunatud ühenduse algatusega, mille õiguspärasust ja vastuvõetavust hindavad kodanikud. Sotsiaalsed erinevused võivad olla suured ka jõukates piirkondades;

| 22. | kutsub komisjoni üles pidevalt hindama, kas programmiperioodiks kehtestatud rahaline piirmäär 500 miljonit eurot aastas on piisav, arvestades, et majanduskriis võib suurendada survet avaliku sektori kulude kärpimiseks ja et majanduslik ebakindlus põhjustab tööpuuduse suurenemist paljudes riikides; |
| --- | --- |

22.

kutsub komisjoni üles pidevalt hindama, kas programmiperioodiks kehtestatud rahaline piirmäär 500 miljonit eurot aastas on piisav, arvestades, et majanduskriis võib suurendada survet avaliku sektori kulude kärpimiseks ja et majanduslik ebakindlus põhjustab tööpuuduse suurenemist paljudes riikides;

| 23. | kutsub komisjoni ja teisi asjaomaseid osapooli üles jälgima seda, kuidas mõjutavad muudetud määruses kehtestatud ELi poolt programmi suunatava rahalise panuse piirmäärad abi kasutamise valmidust ning millised on selle võimalikud tagajärjed enim puudustkannatavate inimeste heaolule; |
| --- | --- |

23.

kutsub komisjoni ja teisi asjaomaseid osapooli üles jälgima seda, kuidas mõjutavad muudetud määruses kehtestatud ELi poolt programmi suunatava rahalise panuse piirmäärad abi kasutamise valmidust ning millised on selle võimalikud tagajärjed enim puudustkannatavate inimeste heaolule;

| 24. | leiab, et ELi toiduabi vastuvõtmises ja jaotamises osalemine peab jätkuvalt põhinema liikmesriikide valikuvabadusel ja nende valmidusel programmis osaleda; |
| --- | --- |

24.

leiab, et ELi toiduabi vastuvõtmises ja jaotamises osalemine peab jätkuvalt põhinema liikmesriikide valikuvabadusel ja nende valmidusel programmis osaleda;

| 25. | rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning kolmanda sektori organisatsioonide olulist rolli selles, et tagada, et abi vajavad inimesed oleksid abiprogrammiga hõlmatud, samuti abi jaotamise praktilisel korraldamisel ning selle kohta teabe andmisel. |
| --- | --- |

25.

rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning kolmanda sektori organisatsioonide olulist rolli selles, et tagada, et abi vajavad inimesed oleksid abiprogrammiga hõlmatud, samuti abi jaotamise praktilisel korraldamisel ning selle kohta teabe andmisel.

Brüssel, 27. jaanuar 2011

Regioonide Komitee president

Mercedes BRESSO

---

| 2.4.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 104/47 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 104/47

---

Regioonide Komitee arvamus teemal „Integreeritud merenduspoliitika edasiarendamine ja merealased teadmised 2020”

2011/C 104/11

REGIOONIDE KOMITEE

| — | kutsub tungivalt üles eraldama piisavalt rahalisi vahendeid ELi integreeritud merenduspoliitika edasiarendamiseks kuni praeguse finantsraamistiku lõpuni 2013. aastal. Samuti leiab komitee, et integreeritud merenduspoliitika arendamiseks ja edasiseks tugevdamiseks tuleb järgmisel, 2014. aastal algaval eelarveperioodil eraldada piisavad eriotstarbelised rahalised vahendid, ning kutsub üles kõiki ELi eelarve koostamises osalejaid pühendama sellele vajadusele piisavalt tähelepanu. See on äärmiselt oluline, et saavutada seatud eesmärgid ja mitte lasta kõiki juba tehtud edusamme ja investeeringuid tühja joosta; |
| --- | --- |

—

kutsub tungivalt üles eraldama piisavalt rahalisi vahendeid ELi integreeritud merenduspoliitika edasiarendamiseks kuni praeguse finantsraamistiku lõpuni 2013. aastal. Samuti leiab komitee, et integreeritud merenduspoliitika arendamiseks ja edasiseks tugevdamiseks tuleb järgmisel, 2014. aastal algaval eelarveperioodil eraldada piisavad eriotstarbelised rahalised vahendid, ning kutsub üles kõiki ELi eelarve koostamises osalejaid pühendama sellele vajadusele piisavalt tähelepanu. See on äärmiselt oluline, et saavutada seatud eesmärgid ja mitte lasta kõiki juba tehtud edusamme ja investeeringuid tühja joosta;

| — | toonitab, et rohkem tähelepanu tuleb pöörata jätkusuutliku majanduskasvu, tööhõive, innovatsiooni prioriteedile. Kuna Euroopa näeb endiselt vaeva praeguste põlvkondade kõige tõsisema majanduskriisi ületamisega, väärivad sel eesmärgil võetavad meetmed kindlasti rohkem tähelepanu, rääkimata sellest, et nad võivad anda märkimisväärse panuse Euroopa 2020. aasta programmi eesmärkidesse; |
| --- | --- |

—

toonitab, et rohkem tähelepanu tuleb pöörata jätkusuutliku majanduskasvu, tööhõive, innovatsiooni prioriteedile. Kuna Euroopa näeb endiselt vaeva praeguste põlvkondade kõige tõsisema majanduskriisi ületamisega, väärivad sel eesmärgil võetavad meetmed kindlasti rohkem tähelepanu, rääkimata sellest, et nad võivad anda märkimisväärse panuse Euroopa 2020. aasta programmi eesmärkidesse;

| — | juhib tähelepanu vajadusele tagada Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitikale selle järjepidevuse ja tõhususe kindlustamiseks Euroopa toetusvahendid ka pärast 2014. aastat, pidades seejuures silmas 2013. aasta järgse mitmeaastase finantsraamistiku üle peetavat arutelu. Regioonide Komitee ja Euroopa Parlamendi poolt juba arutatud rannikufond on üks võimalik näide; |
| --- | --- |

—

juhib tähelepanu vajadusele tagada Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitikale selle järjepidevuse ja tõhususe kindlustamiseks Euroopa toetusvahendid ka pärast 2014. aastat, pidades seejuures silmas 2013. aasta järgse mitmeaastase finantsraamistiku üle peetavat arutelu. Regioonide Komitee ja Euroopa Parlamendi poolt juba arutatud rannikufond on üks võimalik näide;

| — | leiab, et kohalike ja piirkondlike omavalitsustega tuleb kindlasti konsulteerida, kui töötatakse välja ja rakendatakse meetmeid, millega soovitakse parandada avaliku sektori otsuste tegemise kvaliteeti kõigil tasanditel. Komitee on juba kutsunud üles juhtima seda valdkonda mitmetasandilise valitsemise mudeli järgi ning kooskõlas subsidiaarsuspõhimõttega. Samuti kutsub komitee üles kaasama suuremal määral ELi mittekuuluvaid riike ja tegema nendega rohkem koostööd merealaste teadmiste küsimustes. Merenduspoliitika teistes aspektides on juba paljud tunnistanud, et on oluline parandada koordineerimist ELi-väliste partneritega, ning on ütlematagi selge, kui kasulik on selles valdkonnas rakendada rohkem ühiseid meetmeid. |
| --- | --- |

—

leiab, et kohalike ja piirkondlike omavalitsustega tuleb kindlasti konsulteerida, kui töötatakse välja ja rakendatakse meetmeid, millega soovitakse parandada avaliku sektori otsuste tegemise kvaliteeti kõigil tasanditel. Komitee on juba kutsunud üles juhtima seda valdkonda mitmetasandilise valitsemise mudeli järgi ning kooskõlas subsidiaarsuspõhimõttega. Samuti kutsub komitee üles kaasama suuremal määral ELi mittekuuluvaid riike ja tegema nendega rohkem koostööd merealaste teadmiste küsimustes. Merenduspoliitika teistes aspektides on juba paljud tunnistanud, et on oluline parandada koordineerimist ELi-väliste partneritega, ning on ütlematagi selge, kui kasulik on selles valdkonnas rakendada rohkem ühiseid meetmeid.

| Raportöör | : | Noel Formosa (MT/EPP), San Lawrenzi (Gozo) linnapea (Sindku ta' San Lawrenz, Għawdex) |
| --- | --- | --- |
| Viitedokumendid | : | Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse integreeritud merenduspoliitika edasiarendamist toetav programm
  KOM(2010) 494 lõplik
  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Merealased teadmised 2020: mereandmed ja -vaatlus aruka ja jätkusuutliku majanduskasvu huvides”
  KOM(2010) 461 lõplik |

Raportöör

:

Noel Formosa (MT/EPP), San Lawrenzi (Gozo) linnapea (Sindku ta' San Lawrenz, Għawdex)

Viitedokumendid

:

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse integreeritud merenduspoliitika edasiarendamist toetav programm

KOM(2010) 494 lõplik

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Merealased teadmised 2020: mereandmed ja -vaatlus aruka ja jätkusuutliku majanduskasvu huvides”

KOM(2010) 461 lõplik

I   ÜLDISED MÄRKUSED

REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | kutsub tungivalt üles eraldama piisavalt rahalisi vahendeid ELi integreeritud merenduspoliitika edasiarendamiseks kuni praeguse finantsraamistiku lõpuni 2013. aastal. Samuti leiab komitee, et integreeritud merenduspoliitika arendamiseks ja edasiseks tugevdamiseks tuleb järgmisel, 2014. aastal algaval eelarveperioodil eraldada piisavad eriotstarbelised rahalised vahendid, ning kutsub üles kõiki ELi eelarve koostamises osalejaid pühendama sellele vajadusele piisavalt tähelepanu. See on äärmiselt oluline, et saavutada seatud eesmärgid ja mitte lasta kõiki juba tehtud edusamme ja investeeringuid tühja joosta; |
| --- | --- |

1.

kutsub tungivalt üles eraldama piisavalt rahalisi vahendeid ELi integreeritud merenduspoliitika edasiarendamiseks kuni praeguse finantsraamistiku lõpuni 2013. aastal. Samuti leiab komitee, et integreeritud merenduspoliitika arendamiseks ja edasiseks tugevdamiseks tuleb järgmisel, 2014. aastal algaval eelarveperioodil eraldada piisavad eriotstarbelised rahalised vahendid, ning kutsub üles kõiki ELi eelarve koostamises osalejaid pühendama sellele vajadusele piisavalt tähelepanu. See on äärmiselt oluline, et saavutada seatud eesmärgid ja mitte lasta kõiki juba tehtud edusamme ja investeeringuid tühja joosta;

| 2. | rõhutab integreeritud merenduspoliitika edu tagamise suurt tähtsust, sest alternatiiv oleks katastroofiline nii keskkonna kui ka majanduslikust ja sotsiaalsest seisukohast. Liiga paljude Euroopa piirkondade heaolu sõltub merest, et merevaldkond tähelepanuta jätta; |
| --- | --- |

2.

rõhutab integreeritud merenduspoliitika edu tagamise suurt tähtsust, sest alternatiiv oleks katastroofiline nii keskkonna kui ka majanduslikust ja sotsiaalsest seisukohast. Liiga paljude Euroopa piirkondade heaolu sõltub merest, et merevaldkond tähelepanuta jätta;

| 3. | tervitab Euroopa Komisjoni kavatsust eraldada aastatel 2011–2013 Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika edasiarendamiseks ja elluviimiseks 50 miljonit eurot ning toetada seeläbi Euroopa merenduspoliitika edasiarendamist, eelkõige nn sinist kasvu, st meie merede, ookeanide ja rannikualade säästvat kasutamist, merekeskkonna kaitset ning tööhõive edendamist merendussektorites; |
| --- | --- |

3.

tervitab Euroopa Komisjoni kavatsust eraldada aastatel 2011–2013 Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika edasiarendamiseks ja elluviimiseks 50 miljonit eurot ning toetada seeläbi Euroopa merenduspoliitika edasiarendamist, eelkõige nn sinist kasvu, st meie merede, ookeanide ja rannikualade säästvat kasutamist, merekeskkonna kaitset ning tööhõive edendamist merendussektorites;

| 4. | toonitab, et rohkem tähelepanu tuleb pöörata jätkusuutliku majanduskasvu, tööhõive, innovatsiooni prioriteedile. Kuna Euroopa näeb endiselt vaeva praeguste põlvkondade kõige tõsisema majanduskriisi ületamisega, väärivad sel eesmärgil võetavad meetmed kindlasti rohkem tähelepanu, rääkimata sellest, et nad võivad anda märkimisväärse panuse Euroopa 2020. aasta programmi eesmärkidesse; |
| --- | --- |

4.

toonitab, et rohkem tähelepanu tuleb pöörata jätkusuutliku majanduskasvu, tööhõive, innovatsiooni prioriteedile. Kuna Euroopa näeb endiselt vaeva praeguste põlvkondade kõige tõsisema majanduskriisi ületamisega, väärivad sel eesmärgil võetavad meetmed kindlasti rohkem tähelepanu, rääkimata sellest, et nad võivad anda märkimisväärse panuse Euroopa 2020. aasta programmi eesmärkidesse;

| 5. | tervitab Euroopa Komisjoni kavatsust anda toetusprogrammiga panus konkreetsete merepiirkondade tarvis koostatud strateegiate rakendamisse. Piirkondlikud merestrateegiad võimaldavad vahendite sihipärase kasutamisega leida lahendused konkreetsetele piirkondlikele probleemidele; |
| --- | --- |

5.

tervitab Euroopa Komisjoni kavatsust anda toetusprogrammiga panus konkreetsete merepiirkondade tarvis koostatud strateegiate rakendamisse. Piirkondlikud merestrateegiad võimaldavad vahendite sihipärase kasutamisega leida lahendused konkreetsetele piirkondlikele probleemidele;

| 6. | märgib, et merealaseid teadmisi (2020) käsitlevas teatises öeldakse, et teatis on suures osas seotud andmete kogumise ja koondamisega, mis on mõlemad valdkonnad, kus kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on oluline roll rahastamisasutustena. Seetõttu tuleb kattuvuse vältimiseks püüelda parema koordineerimise poole; |
| --- | --- |

6.

märgib, et merealaseid teadmisi (2020) käsitlevas teatises öeldakse, et teatis on suures osas seotud andmete kogumise ja koondamisega, mis on mõlemad valdkonnad, kus kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on oluline roll rahastamisasutustena. Seetõttu tuleb kattuvuse vältimiseks püüelda parema koordineerimise poole;

| 7. | rõhutab, et mereala ruumiline planeerimine on Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika oluline vahend ning seda tuleks alati ka rakendada, kus see osutub otstarbekaks; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et mereala ruumiline planeerimine on Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika oluline vahend ning seda tuleks alati ka rakendada, kus see osutub otstarbekaks;

| 8. | väljendab heameelt, et komisjon peab koostööd ELi mittekuuluvate riikidega prioriteetseks. Komiteel on juba ammu välja kujunenud seisukoht, et EL üksi ei suuda edukalt lahendada neid merevaldkonna eripalgelisi probleeme, mistõttu on väga tähtis kaasata võimalikult suures ulatuses ELi rahvusvahelised partnerid. Sellistest algatustest nagu Euroopa ja Vahemere piirkonna kohalike ja piirkondlike omavalitsuste assamblee (ARLEM), mis on praegu algetapis, saavad aja jooksul tõhusad vahendid ühiste huvide kaitsmisel piirkondliku koostöö kaudu; |
| --- | --- |

8.

väljendab heameelt, et komisjon peab koostööd ELi mittekuuluvate riikidega prioriteetseks. Komiteel on juba ammu välja kujunenud seisukoht, et EL üksi ei suuda edukalt lahendada neid merevaldkonna eripalgelisi probleeme, mistõttu on väga tähtis kaasata võimalikult suures ulatuses ELi rahvusvahelised partnerid. Sellistest algatustest nagu Euroopa ja Vahemere piirkonna kohalike ja piirkondlike omavalitsuste assamblee (ARLEM), mis on praegu algetapis, saavad aja jooksul tõhusad vahendid ühiste huvide kaitsmisel piirkondliku koostöö kaudu;

| 9. | peab vajalikuks konkreetsete juhtprojektide (nt nn Euroopa puhta sadama ja puhta laeva projektid) edendamist Euroopa merendusalaste oskuste arendamiseks ja esitlemiseks. Kõneluste juhtprojektide abil võiks välja tuua tehnilised võimalused, mis oleksid poliitilistest üldeesmärkidest lähtuvalt sobivad õigusnormide taseme tõstmiseks keskpikas perspektiivis ning nende õigusnormide kinnistamiseks Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil. See annaks Euroopa merendussektorile konkurentsieelise (nt sellistes valdkondades nagu energiatõhusus, heitkoguste vähendamine, laevade alternatiivsed mootorid, laevade turvalisus). Samal ajal on võimalik selliseid juhtprojekte pikaajaliselt ellu viia vaid kindla finantsraamistiku tagamisega tuleviku tarvis; |
| --- | --- |

9.

peab vajalikuks konkreetsete juhtprojektide (nt nn Euroopa puhta sadama ja puhta laeva projektid) edendamist Euroopa merendusalaste oskuste arendamiseks ja esitlemiseks. Kõneluste juhtprojektide abil võiks välja tuua tehnilised võimalused, mis oleksid poliitilistest üldeesmärkidest lähtuvalt sobivad õigusnormide taseme tõstmiseks keskpikas perspektiivis ning nende õigusnormide kinnistamiseks Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil. See annaks Euroopa merendussektorile konkurentsieelise (nt sellistes valdkondades nagu energiatõhusus, heitkoguste vähendamine, laevade alternatiivsed mootorid, laevade turvalisus). Samal ajal on võimalik selliseid juhtprojekte pikaajaliselt ellu viia vaid kindla finantsraamistiku tagamisega tuleviku tarvis;

II   POLIITILISED SOOVITUSED

| 10. | pooldab algatust Euroopa merealaste teadmiste integreerituma võrgu loomiseks. Arvestades info- ja kommunikatsioonitehnoloogia taset ja eri riikide teadusringkondade üha suuremat koostööd, näib praegune killustatud struktuur iganenud ja majanduslikult äärmiselt ebatõhus; |
| --- | --- |

10.

pooldab algatust Euroopa merealaste teadmiste integreerituma võrgu loomiseks. Arvestades info- ja kommunikatsioonitehnoloogia taset ja eri riikide teadusringkondade üha suuremat koostööd, näib praegune killustatud struktuur iganenud ja majanduslikult äärmiselt ebatõhus;

| 11. | juhib tähelepanu vajadusele tagada Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitikale selle järjepidevuse ja tõhususe kindlustamiseks Euroopa toetusvahendid ka pärast 2014. aastat, pidades seejuures silmas 2013. aasta järgse mitmeaastase finantsraamistiku üle peetavat arutelu. Regioonide Komitee ja Euroopa Parlamendi poolt juba arutatud rannikufond on üks võimalik näide; |
| --- | --- |

11.

juhib tähelepanu vajadusele tagada Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitikale selle järjepidevuse ja tõhususe kindlustamiseks Euroopa toetusvahendid ka pärast 2014. aastat, pidades seejuures silmas 2013. aasta järgse mitmeaastase finantsraamistiku üle peetavat arutelu. Regioonide Komitee ja Euroopa Parlamendi poolt juba arutatud rannikufond on üks võimalik näide;

| 12. | väljendab kahetsust, et kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele ei pöörata rohkem tähelepanu, kuigi teatises käsitletakse paljuski nende pädevusse jäävaid valdkondi, kus nad toimivad väga sageli rahastamis- või rakendusasutustena. Andmete kogumine võib olla liikmesriigi vastutuses, aga tegelikult toimub see väga sageli kohalikul ja piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

12.

väljendab kahetsust, et kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele ei pöörata rohkem tähelepanu, kuigi teatises käsitletakse paljuski nende pädevusse jäävaid valdkondi, kus nad toimivad väga sageli rahastamis- või rakendusasutustena. Andmete kogumine võib olla liikmesriigi vastutuses, aga tegelikult toimub see väga sageli kohalikul ja piirkondlikul tasandil;

| 13. | leiab, et kohalike ja piirkondlike omavalitsustega tuleb kindlasti konsulteerida, kui töötatakse välja ja rakendatakse meetmeid, millega soovitakse parandada avaliku sektori otsuste tegemise kvaliteeti kõigil tasanditel. Komitee on juba kutsunud üles juhtima seda valdkonda mitmetasandilise valitsemise mudeli järgi ning kooskõlas subsidiaarsuspõhimõttega. Samuti kutsub komitee üles kaasama suuremal määral ELi mittekuuluvaid riike ja tegema nendega rohkem koostööd merealaste teadmiste küsimustes. Merenduspoliitika teistes aspektides on juba paljud tunnistanud, et on oluline parandada koordineerimist ELi-väliste partneritega, ning on ütlematagi selge, kui kasulik on selles valdkonnas rakendada rohkem ühiseid meetmeid; |
| --- | --- |

13.

leiab, et kohalike ja piirkondlike omavalitsustega tuleb kindlasti konsulteerida, kui töötatakse välja ja rakendatakse meetmeid, millega soovitakse parandada avaliku sektori otsuste tegemise kvaliteeti kõigil tasanditel. Komitee on juba kutsunud üles juhtima seda valdkonda mitmetasandilise valitsemise mudeli järgi ning kooskõlas subsidiaarsuspõhimõttega. Samuti kutsub komitee üles kaasama suuremal määral ELi mittekuuluvaid riike ja tegema nendega rohkem koostööd merealaste teadmiste küsimustes. Merenduspoliitika teistes aspektides on juba paljud tunnistanud, et on oluline parandada koordineerimist ELi-väliste partneritega, ning on ütlematagi selge, kui kasulik on selles valdkonnas rakendada rohkem ühiseid meetmeid;

| 14. | soovitab, et kui arutatakse edasisi meetmeid rannikuala teabesüsteemide edendamiseks rannikualade integreeritud haldamise soovituse järelmeetmetena, otsiks komisjon häid tavasid Euroopa piirkondadest. Mõned piirkonnad, näiteks Bretagne, Schleswig-Holstein ja Lõuna-Holland, on selles vallas esirinnas ning mitmeid nende häid tavasid võib ka teistesse piirkondadesse üle kanda; |
| --- | --- |

14.

soovitab, et kui arutatakse edasisi meetmeid rannikuala teabesüsteemide edendamiseks rannikualade integreeritud haldamise soovituse järelmeetmetena, otsiks komisjon häid tavasid Euroopa piirkondadest. Mõned piirkonnad, näiteks Bretagne, Schleswig-Holstein ja Lõuna-Holland, on selles vallas esirinnas ning mitmeid nende häid tavasid võib ka teistesse piirkondadesse üle kanda;

| 15. | pooldab ideed, et merevaatlussüsteemide käsitlemisel ja oluliste puudujääkide kindlakstegemisel järgitakse merebasseini tasandi lähenemisviisi. Tõepoolest tasub uurida võimalust anda piirkondlikele merekonventsioonidele ja piirkondlikele kalanduse nõuandekomisjonidele rohkem vastutust, sh võib-olla ka koordineerimisvolitused. Igal juhul tuleb tagada andmete koostalitusvõime ja kõrgete kvaliteedistandardite järgimine; |
| --- | --- |

15.

pooldab ideed, et merevaatlussüsteemide käsitlemisel ja oluliste puudujääkide kindlakstegemisel järgitakse merebasseini tasandi lähenemisviisi. Tõepoolest tasub uurida võimalust anda piirkondlikele merekonventsioonidele ja piirkondlikele kalanduse nõuandekomisjonidele rohkem vastutust, sh võib-olla ka koordineerimisvolitused. Igal juhul tuleb tagada andmete koostalitusvõime ja kõrgete kvaliteedistandardite järgimine;

| 16. | teeb ettepaneku, et komisjon toetaks selliste piirkondlike näitajate väljatöötamist, mis võiksid aidata paremini kujundada piirkondlikke merendusstrateegiaid, sest piirkonnad on peamised andemete kogujad ja kasutajad; |
| --- | --- |

16.

teeb ettepaneku, et komisjon toetaks selliste piirkondlike näitajate väljatöötamist, mis võiksid aidata paremini kujundada piirkondlikke merendusstrateegiaid, sest piirkonnad on peamised andemete kogujad ja kasutajad;

| 17. | märgib, et tõenäoliselt saavutatakse paremad tulemused terviklikuma lähenemisviisi järgimisel, pannes muu hulgas rohkem rõhku erasektori potentsiaalsele rollile integreeritud merenduspoliitika väljatöötamisel. Kaotamata silmist Euroopa Liidu sotsiaalset mõõdet, tuleb kaasata kõik asjaomased sidusrühmad protsessi igas etapis. Lisaks tuleks paluda kõigi asjaomaste sidusrühmade abi mitte ainult andmete kogumiseks ja säilitamiseks vajalike kulude kandmisel, vaid ka ideede ja heade tavade soovitamisel, et neist kasu saada ja selle kaudu veelgi soodustada majanduskasvu ja tööhõivet Euroopas; |
| --- | --- |

17.

märgib, et tõenäoliselt saavutatakse paremad tulemused terviklikuma lähenemisviisi järgimisel, pannes muu hulgas rohkem rõhku erasektori potentsiaalsele rollile integreeritud merenduspoliitika väljatöötamisel. Kaotamata silmist Euroopa Liidu sotsiaalset mõõdet, tuleb kaasata kõik asjaomased sidusrühmad protsessi igas etapis. Lisaks tuleks paluda kõigi asjaomaste sidusrühmade abi mitte ainult andmete kogumiseks ja säilitamiseks vajalike kulude kandmisel, vaid ka ideede ja heade tavade soovitamisel, et neist kasu saada ja selle kaudu veelgi soodustada majanduskasvu ja tööhõivet Euroopas;

| 18. | leiab, et merealaste teadmiste parandamine ei ole esmatähtis ainult ELi mereruumis toimuvate protsesside paremaks mõistmiseks, vaid ka integreeritud merenduspoliitika kahe teise vahendi – parema ruumilise planeerimise ja integreeritud mereseire – tugevdamiseks; |
| --- | --- |

18.

leiab, et merealaste teadmiste parandamine ei ole esmatähtis ainult ELi mereruumis toimuvate protsesside paremaks mõistmiseks, vaid ka integreeritud merenduspoliitika kahe teise vahendi – parema ruumilise planeerimise ja integreeritud mereseire – tugevdamiseks;

| 19. | märgib, et teatises keskendutakse andmete kogumisele ja koondamisele, mis on teadmiste kujundamise protsessi kaks esimest etappi. Tegemist on etappidega, kus kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on äärmiselt aktiivsed; |
| --- | --- |

19.

märgib, et teatises keskendutakse andmete kogumisele ja koondamisele, mis on teadmiste kujundamise protsessi kaks esimest etappi. Tegemist on etappidega, kus kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on äärmiselt aktiivsed;

| 20. | nõustub seisukohaga, et kõnealune algatus lähtub mitme direktiivi nõuetest, mille põhieesmärk on luua rohkem koordineeritud seireprogramme mereakvatooriumi hindamiseks, lihtsustada teabevahetust ametiasutuste vahel, reguleerida andmete väljastamist ning kehtestada ühised standardid; |
| --- | --- |

20.

nõustub seisukohaga, et kõnealune algatus lähtub mitme direktiivi nõuetest, mille põhieesmärk on luua rohkem koordineeritud seireprogramme mereakvatooriumi hindamiseks, lihtsustada teabevahetust ametiasutuste vahel, reguleerida andmete väljastamist ning kehtestada ühised standardid;

| 21. | rõhutab, et teatises tuuakse eraldi välja rannikualade andmete olulisus ning asjaolu, et paljud piirkondlikud omavalitsused on välja töötanud rannikuala teabesüsteemid. On selge, et nende meetmete kasu maksimeerimiseks tuleb saavutada koostalitusvõime teatud tase. Seetõttu peaks komisjon uurima võimalusi piirkondliku tasandi koostöö ja koordineerimise parandamiseks; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, et teatises tuuakse eraldi välja rannikualade andmete olulisus ning asjaolu, et paljud piirkondlikud omavalitsused on välja töötanud rannikuala teabesüsteemid. On selge, et nende meetmete kasu maksimeerimiseks tuleb saavutada koostalitusvõime teatud tase. Seetõttu peaks komisjon uurima võimalusi piirkondliku tasandi koostöö ja koordineerimise parandamiseks;

| 22. | nõustub ka sellega, et andmeid tuleks hallata allikatele võimalikult lähedal. Kuigi ettepanek on kahtlemata mõistlik, tuleb tagada, et sellega ei pandaks kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele lisakoormat. Seejuures tasub rohkem tähelepanu pöörata komisjoni seisukohale, et kõik asjaomased sidusrühmad peaksid samuti eraldama piisavalt ressursse andmete kaitsmiseks, isegi kui neil ei ole enam sotsiaalset ega kaubanduslikku väärtust; |
| --- | --- |

22.

nõustub ka sellega, et andmeid tuleks hallata allikatele võimalikult lähedal. Kuigi ettepanek on kahtlemata mõistlik, tuleb tagada, et sellega ei pandaks kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele lisakoormat. Seejuures tasub rohkem tähelepanu pöörata komisjoni seisukohale, et kõik asjaomased sidusrühmad peaksid samuti eraldama piisavalt ressursse andmete kaitsmiseks, isegi kui neil ei ole enam sotsiaalset ega kaubanduslikku väärtust;

| 23. | toob välja komisjoni kolm põhieesmärki:






  — | hoida kokku mereandmete kasutajate tegevuskulusid ja aega; |
| --- | --- | --- |

23.

toob välja komisjoni kolm põhieesmärki:

—

hoida kokku mereandmete kasutajate tegevuskulusid ja aega;

| — | suurendada konkurentsi ja innovatsiooni mereandmete kasutajate ja taaskasutajate seas; |
| --- | --- |

—

suurendada konkurentsi ja innovatsiooni mereandmete kasutajate ja taaskasutajate seas;

| — | vähendada ebakindlust meredega seotud teadmistes; |
| --- | --- |

—

vähendada ebakindlust meredega seotud teadmistes;

Lisaks säästetakse kõnealuste eesmärkide saavutamisega ja praeguse killustunud süsteemi asendamisel integreeritud võrguga aastas kuni 300 miljonit eurot, millest saaksid suures osas kasu nii kohalikud kui ka piirkondlikud omavalitsused;

| 24. | soovitab nimetatud eesmärkide saavutamisel arendada edasi ja parandada olemasolevaid ELi vahendeid, sh ülemaailmse keskkonna- ja turvaseire (GMES) algatust ja esialgset Euroopa merevaatlus- ja andmevõrku (ur-EMODnet). Samuti soovitab komitee tungivalt, et komisjon uuriks võimalusi tagada ELi toetatavate piirkondlike arenguprogrammide ning mereuuringute andmete parem kättesaadavus taaskasutamiseks, ning hoolitseda eelkõige selle eest, et liikmesriigid rakendavad täielikult kalandusandmetele ligipääsu käsitlevad eeskirjad, samuti tagada andmete vastamine ühistele standarditele ja võimaldada andmete mitmeotstarbelist kasutamist; |
| --- | --- |

24.

soovitab nimetatud eesmärkide saavutamisel arendada edasi ja parandada olemasolevaid ELi vahendeid, sh ülemaailmse keskkonna- ja turvaseire (GMES) algatust ja esialgset Euroopa merevaatlus- ja andmevõrku (ur-EMODnet). Samuti soovitab komitee tungivalt, et komisjon uuriks võimalusi tagada ELi toetatavate piirkondlike arenguprogrammide ning mereuuringute andmete parem kättesaadavus taaskasutamiseks, ning hoolitseda eelkõige selle eest, et liikmesriigid rakendavad täielikult kalandusandmetele ligipääsu käsitlevad eeskirjad, samuti tagada andmete vastamine ühistele standarditele ja võimaldada andmete mitmeotstarbelist kasutamist;

| 25. | toetab komisjoni kavatsust jätkata toimiva mereandmete struktuuri väljakujundamist. Sel eesmärgil peaks komisjon kaasama kõik sidusrühmad, soodustama riiklike andmekeskuste omavahelist suhtlemist ning looma sekretariaadi ur-EMODnet'i haldamiseks; |
| --- | --- |

25.

toetab komisjoni kavatsust jätkata toimiva mereandmete struktuuri väljakujundamist. Sel eesmärgil peaks komisjon kaasama kõik sidusrühmad, soodustama riiklike andmekeskuste omavahelist suhtlemist ning looma sekretariaadi ur-EMODnet'i haldamiseks;

| 26. | teeb nn merekogukonnale ettepaneku julgustada Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituuti (EIT) looma lähitulevikus teadmis- ja innovaatikakogukonna, et käsitleda mereressursside kaitse ja säästva kasutamisega seotud küsimusi. Kõnealune teadmis- ja innovaatikakogukond võiks ulatuslikult hõlmata teaduslikke, tehnoloogilisi, majanduslikke ja haridusalaseid meetmeid bioloogiliste ja mineraalressursside valdkonnas, samuti energiaküsimustes, võttes seejuures arvesse keskkonnakaitse küsimusi. |
| --- | --- |

26.

teeb nn merekogukonnale ettepaneku julgustada Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituuti (EIT) looma lähitulevikus teadmis- ja innovaatikakogukonna, et käsitleda mereressursside kaitse ja säästva kasutamisega seotud küsimusi. Kõnealune teadmis- ja innovaatikakogukond võiks ulatuslikult hõlmata teaduslikke, tehnoloogilisi, majanduslikke ja haridusalaseid meetmeid bioloogiliste ja mineraalressursside valdkonnas, samuti energiaküsimustes, võttes seejuures arvesse keskkonnakaitse küsimusi.

III   SOOVITUSED MUUDATUSETTEPANEKUTEKS

Muudatusettepanek 1

Artikkel 4

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Programmist võib saada rahalist abi meetmete jaoks, mis on kooskõlas artiklites 2 ja 3 sätestatud eesmärkidega, nagu:






  a) | uuringud ja koostööprogrammid; |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Programmist võib saada rahalist abi meetmete jaoks, mis on kooskõlas artiklites 2 ja 3 sätestatud eesmärkidega, nagu:

a)

uuringud ja koostööprogrammid;

| b) | avalik teave ja parimate kogemuste jagamine, teadlikkuse tõstmine ja sellega seotud teabevahetus ja teabe levitamine, sh reklaamikampaaniad ja -üritused ning veebilehtede arendamine ja haldamine; |
| --- | --- |

b)

avalik teave ja parimate kogemuste jagamine, teadlikkuse tõstmine ja sellega seotud teabevahetus ja teabe levitamine, sh reklaamikampaaniad ja -üritused ning veebilehtede arendamine ja haldamine;

| c) | konverentsid, seminarid, õpikojad ja sidusrühmade kohtumised; |
| --- | --- |

c)

konverentsid, seminarid, õpikojad ja sidusrühmade kohtumised;

| d) | andmete jagamine, järelevalve, visualiseerimine ja avalikkuse juurdepääsu tagamine suurele hulgale andmetele, parimatele tavadele ja ELi rahastatavate piirkondlike projektide andmebaasidele, sh vajaduse korral sekretariaadi kaudu, mis on loodud ühe või mitme loetletud eesmärgi tarbeks; |
| --- | --- |

d)

andmete jagamine, järelevalve, visualiseerimine ja avalikkuse juurdepääsu tagamine suurele hulgale andmetele, parimatele tavadele ja ELi rahastatavate piirkondlike projektide andmebaasidele, sh vajaduse korral sekretariaadi kaudu, mis on loodud ühe või mitme loetletud eesmärgi tarbeks;

| e) | valdkonnaüleste vahenditega seotud meetmed, sh katseprojektid. |
| --- | --- |

e)

valdkonnaüleste vahenditega seotud meetmed, sh katseprojektid.

Programmist rahalist abi meetmete jaoks, mis on kooskõlas artiklites 2 ja 3 sätestatud eesmärkidega, nagu :

| a) | uuringud ja koostööprogrammid; |
| --- | --- |

a)

uuringud ja koostööprogrammid;

| b) | avalik teave ja parimate kogemuste jagamine, teadlikkuse tõstmine ja sellega seotud teabevahetus ja teabe levitamine, sh reklaamikampaaniad ja -üritused ning veebilehtede arendamine ja haldamine; |
| --- | --- |

b)

avalik teave ja parimate kogemuste jagamine, teadlikkuse tõstmine ja sellega seotud teabevahetus ja teabe levitamine, sh reklaamikampaaniad ja -üritused ning veebilehtede arendamine ja haldamine;

| c) | konverentsid, seminarid, õpikojad ja sidusrühmade kohtumised; |
| --- | --- |

c)

konverentsid, seminarid, õpikojad ja sidusrühmade kohtumised;

| d) | andmete jagamine, järelevalve, visualiseerimine ja avalikkuse juurdepääsu tagamine suurele hulgale andmetele, parimatele tavadele ja ELi rahastatavate piirkondlike projektide andmebaasidele, sh vajaduse korral sekretariaadi kaudu, mis on loodud ühe või mitme loetletud eesmärgi tarbeks; |
| --- | --- |

d)

andmete jagamine, järelevalve, visualiseerimine ja avalikkuse juurdepääsu tagamine suurele hulgale andmetele, parimatele tavadele ja ELi rahastatavate piirkondlike projektide andmebaasidele, sh vajaduse korral sekretariaadi kaudu, mis on loodud ühe või mitme loetletud eesmärgi tarbeks;

| e) | valdkonnaüleste vahenditega seotud meetmed, sh katseprojektid. |
| --- | --- |

e)

valdkonnaüleste vahenditega seotud meetmed, sh katseprojektid.

Motivatsioon

Et saavutada ettepanekus esitatud eesmärgid, tuleb rahalised vahendid kättesaadavaks teha. Kui kasutada sõna „antakse” sõnaühendi „võib saada” asemel, muudab see vahendite eraldamise kohustuslikuks. Sõnaühendi „muu hulgas järgmised” lisamine annab võimaluse rahastada muid meetmeid, mida tekstis ei ole nimetatud.

Muudatusettepanek 2

Artikkel 6

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Programmi kaudu võivad abi saada kolmandad riigid, kolmandate riikide sidusrühmad ja rahvusvahelised organisatsioonid või asutused, kes püüavad saavutada artiklites 2 ja 3 sätestatud üht või mitut üldist või konkreetset eesmärki. | Programmi kaudu abi kolmandad riigid, kolmandate riikide sidusrühmad ja rahvusvahelised organisatsioonid või asutused, kes püüavad saavutada artiklites 2 ja 3 sätestatud üht või mitut üldist või konkreetset eesmärki. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Programmi kaudu võivad abi saada kolmandad riigid, kolmandate riikide sidusrühmad ja rahvusvahelised organisatsioonid või asutused, kes püüavad saavutada artiklites 2 ja 3 sätestatud üht või mitut üldist või konkreetset eesmärki.

Programmi kaudu abi kolmandad riigid, kolmandate riikide sidusrühmad ja rahvusvahelised organisatsioonid või asutused, kes püüavad saavutada artiklites 2 ja 3 sätestatud üht või mitut üldist või konkreetset eesmärki.

Motivatsioon

Komitee arvates tuleb ilmtingimata kaasata rahvusvahelised organisatsioonid.

Muudatusettepanek 3

Artikkel 7

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjon rakendab programmi finantsmääruse kohaselt. | Komisjon rakendab programmi finantsmääruse kohaselt. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Komisjon rakendab programmi finantsmääruse kohaselt.

Komisjon rakendab programmi finantsmääruse kohaselt.

Motivatsioon

Ei puuduta eestikeelset versiooni (puuduv sõna ingliskeelses versioonis).

Muudatusettepanek 4

Artikkel 10

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Rahalise toetuse saaja esitab komisjonile programmi kaudu rahastatava töö kohta tehnilise ja finantsaruande. Lõpparuanne esitatakse kolme kuu jooksul pärast projekti lõpetamist. | Rahalise toetuse saaja esitab komisjonile programmi kaudu rahastatava töö kohta tehnilise ja finantsaruande. Lõpparuanne esitatakse kuu jooksul pärast projekti lõpetamist. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Rahalise toetuse saaja esitab komisjonile programmi kaudu rahastatava töö kohta tehnilise ja finantsaruande. Lõpparuanne esitatakse kolme kuu jooksul pärast projekti lõpetamist.

Rahalise toetuse saaja esitab komisjonile programmi kaudu rahastatava töö kohta tehnilise ja finantsaruande. Lõpparuanne esitatakse kuu jooksul pärast projekti lõpetamist.

Motivatsioon

Aruande koostamiseks tuleks anda rohkem aega.

Muudatusettepanek 5

Artikkel 11

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Komisjon tagab, et käesoleva programmi raames meetmete rakendamisel kaitstakse ELi finantshuve






  a) | ebaseaduslikku tegevust ennetavate meetmetega; |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

1.   Komisjon tagab, et käesoleva programmi raames meetmete rakendamisel kaitstakse ELi finantshuve

a)

ebaseaduslikku tegevust ennetavate meetmetega;

| b) | tõhusa kontrollimisega; |
| --- | --- |

b)

tõhusa kontrollimisega;

| c) | alusetult väljamakstud summade sissenõudmisega ja |
| --- | --- |

c)

alusetult väljamakstud summade sissenõudmisega ja

| d) | tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistustega, kui tuvastatakse eeskirjade eiramine. |
| --- | --- |

d)

tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistustega, kui tuvastatakse eeskirjade eiramine.

2.   Lõike 1 kohaldamiseks tegutseb komisjon kooskõlas määrustega (EÜ, Euratom) nr 2988/95, (EÜ, Euratom) nr 2185/96 ja (EÜ) nr 1073/1999.

3.   Komisjon vähendab meetmele antava rahalise toetuse summat, peatab selle väljamaksmise või nõuab selle tagasi, kui ta tuvastab eeskirjade eiramise, kaasa arvatud käesoleva määruse või kõnealuse rahalise toetuse andmise üksikotsuse või lepingu või kokkuleppe sätete eiramise, või kui ilmneb, et meedet on komisjonilt nõusolekut taotlemata märkimisväärselt muudetud, nii et see on vastuolus tema olemuse või rakendamistingimustega.

4.   Kui tähtaegadest ei ole kinni peetud või kui meetme rakendamisel saavutatud edu õigustab ainult osa eraldatud toetuse kasutamist, nõuab komisjon abisaajalt kindlaksmääratud tähtaja jooksul selgituse esitamist. Kui abisaaja ei anna rahuldavat vastust, võib komisjon ülejäänud rahalise toetuse andmise tühistada ja nõuda juba makstud summade tagasimaksmist.

5.   Iga põhjendamatu väljamakse tuleb komisjonile tagasi maksta. Õigeaegselt tagasi maksmata summadele lisatakse intress finantsmääruses sätestatud tingimustel.

6.   Käesoleva artikli puhul tähendab eeskirjade eiramine Euroopa Liidu õiguse sätte või lepingust tuleneva kohustuse rikkumist, mis tuleneb majandustegevuses osaleja tegevusest või tegevusetusest, mis kahjustab või kahjustaks Euroopa Liidu üldeelarvet või Euroopa Liidu hallatavaid eelarveid põhjendamatute kulutuste tõttu.

1.   Komisjon tagab, et käesoleva programmi raames meetmete rakendamisel kaitstakse ELi finantshuve

| a) | ebaseaduslikku tegevust ennetavate meetmetega; |
| --- | --- |

a)

ebaseaduslikku tegevust ennetavate meetmetega;

| b) | tõhusa kontrollimisega; |
| --- | --- |

b)

tõhusa kontrollimisega;

| c) | alusetult väljamakstud summade sissenõudmisega ja |
| --- | --- |

c)

alusetult väljamakstud summade sissenõudmisega ja

| d) | tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistustega, kui tuvastatakse eeskirjade eiramine. |
| --- | --- |

d)

tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistustega, kui tuvastatakse eeskirjade eiramine.

2.   Lõike 1 kohaldamiseks tegutseb komisjon kooskõlas määrustega (EÜ, Euratom) nr 2988/95, (EÜ, Euratom) nr 2185/96 ja (EÜ) nr 1073/1999.

Komisjon vähendab meetmele antava rahalise toetuse summat, peatab selle väljamaksmise või nõuab selle tagasi, kui ta tuvastab eeskirjade eiramise, kaasa arvatud käesoleva määruse või kõnealuse rahalise toetuse andmise üksikotsuse või lepingu või kokkuleppe sätete eiramise, või kui ilmneb, et meedet on komisjonilt nõusolekut taotlemata märkimisväärselt muudetud, nii et see on vastuolus tema olemuse või rakendamistingimustega.

Kui tähtaegadest ei ole kinni peetud või kui meetme rakendamisel saavutatud edu õigustab ainult osa eraldatud toetuse kasutamist, nõuab komisjon abisaajalt kindlaksmääratud tähtaja jooksul selgituse esitamist. Kui abisaaja ei anna rahuldavat vastust, võib komisjon ülejäänud rahalise toetuse andmise tühistada ja nõuda juba makstud summade tagasimaksmist.

Iga põhjendamatu väljamakse tuleb komisjonile tagasi maksta. Õigeaegselt tagasi maksmata summadele lisatakse intress finantsmääruses sätestatud tingimustel.

Motivatsioon

Eeskirjade eiramise määratlus peaks asuma artikli alguses.

Brüssel, 27. jaanuar 2011

Regioonide Komitee president

Mercedes BRESSO

---

| 2.4.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 104/53 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 104/53

---

Regioonide Komitee arvamus teemal „Ühtne Euroopa raudteepiirkond”

2011/C 104/12

REGIOONIDE KOMITEE

| — | toetab Euroopa Komisjoni seisukohta seoses raudteeturu avamisega, kuid rõhutab samas, et eesmärk ei ole kontrollimatu konkurents, vaid raudteesektori tulemuslikkuse suurendamisele ja klientidele parema teenuse pakkumisele suunatud konkurents. Kuid konkurents on vaid vahend, mitte eesmärk omaette ning peab toimuma tingimustes, mis tagavad kõigile raudtee-ettevõtetele võrdsed võimalused; |
| --- | --- |

—

toetab Euroopa Komisjoni seisukohta seoses raudteeturu avamisega, kuid rõhutab samas, et eesmärk ei ole kontrollimatu konkurents, vaid raudteesektori tulemuslikkuse suurendamisele ja klientidele parema teenuse pakkumisele suunatud konkurents. Kuid konkurents on vaid vahend, mitte eesmärk omaette ning peab toimuma tingimustes, mis tagavad kõigile raudtee-ettevõtetele võrdsed võimalused;

| — | toetab spetsialiseerunud võrgustike (kiirliiklus, kaubavedu) arendamist, kuid tõstab esile Euroopa ühtekuuluvuse eesmärgid ja vajaduse vältida erineva kiirusega Euroopa loomist; |
| --- | --- |

—

toetab spetsialiseerunud võrgustike (kiirliiklus, kaubavedu) arendamist, kuid tõstab esile Euroopa ühtekuuluvuse eesmärgid ja vajaduse vältida erineva kiirusega Euroopa loomist;

| — | leiab, et tulevast ühtse finantsraamistiku ettepanekut tuleks täpsustada, eriti seoses finantsraamistiku erinevusega nn ühtse fondi põhimõttest, mida Regioonide Komitee ei poolda. Kesktee oleks lisada struktuurifondide uutesse eeskirjadesse säästvale transpordile määratud assigneeringute eriotstarbeks määramise süsteem, eelistades eelkõige üleeuroopalise transpordivõrgu prioriteetsete projektide ning linnalise liikumiskeskkonna tegevuskava rahastamist; |
| --- | --- |

—

leiab, et tulevast ühtse finantsraamistiku ettepanekut tuleks täpsustada, eriti seoses finantsraamistiku erinevusega nn ühtse fondi põhimõttest, mida Regioonide Komitee ei poolda. Kesktee oleks lisada struktuurifondide uutesse eeskirjadesse säästvale transpordile määratud assigneeringute eriotstarbeks määramise süsteem, eelistades eelkõige üleeuroopalise transpordivõrgu prioriteetsete projektide ning linnalise liikumiskeskkonna tegevuskava rahastamist;

| — | kiidab põhimõtteliselt heaks, et komisjon on sidunud omavahel ühelt poolt müra järgi diferentseeritud raudteemaksu ja teiselt poolt Eurovignette'i kohandamise veoautotranspordi väliskulude sisestamisega; |
| --- | --- |

—

kiidab põhimõtteliselt heaks, et komisjon on sidunud omavahel ühelt poolt müra järgi diferentseeritud raudteemaksu ja teiselt poolt Eurovignette'i kohandamise veoautotranspordi väliskulude sisestamisega;

| — | avaldab seoses infrastruktuuri rahastamisega kahetsust, et liikmesriikidel ei ole riikliku raudteeinfrastruktuuri arendamise strateegia kujundamisel kohustust konsulteerida kohalike ja piirkondlike omavalitsustega; |
| --- | --- |

—

avaldab seoses infrastruktuuri rahastamisega kahetsust, et liikmesriikidel ei ole riikliku raudteeinfrastruktuuri arendamise strateegia kujundamisel kohustust konsulteerida kohalike ja piirkondlike omavalitsustega;

| — | avaldab kahetsust, et komisjon ei võta siduvat õiguslikku kohustust teha täielikult vahet raudteeinfrastruktuuri-ettevõtetel ja raudtee-ettevõtetel. |
| --- | --- |

—

avaldab kahetsust, et komisjon ei võta siduvat õiguslikku kohustust teha täielikult vahet raudteeinfrastruktuuri-ettevõtetel ja raudtee-ettevõtetel.

| Raportöör | : | Michel Delebarre (FR/PES), Dunkerque'i linnapea |
| --- | --- | --- |
| Viitedokument | : | Komisjoni teatis Euroopa ühtse raudteepiirkonna väljaarendamise kohta
  KOM(2010) 474 lõplik
  Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega luuakse ühtne Euroopa raudteepiirkond
  KOM(2010) 475 lõplik |

Raportöör

:

Michel Delebarre (FR/PES), Dunkerque'i linnapea

Viitedokument

:

Komisjoni teatis Euroopa ühtse raudteepiirkonna väljaarendamise kohta

KOM(2010) 474 lõplik

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega luuakse ühtne Euroopa raudteepiirkond

KOM(2010) 475 lõplik

I   POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

Teatis ühtse Euroopa raudteepiirkonna kohta

| 1. | toetab Euroopa Komisjoni seisukohta seoses raudteeturu avamisega, kuid rõhutab samas, et eesmärk ei ole kontrollimatu konkurents, vaid raudteesektori tulemuslikkuse suurendamisele ja klientidele parema teenuse pakkumisele suunatud konkurents. Kuid konkurents on vaid vahend, mitte eesmärk omaette ning peab toimuma tingimustes, mis tagavad kõigile raudtee-ettevõtetele võrdsed võimalused; |
| --- | --- |

1.

toetab Euroopa Komisjoni seisukohta seoses raudteeturu avamisega, kuid rõhutab samas, et eesmärk ei ole kontrollimatu konkurents, vaid raudteesektori tulemuslikkuse suurendamisele ja klientidele parema teenuse pakkumisele suunatud konkurents. Kuid konkurents on vaid vahend, mitte eesmärk omaette ning peab toimuma tingimustes, mis tagavad kõigile raudtee-ettevõtetele võrdsed võimalused;

| 2. | kinnitab taas oma toetust Euroopa Liidu raudteesüsteemide koostalitusvõime ja turvalisuse parandamisele ning liikmesriikidevahelist raudteetransporti raskendavate või takistavate õiguslike ja/või infrastruktuuriga seotud probleemide kõrvaldamisele. Nimetatud eesmärgid peaksid olema ühenduse raudteetranspordipoliitika keskmes, et arendada rahvusvahelist transporti liikmesriikide vahel ning aidata saavutada tõelist ühtset turgu. Euroopa Raudteeagentuuri rolli tuleks nende prioriteetide elluviimisega kohandada. Lisaks tuleks sertifikaatidega seotud vaidluste puhul anda Euroopa Raudteeagentuurile vahekohtu ja vajadusel riigi julgeolekuasutuse asendaja roll; |
| --- | --- |

2.

kinnitab taas oma toetust Euroopa Liidu raudteesüsteemide koostalitusvõime ja turvalisuse parandamisele ning liikmesriikidevahelist raudteetransporti raskendavate või takistavate õiguslike ja/või infrastruktuuriga seotud probleemide kõrvaldamisele. Nimetatud eesmärgid peaksid olema ühenduse raudteetranspordipoliitika keskmes, et arendada rahvusvahelist transporti liikmesriikide vahel ning aidata saavutada tõelist ühtset turgu. Euroopa Raudteeagentuuri rolli tuleks nende prioriteetide elluviimisega kohandada. Lisaks tuleks sertifikaatidega seotud vaidluste puhul anda Euroopa Raudteeagentuurile vahekohtu ja vajadusel riigi julgeolekuasutuse asendaja roll;

| 3. | pooldab „saastaja maksab” põhimõtte rakendamist ja väliskulude sisestamist kõikide veoliikide puhul, et luua tõeliselt õiglase konkurentsi tingimustes toimiv ala („level playing field”); |
| --- | --- |

3.

pooldab „saastaja maksab” põhimõtte rakendamist ja väliskulude sisestamist kõikide veoliikide puhul, et luua tõeliselt õiglase konkurentsi tingimustes toimiv ala („level playing field”);

| 4. | toetab spetsialiseerunud võrgustike (kiirliiklus, kaubavedu) arendamist, kuid tõstab esile Euroopa ühtekuuluvuse eesmärgid ja vajaduse vältida erineva kiirusega Euroopa loomist. Euroopa Liidu institutsioonid peavad seetõttu tagama, et Euroopa kesksete aladega võrreldes äärepoolsetes piirkondades asuvaid transpordikoridore ei tõrjutaks kõrvale, vaid et neid tõhustataks, edendades seeläbi õiglase konkurentsi tingimusi ning tõelist ja tõhusat ühtekuuluvust ühtsel turul; |
| --- | --- |

4.

toetab spetsialiseerunud võrgustike (kiirliiklus, kaubavedu) arendamist, kuid tõstab esile Euroopa ühtekuuluvuse eesmärgid ja vajaduse vältida erineva kiirusega Euroopa loomist. Euroopa Liidu institutsioonid peavad seetõttu tagama, et Euroopa kesksete aladega võrreldes äärepoolsetes piirkondades asuvaid transpordikoridore ei tõrjutaks kõrvale, vaid et neid tõhustataks, edendades seeläbi õiglase konkurentsi tingimusi ning tõelist ja tõhusat ühtekuuluvust ühtsel turul;

| 5. | toetab raudteeinfrastruktuuri arendamiseks asjakohaste vahendite hankimist; |
| --- | --- |

5.

toetab raudteeinfrastruktuuri arendamiseks asjakohaste vahendite hankimist;

| 6. | leiab, et tulevast ühtse finantsraamistiku ettepanekut tuleks täpsustada, eriti seoses finantsraamistiku erinevusega nn ühtse fondi põhimõttest, mida Regioonide Komitee ei poolda. Komitee on nimelt sellise ühtse fondi loomise vastu, millesse oleks lisaks ühtekuuluvusfondi vahenditele koondatud kõik transpordiinfrastruktuuri rahastamiseks mõeldud ELi rahastamisvahendid. Lisaks sellele, et vahendite sel viisil ümberpaigutamine võib tuua kaasa transpordipoliitikale ette nähtud vahendite üleüldise vähenemise, võib sattuda ohtu ka transpordiprojektide kaasamine piirkonnale kohandatud arengustrateegiatesse. Kesktee oleks lisada struktuurifondide uutesse eeskirjadesse säästvale transpordile määratud assigneeringute eriotstarbeks määramise süsteem, eelistades eelkõige üleeuroopalise transpordivõrgu prioriteetsete projektide ning linnalise liikumiskeskkonna tegevuskava rahastamist; |
| --- | --- |

6.

leiab, et tulevast ühtse finantsraamistiku ettepanekut tuleks täpsustada, eriti seoses finantsraamistiku erinevusega nn ühtse fondi põhimõttest, mida Regioonide Komitee ei poolda. Komitee on nimelt sellise ühtse fondi loomise vastu, millesse oleks lisaks ühtekuuluvusfondi vahenditele koondatud kõik transpordiinfrastruktuuri rahastamiseks mõeldud ELi rahastamisvahendid. Lisaks sellele, et vahendite sel viisil ümberpaigutamine võib tuua kaasa transpordipoliitikale ette nähtud vahendite üleüldise vähenemise, võib sattuda ohtu ka transpordiprojektide kaasamine piirkonnale kohandatud arengustrateegiatesse. Kesktee oleks lisada struktuurifondide uutesse eeskirjadesse säästvale transpordile määratud assigneeringute eriotstarbeks määramise süsteem, eelistades eelkõige üleeuroopalise transpordivõrgu prioriteetsete projektide ning linnalise liikumiskeskkonna tegevuskava rahastamist;

Esimese raudteepaketi uuesti sõnastamise ettepanek: piirkondlikud küsimused

| 7. | märgib seoses reguleerimisalast tehtavate eranditega (artikkel 2), et komisjon on jätnud alles erandi raudteeveo-ettevõtjate suhtes, kes teenindavad üksnes linna- või linnalähiliine või piirkondlikke liine (artikkel 2) ja et erand on kooskõlas reisijateveoga seotud avaliku teenindamise kohustuse eeskirjaga selle praegusel kujul; |
| --- | --- |

7.

märgib seoses reguleerimisalast tehtavate eranditega (artikkel 2), et komisjon on jätnud alles erandi raudteeveo-ettevõtjate suhtes, kes teenindavad üksnes linna- või linnalähiliine või piirkondlikke liine (artikkel 2) ja et erand on kooskõlas reisijateveoga seotud avaliku teenindamise kohustuse eeskirjaga selle praegusel kujul;

| 8. | tunnistab, et piirkondlikud raudteed annavad olulise panuse kohalikku ja piirkondlikku arengusse – Euroopa piirkonnad muutuvad atraktiivsemaks, edendatakse säästvat kaubavedu, soodustatakse keskkonnasõbralikku turismi ja luuakse uusi tööhõivevõimalusi; |
| --- | --- |

8.

tunnistab, et piirkondlikud raudteed annavad olulise panuse kohalikku ja piirkondlikku arengusse – Euroopa piirkonnad muutuvad atraktiivsemaks, edendatakse säästvat kaubavedu, soodustatakse keskkonnasõbralikku turismi ja luuakse uusi tööhõivevõimalusi;

| 9. | kiidab raudteeveoteenustega seoses (artikkel 13 ja lisa III) heaks, et minimaalse teenusepaketi sisse on arvestatud elektrikontaktvõrgu kasutamine ja tankimisseadmed, et neile esmatähtsatele teenustele saaks tagada mittediskrimineeriva juurdepääsu. Infrastruktuuride omanik peab tagama kavandatud liiklusele piisava elektrivarustuse ja ergutama kasutama väikese keskkonnamõjuga veoenergiat; |
| --- | --- |

9.

kiidab raudteeveoteenustega seoses (artikkel 13 ja lisa III) heaks, et minimaalse teenusepaketi sisse on arvestatud elektrikontaktvõrgu kasutamine ja tankimisseadmed, et neile esmatähtsatele teenustele saaks tagada mittediskrimineeriva juurdepääsu. Infrastruktuuride omanik peab tagama kavandatud liiklusele piisava elektrivarustuse ja ergutama kasutama väikese keskkonnamõjuga veoenergiat;

| 10. | hindab kohustust teha vahet domineerivas positsioonis veoteenuse osutajal ja lisas III nimetatud teenindusrajatiste käitajal. See võimaldab paremini arendada kohalikku või isegi rahvusvahelist raudteeturgu; |
| --- | --- |

10.

hindab kohustust teha vahet domineerivas positsioonis veoteenuse osutajal ja lisas III nimetatud teenindusrajatiste käitajal. See võimaldab paremini arendada kohalikku või isegi rahvusvahelist raudteeturgu;

| 11. | avaldab heameelt, et teenindusrajatiste hulka, millele juurdepääs peab olema läbipaistvam ja avatum, on arvatud raudteealase tegevusega seotud sadamarajatised; |
| --- | --- |

11.

avaldab heameelt, et teenindusrajatiste hulka, millele juurdepääs peab olema läbipaistvam ja avatum, on arvatud raudteealase tegevusega seotud sadamarajatised;

| 12. | nõustub, et täpsemalt oleks vaja määratleda mõiste „muud otstarbekad võimalused”, mis võimaldavad teenindusrajatise käitajal lükata teenindusrajatisele juurdepääsu taotluse tagasi juhul, kui samal marsruudil on olemas majanduslikult vastuvõetavates tingimustes sarnane teenus; |
| --- | --- |

12.

nõustub, et täpsemalt oleks vaja määratleda mõiste „muud otstarbekad võimalused”, mis võimaldavad teenindusrajatise käitajal lükata teenindusrajatisele juurdepääsu taotluse tagasi juhul, kui samal marsruudil on olemas majanduslikult vastuvõetavates tingimustes sarnane teenus;

| 13. | leiab, et reguleeriv asutus peaks saama otsustada raudteeteenuste mahu üle; |
| --- | --- |

13.

leiab, et reguleeriv asutus peaks saama otsustada raudteeteenuste mahu üle;

| 14. | palub artikli 47 lõiget 5 täiendada regulatsiooniga, millega võrdsustatakse meresadama tagamaavedu rahvusvahelise kaubaveoteenusega; |
| --- | --- |

14.

palub artikli 47 lõiget 5 täiendada regulatsiooniga, millega võrdsustatakse meresadama tagamaavedu rahvusvahelise kaubaveoteenusega;

| 15. | leiab, et niipea, kui kavatsetakse teenindusrajatise tegevus peatada, tuleks kasutada põhimõtet „kasuta või kaota” (kohustus korraldada hankemenetlus rajatise uue käitleja määramiseks); samuti ei tohiks teatud veeremite jaoks ehitatud hooldus- ja tehnilised rajatised olla viis aastat ühe kasutaja käsutuses; |
| --- | --- |

15.

leiab, et niipea, kui kavatsetakse teenindusrajatise tegevus peatada, tuleks kasutada põhimõtet „kasuta või kaota” (kohustus korraldada hankemenetlus rajatise uue käitleja määramiseks); samuti ei tohiks teatud veeremite jaoks ehitatud hooldus- ja tehnilised rajatised olla viis aastat ühe kasutaja käsutuses;

| 16. | märgib seoses kaubarongide müraga (artikli 31 lõige 5 ja lisa VIII), et müra on keskkonna seisukohast raudteetranspordi Achilleuse kand. Paljud raudtee ääres elavad inimesed on esitanud müra kohta kaebusi; |
| --- | --- |

16.

märgib seoses kaubarongide müraga (artikli 31 lõige 5 ja lisa VIII), et müra on keskkonna seisukohast raudteetranspordi Achilleuse kand. Paljud raudtee ääres elavad inimesed on esitanud müra kohta kaebusi;

| 17. | kinnitab, et vagunite varustamine n-ö vaiksete piduriklotsidega on kõige tõhusam viis rongimüra vähendamiseks. Selle seadmestiku rahastamine ja tehniline määratlemine on siiski problemaatiline; |
| --- | --- |

17.

kinnitab, et vagunite varustamine n-ö vaiksete piduriklotsidega on kõige tõhusam viis rongimüra vähendamiseks. Selle seadmestiku rahastamine ja tehniline määratlemine on siiski problemaatiline;

| 18. | kiidab põhimõtteliselt heaks, et komisjon on sidunud omavahel ühelt poolt müra järgi diferentseeritud raudteemaksu ja teiselt poolt Eurovignette'i kohandamise veoautotranspordi väliskulude sisestamisega, kuid märgib siiski, et vastavalt praegusele direktiivi ettepanekule on välise müra kulude tasumine raudteel kohustuslik ja maanteel fakultatiivne, mis võib tekitada konkurentsimoonutusi; |
| --- | --- |

18.

kiidab põhimõtteliselt heaks, et komisjon on sidunud omavahel ühelt poolt müra järgi diferentseeritud raudteemaksu ja teiselt poolt Eurovignette'i kohandamise veoautotranspordi väliskulude sisestamisega, kuid märgib siiski, et vastavalt praegusele direktiivi ettepanekule on välise müra kulude tasumine raudteel kohustuslik ja maanteel fakultatiivne, mis võib tekitada konkurentsimoonutusi;

| 19. | avaldab heameelt komisjoni ettepaneku üle näha ette kohustuslikud maksud, mis innustaksid raudteemüra vähendama, aga avaldab kahetsust, et sarnaseid maksusid ei kavandata kaupade maanteetranspordi puhuks; on lisaks arvamusel, et tuleb tagada, et vähest müra tekitavate sõidukite suhtes ei kohaldataks pidevalt äärmiselt bürokraatlikke menetlusi. Kui müra vähendamise eesmärk on saavutatud ning selle jätkamine ei too märkimisväärset üldist kasu, peab mürataseme järgi diferentseeritud raudtee kasutustasude süsteemi saama vastavalt olukorrale kohandada või selle üldse kaotada; |
| --- | --- |

19.

avaldab heameelt komisjoni ettepaneku üle näha ette kohustuslikud maksud, mis innustaksid raudteemüra vähendama, aga avaldab kahetsust, et sarnaseid maksusid ei kavandata kaupade maanteetranspordi puhuks; on lisaks arvamusel, et tuleb tagada, et vähest müra tekitavate sõidukite suhtes ei kohaldataks pidevalt äärmiselt bürokraatlikke menetlusi. Kui müra vähendamise eesmärk on saavutatud ning selle jätkamine ei too märkimisväärset üldist kasu, peab mürataseme järgi diferentseeritud raudtee kasutustasude süsteemi saama vastavalt olukorrale kohandada või selle üldse kaotada;

| 20. | avaldab seoses infrastruktuuri rahastamisega kahetsust (artikkel 8, artikkel 30 ja lisa VII), et liikmesriikidel ei ole riikliku raudteeinfrastruktuuri arendamise strateegia kujundamisel kohustust konsulteerida kohalike ja piirkondlike omavalitsustega. Lisaks sellele võiksid kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kujundada kohaliku raudteeinfrastruktuuri strateegia vähemalt viieks aastaks; |
| --- | --- |

20.

avaldab seoses infrastruktuuri rahastamisega kahetsust (artikkel 8, artikkel 30 ja lisa VII), et liikmesriikidel ei ole riikliku raudteeinfrastruktuuri arendamise strateegia kujundamisel kohustust konsulteerida kohalike ja piirkondlike omavalitsustega. Lisaks sellele võiksid kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kujundada kohaliku raudteeinfrastruktuuri strateegia vähemalt viieks aastaks;

| 21. | pooldab ideed, et riigid ja infrastruktuuri-ettevõtjad peavad raudteede hooldamise ja uuendamise rahastamiseks sõlmima mitmeaastased lepingud. Siiski tuleb tagada, et infrastruktuuriga seotud üldsuse huve ning infrastruktuuride vajalikke omadusi puudutavad otsused jäävad liikmesriikide vastutusalasse; |
| --- | --- |

21.

pooldab ideed, et riigid ja infrastruktuuri-ettevõtjad peavad raudteede hooldamise ja uuendamise rahastamiseks sõlmima mitmeaastased lepingud. Siiski tuleb tagada, et infrastruktuuriga seotud üldsuse huve ning infrastruktuuride vajalikke omadusi puudutavad otsused jäävad liikmesriikide vastutusalasse;

| 22. | avaldab siiski kahetsust, et kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi ei kaasata otseselt nende lepingute läbirääkimistesse, mis avaldavad suurt mõju kohalikule ja piirkondlikule raudteevõrgustikule; |
| --- | --- |

22.

avaldab siiski kahetsust, et kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi ei kaasata otseselt nende lepingute läbirääkimistesse, mis avaldavad suurt mõju kohalikule ja piirkondlikule raudteevõrgustikule;

| 23. | peab abikõlblike taotlejatega seoses (artikli 3 punkt 12 ja artikkel 44) kiiduväärseks, et abikõlblikkuse määratlust on laiendatud. Nüüd on tegevusloata organitel, nt vedajatel või sadamatel rongiliine lihtsam broneerida. See peaks võimaldama ka lähikaubaveo-ettevõtjate (shortliners) arengut; |
| --- | --- |

23.

peab abikõlblike taotlejatega seoses (artikli 3 punkt 12 ja artikkel 44) kiiduväärseks, et abikõlblikkuse määratlust on laiendatud. Nüüd on tegevusloata organitel, nt vedajatel või sadamatel rongiliine lihtsam broneerida. See peaks võimaldama ka lähikaubaveo-ettevõtjate (shortliners) arengut;

Esimese raudteepaketi uuesti sõnastamise ettepanek: muud poliitilised küsimused

| 24. | on turgude avamise ja reguleerimisega seoses üldiselt selliste meetmete poolt, mille eesmärk on suurendada reguleeriva asutuse volitusi, et võimaldada sel paremini kontrollida, kas raudteeturule on tagatud mittediskrimineeriv juurdepääs ja seada infrastruktuuriettevõtjatele stiimuleid teenuste tõhusamaks osutamiseks. Siia juurde kuulub ka liikmesriikide senise võimaluse säilitamine seada nimetatud stiimuleid reguleerivate meetmete abil. Arvestades, et raudtee probleemid on järjest rahvusvahelisemad, siis võiks kaaluda, kas mitut liikmesriiki hõlmavate küsimuste lahendamiseks tasuks subsidiaarsuse põhimõtte ja liikmesriikide reguleerivate asutuste volitustega kooskõlas luua Euroopa reguleeriv asutus. Kõigepealt võiks komisjon luua raudteed reguleerivate asutuste Euroopa komisjoni, mille ülesanne oleks lahendada võrgustike reguleerimise siseriiklikke vaidlusi edasikaebuse esitamise etapis ja millel oleks õiguslik alus sundida liikmesriike tema otsuseid täitma. Komitee on lisaks seisukohal, et komisjon peaks aktiivsemalt tegutsema selle nimel, et liikluse tõhustamist silmas pidades võetaks kasutusele ühtne haldamisalane terminoloogia, ühtsed tööeeskirjad ja ühine juhtimissüsteem; |
| --- | --- |

24.

on turgude avamise ja reguleerimisega seoses üldiselt selliste meetmete poolt, mille eesmärk on suurendada reguleeriva asutuse volitusi, et võimaldada sel paremini kontrollida, kas raudteeturule on tagatud mittediskrimineeriv juurdepääs ja seada infrastruktuuriettevõtjatele stiimuleid teenuste tõhusamaks osutamiseks. Siia juurde kuulub ka liikmesriikide senise võimaluse säilitamine seada nimetatud stiimuleid reguleerivate meetmete abil. Arvestades, et raudtee probleemid on järjest rahvusvahelisemad, siis võiks kaaluda, kas mitut liikmesriiki hõlmavate küsimuste lahendamiseks tasuks subsidiaarsuse põhimõtte ja liikmesriikide reguleerivate asutuste volitustega kooskõlas luua Euroopa reguleeriv asutus. Kõigepealt võiks komisjon luua raudteed reguleerivate asutuste Euroopa komisjoni, mille ülesanne oleks lahendada võrgustike reguleerimise siseriiklikke vaidlusi edasikaebuse esitamise etapis ja millel oleks õiguslik alus sundida liikmesriike tema otsuseid täitma. Komitee on lisaks seisukohal, et komisjon peaks aktiivsemalt tegutsema selle nimel, et liikluse tõhustamist silmas pidades võetaks kasutusele ühtne haldamisalane terminoloogia, ühtsed tööeeskirjad ja ühine juhtimissüsteem;

| 25. | avaldab kahetsust, et komisjon ei võta siduvat õiguslikku kohustust teha täielikult vahet raudteeinfrastruktuuri-ettevõtetel ja raudtee-ettevõtetel. Nimelt võimaldaks vahetegemine paremini tagada mittediskrimineeriva juurdepääsu infrastruktuurile ja vältida samas huvide konflikti loomulikku monopoli omava ettevõtja ja infrastruktuuri kasutaja vahel. Tuleb kehtestada suunised, milles on selgelt välja toodud, kes vastutab juurdepääsu eest võrgustikule, perroonidele, jaamadele ja muule infrastruktuurile; |
| --- | --- |

25.

avaldab kahetsust, et komisjon ei võta siduvat õiguslikku kohustust teha täielikult vahet raudteeinfrastruktuuri-ettevõtetel ja raudtee-ettevõtetel. Nimelt võimaldaks vahetegemine paremini tagada mittediskrimineeriva juurdepääsu infrastruktuurile ja vältida samas huvide konflikti loomulikku monopoli omava ettevõtja ja infrastruktuuri kasutaja vahel. Tuleb kehtestada suunised, milles on selgelt välja toodud, kes vastutab juurdepääsu eest võrgustikule, perroonidele, jaamadele ja muule infrastruktuurile;

| 26. | rõhutab, et infrastruktuuriettevõtjate ja raudteeettevõtjate täielik eraldamine ei tohi ühelgi juhul seada ohtu Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 345 kirjeldatud põhimõtet, mille kohaselt „aluslepingud ei mõjuta mingil viisil omandi õiguslikku režiimi liikmesriikides”; |
| --- | --- |

26.

rõhutab, et infrastruktuuriettevõtjate ja raudteeettevõtjate täielik eraldamine ei tohi ühelgi juhul seada ohtu Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 345 kirjeldatud põhimõtet, mille kohaselt „aluslepingud ei mõjuta mingil viisil omandi õiguslikku režiimi liikmesriikides”;

| 27. | avaldab heameelt, et läbipaistvuse ja maksustamisega seoses tehakse nüüd selgemalt vahet kauba- ja reisijateveo ning infrastruktuuri ja transporditeenuste majandamise raamatupidamisarvestusel (artikkel 6); |
| --- | --- |

27.

avaldab heameelt, et läbipaistvuse ja maksustamisega seoses tehakse nüüd selgemalt vahet kauba- ja reisijateveo ning infrastruktuuri ja transporditeenuste majandamise raamatupidamisarvestusel (artikkel 6);

| 28. | märgib, et Euroopa Liidus ei toimi veel hästi tulemuslikkuse skeemid ja tulemuslikkuse parandamise süsteemid rongi hiljaksjäämise eest vastutava lüli kindlaks tegemiseks (kuigi need on juba kohustuslikuks tehtud); |
| --- | --- |

28.

märgib, et Euroopa Liidus ei toimi veel hästi tulemuslikkuse skeemid ja tulemuslikkuse parandamise süsteemid rongi hiljaksjäämise eest vastutava lüli kindlaks tegemiseks (kuigi need on juba kohustuslikuks tehtud);

| 29. | kahtleb siiski, kui detailseks peaks minema lisas VIII nimetatud hiljaksjäämise põhjustes. Soovitab alustada sellest, et tehtaks kohustuslikuks infrastruktuuri ettevõtja vajadustele ja vahenditele vastavad tulemuslikkuse parandamise süsteemid; |
| --- | --- |

29.

kahtleb siiski, kui detailseks peaks minema lisas VIII nimetatud hiljaksjäämise põhjustes. Soovitab alustada sellest, et tehtaks kohustuslikuks infrastruktuuri ettevõtja vajadustele ja vahenditele vastavad tulemuslikkuse parandamise süsteemid;

| 30. | kiidab heaks võrguaruandesse tehtud täpsustused, eelkõige raudteeveoteenuste täpsustused (artikkel 27 ja artikli 56 lõige 2); |
| --- | --- |

30.

kiidab heaks võrguaruandesse tehtud täpsustused, eelkõige raudteeveoteenuste täpsustused (artikkel 27 ja artikli 56 lõige 2);

| 31. | märgib delegeeritud õigusaktidega seoses, et Euroopa Komisjon on teinud ettepaneku väga suurte volituste saamiseks, kuigi komisjoni ettepaneku enamikku lisasid saaks muuta delegeeritud õigusaktidega (artikkel 60). Lisad sisaldavad siiski raudteed reguleeriva raamistiku väga olulisi aspekte. |
| --- | --- |

31.

märgib delegeeritud õigusaktidega seoses, et Euroopa Komisjon on teinud ettepaneku väga suurte volituste saamiseks, kuigi komisjoni ettepaneku enamikku lisasid saaks muuta delegeeritud õigusaktidega (artikkel 60). Lisad sisaldavad siiski raudteed reguleeriva raamistiku väga olulisi aspekte.

II   MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 1

Artikli 6 lõige 3

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid tagavad, et koostatakse ja avaldatakse kasumiaruanded ning bilanss nii raudtee-kaubaveoteenuste kui ka reisijateveoteenuste osutamisega seotud äritegevuse kohta. Veoteenuste kui avalike teenuste osutamiseks eraldatavad riiklikud vahendid tuleb näidata eraldi avaliku teenindamise iga lepingu asjaomases raamatupidamisarvestuses ja neid ei või üle kanda tegevusele, mis on seotud muude veoteenuste osutamisega või muu äritegevusega. | Liikmesriigid tagavad, et koostatakse ja avaldatakse kasumiaruanded ning bilanss nii raudtee-kaubaveoteenuste kui ka reisijateveoteenuste osutamisega seotud äritegevuse kohta. Veoteenuste kui avalike teenuste osutamiseks eraldatavad riiklikud vahendid tuleb näidata eraldi avaliku teenindamise iga lepingu asjaomases raamatupidamisarvestuses ja neid ei või üle kanda tegevusele, mis on seotud muude veoteenuste osutamisega või muu äritegevusega. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Liikmesriigid tagavad, et koostatakse ja avaldatakse kasumiaruanded ning bilanss nii raudtee-kaubaveoteenuste kui ka reisijateveoteenuste osutamisega seotud äritegevuse kohta. Veoteenuste kui avalike teenuste osutamiseks eraldatavad riiklikud vahendid tuleb näidata eraldi avaliku teenindamise iga lepingu asjaomases raamatupidamisarvestuses ja neid ei või üle kanda tegevusele, mis on seotud muude veoteenuste osutamisega või muu äritegevusega.

Liikmesriigid tagavad, et koostatakse ja avaldatakse kasumiaruanded ning bilanss nii raudtee-kaubaveoteenuste kui ka reisijateveoteenuste osutamisega seotud äritegevuse kohta. Veoteenuste kui avalike teenuste osutamiseks eraldatavad riiklikud vahendid tuleb näidata eraldi avaliku teenindamise iga lepingu asjaomases raamatupidamisarvestuses ja neid ei või üle kanda tegevusele, mis on seotud muude veoteenuste osutamisega või muu äritegevusega.

Motivatsioon

Praegu ei ole kohustust avaldada eraldi raamatupidamisarvestust juhul, kui mitut avaliku teenindamise lepingut haldab üks ettevõte, kes ei ole jaotatud lepingu täitmisele pühendatud kohalikeks tütarettevõteteks. See olukord võimaldab ettevõtetel hallata talle usaldatud avaliku teenindamise eri lepinguid mitte päris nn veekindlal viisil, mis takistaks riiklike vahendite kasutamise head kontrollimist.

Muudatusettepanek 2

Artikli 8 lõige 1

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid arendavad oma siseriiklikku raudteeinfrastruktuuri, võttes vajaduse korral arvesse Euroopa Liidu üldisi vajadusi. Selleks avaldavad nad hiljemalt kaks aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist raudteeinfrastruktuuri arendamise strateegia, et täita raudteesüsteemi usaldusväärsel ja jätkusuutlikul rahastamisel põhinevaid tulevasi liikuvusvajadusi. Strateegia hõlmab vähemalt viit aastat ja seda uuendatakse. | Liikmesriigid arendavad oma siseriiklikku raudteeinfrastruktuuri, võttes vajaduse korral arvesse Euroopa Liidu üldisi vajadusi Selleks avaldavad nad hiljemalt kaks aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist raudteeinfrastruktuuri arendamise strateegia, et täita raudteesüsteemi usaldusväärsel ja jätkusuutlikul rahastamisel põhinevaid tulevasi liikuvusvajadusi. Strateegia hõlmab vähemalt viit aastat ja seda uuendatakse. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Liikmesriigid arendavad oma siseriiklikku raudteeinfrastruktuuri, võttes vajaduse korral arvesse Euroopa Liidu üldisi vajadusi. Selleks avaldavad nad hiljemalt kaks aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist raudteeinfrastruktuuri arendamise strateegia, et täita raudteesüsteemi usaldusväärsel ja jätkusuutlikul rahastamisel põhinevaid tulevasi liikuvusvajadusi. Strateegia hõlmab vähemalt viit aastat ja seda uuendatakse.

Liikmesriigid arendavad oma siseriiklikku raudteeinfrastruktuuri, võttes vajaduse korral arvesse Euroopa Liidu üldisi vajadusi Selleks avaldavad nad hiljemalt kaks aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist raudteeinfrastruktuuri arendamise strateegia, et täita raudteesüsteemi usaldusväärsel ja jätkusuutlikul rahastamisel põhinevaid tulevasi liikuvusvajadusi. Strateegia hõlmab vähemalt viit aastat ja seda uuendatakse.

Motivatsioon

Liikmesriikidel peaks olema riikliku raudteeinfrastruktuuri arendamise strateegia kujundamisel kohustus konsulteerida kohalike omavalitsustega. Lisaks võiksid kohalikud omavalitsused kujundada kohaliku raudteeinfrastruktuuri strateegia vähemalt viieks aastaks.

Muudatusettepanek 3

Artikli 30 lõige 3:

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid konsulteerivad huvitatud isikutega vähemalt üks kuu enne kokkuleppe allkirjastamist ja avaldavad kokkuleppe ühe kuu jooksul alates selle sõlmimisest. | Liikmesriigid konsulteerivad huvitatud isikutega vähemalt üks kuu enne kokkuleppe allkirjastamist ja avaldavad kokkuleppe ühe kuu jooksul alates selle sõlmimisest. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Liikmesriigid konsulteerivad huvitatud isikutega vähemalt üks kuu enne kokkuleppe allkirjastamist ja avaldavad kokkuleppe ühe kuu jooksul alates selle sõlmimisest.

Liikmesriigid konsulteerivad huvitatud isikutega vähemalt üks kuu enne kokkuleppe allkirjastamist ja avaldavad kokkuleppe ühe kuu jooksul alates selle sõlmimisest.

Motivatsioon

Kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi tuleks kaasata vahetult selliste lepingute läbirääkimistesse, mis avaldavad suurt mõju kohalikule ja piirkondlikule raudteevõrgustikule.

Muudatusettepanek 4

Artikli 31 lõige 5

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui Euroopa Liidu õigusaktide kohaselt on maantee-kaubaveo puhul lubatud lisada müraga seotud kulusid tasude hulka, muudetakse infrastruktuuri kasutustasusid, et võtta arvesse rongi liikumisel tekkiva müra maksumust kooskõlas VIII lisa punktiga 2. | |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Kui Euroopa Liidu õigusaktide kohaselt on maantee-kaubaveo puhul lubatud lisada müraga seotud kulusid tasude hulka, muudetakse infrastruktuuri kasutustasusid, et võtta arvesse rongi liikumisel tekkiva müra maksumust kooskõlas VIII lisa punktiga 2.

Motivatsioon

Lisaks tuleks artikli 31 teksti lisada nõue, et mürataseme järgi diferentseeritud raudtee kasutustasude süsteemis tuleks müra tekitatud väliste kulude kõrval piisava stiimuli pakkumise seisukohast arvesse võtta ka kaubavagunite ja vedurite uuendamise kulusid.

Muudatusettepanek 5

Artikli 47 lõige 5

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Prioriteetsuskriteeriumide kindlaksmääramisel peetakse nõuetekohaselt silmas kaubaveoteenuste ning eelkõige rahvusvaheliste kaubaveoteenuste olulisust. | 5.   Prioriteetsuskriteeriumide kindlaksmääramisel peetakse nõuetekohaselt silmas kaubaveoteenuste ning eelkõige rahvusvaheliste kaubaveoteenuste olulisust. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

5.   Prioriteetsuskriteeriumide kindlaksmääramisel peetakse nõuetekohaselt silmas kaubaveoteenuste ning eelkõige rahvusvaheliste kaubaveoteenuste olulisust.

5.   Prioriteetsuskriteeriumide kindlaksmääramisel peetakse nõuetekohaselt silmas kaubaveoteenuste ning eelkõige rahvusvaheliste kaubaveoteenuste olulisust.

Motivatsioon

Meresadamatest sisemaale ja vastupidi liikuv kaubavedu koormab teatud raudteelõike keskmisest palju enam. Kui seda arvestada prioriteetsuskriteeriumide kindlaksmääramisel, võib sellest abi olla ja meresadamate ühendus nende tagamaaga paraneks.

Muudatusettepanek 6

I lisa

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Raudteeinfrastruktuuri elementide loetelu

  Raudteeinfrastruktuur koosneb järgmistest osadest, tingimusel et need moodustavad osa rööpmestikust, k.a haruteed, kuid v.a raudteed, mis asuvad tehnohoolduspunktides ja veduri- või vagunidepoodes, ja eraraudteed:






  — | raudteemaa; |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Raudteeinfrastruktuuri elementide loetelu

Raudteeinfrastruktuur koosneb järgmistest osadest, tingimusel et need moodustavad osa rööpmestikust, k.a haruteed, kuid v.a raudteed, mis asuvad tehnohoolduspunktides ja veduri- või vagunidepoodes, ja eraraudteed:

—

raudteemaa;

| — | rööbastee ja muldkeha, eelkõige mulded, süvendid, veeviimarid, rennid, truubid, tugiseinad, taimed mulde nõlvade kaitseks jne; reisi- ja kaubaplatvormid; teepeenrad ja jalgteed; piirded, hekid ja tarad; tulekaitsevööndid; seadmed pöörangute, ristmete jne soojendamiseks; lumeväravad; |
| --- | --- |

—

rööbastee ja muldkeha, eelkõige mulded, süvendid, veeviimarid, rennid, truubid, tugiseinad, taimed mulde nõlvade kaitseks jne; reisi- ja kaubaplatvormid; teepeenrad ja jalgteed; piirded, hekid ja tarad; tulekaitsevööndid; seadmed pöörangute, ristmete jne soojendamiseks; lumeväravad;

| — | tehnorajatised: sillad, truubid ja muud ülesõidusillad, tunnelid, kaetud süvendid ja muud ülekäigutunnelid; tugiseinad ja rajatised kaitseks laviinide, langevate kivide jne eest; |
| --- | --- |

—

tehnorajatised: sillad, truubid ja muud ülesõidusillad, tunnelid, kaetud süvendid ja muud ülekäigutunnelid; tugiseinad ja rajatised kaitseks laviinide, langevate kivide jne eest;

| — | raudteeületuskohad, k.a maanteeliikluse ohutuse tagamise seadmed; |
| --- | --- |

—

raudteeületuskohad, k.a maanteeliikluse ohutuse tagamise seadmed;

| — | pealisehitis, eriti: rööpad, riströöpad ja kontrarööpad; liiprid ja teetõkkeseadmed, rööpmestiku väiksemad tarvikud, ballast, k.a kivikillustik ja liiv; pöörangud, ristmed jne; pöördesillad ja teisaldussillad (v.a need, mis teenindavad ainult vedureid); |
| --- | --- |

—

pealisehitis, eriti: rööpad, riströöpad ja kontrarööpad; liiprid ja teetõkkeseadmed, rööpmestiku väiksemad tarvikud, ballast, k.a kivikillustik ja liiv; pöörangud, ristmed jne; pöördesillad ja teisaldussillad (v.a need, mis teenindavad ainult vedureid);

| — | juurdepääsuteed reisijatele ja kaupadele, k.a juurdepääsu võimaldavad sõiduteed; |
| --- | --- |

—

juurdepääsuteed reisijatele ja kaupadele, k.a juurdepääsu võimaldavad sõiduteed;

| — | jaamavahe, jaamade ja sorteerimisjaamade ohutus-, signalisatsiooni- ja telekommunikatsiooniseadmed, k.a elektrivarustusseadmed signaliseerimiseks ja telekommunikatsiooniks; ehitised sellistele seadmetele; vaguniaeglustid; |
| --- | --- |

—

jaamavahe, jaamade ja sorteerimisjaamade ohutus-, signalisatsiooni- ja telekommunikatsiooniseadmed, k.a elektrivarustusseadmed signaliseerimiseks ja telekommunikatsiooniks; ehitised sellistele seadmetele; vaguniaeglustid;

| — | valgustusseadmed liikluse toimimiseks ja ohutuse tagamiseks; |
| --- | --- |

—

valgustusseadmed liikluse toimimiseks ja ohutuse tagamiseks;

| — | kontaktvõrk: alajaamad, alajaamade ja kontaktjuhtmete vahelised toitekaablid, õhuliinid ja mastid; toiterööpad; |
| --- | --- |

—

kontaktvõrk: alajaamad, alajaamade ja kontaktjuhtmete vahelised toitekaablid, õhuliinid ja mastid; toiterööpad;

| — | infrastruktuuriüksuse kasutatavad ehitised |
| --- | --- |

—

infrastruktuuriüksuse kasutatavad ehitised

Raudteeinfrastruktuuri elementide loetelu

Raudteeinfrastruktuur koosneb järgmistest osadest, tingimusel et need moodustavad osa rööpmestikust, k.a haruteed, kuid v.a raudteed, mis asuvad tehnohoolduspunktides ja veduri- või vagunidepoodes, ja eraraudteed:

| — | raudteemaa; |
| --- | --- |

—

raudteemaa;

| — | rööbastee ja muldkeha, eelkõige mulded, süvendid, veeviimarid, rennid, truubid, tugiseinad, taimed mulde nõlvade kaitseks jne; reisi- ja kaubaplatvormid; teepeenrad ja jalgteed; piirded, hekid ja tarad; tulekaitsevööndid; seadmed pöörangute, ristmete jne soojendamiseks; lumeväravad; |
| --- | --- |

—

rööbastee ja muldkeha, eelkõige mulded, süvendid, veeviimarid, rennid, truubid, tugiseinad, taimed mulde nõlvade kaitseks jne; reisi- ja kaubaplatvormid; teepeenrad ja jalgteed; piirded, hekid ja tarad; tulekaitsevööndid; seadmed pöörangute, ristmete jne soojendamiseks; lumeväravad;

| — | tehnorajatised: sillad, truubid ja muud ülesõidusillad, tunnelid, kaetud süvendid ja muud ülekäigutunnelid; tugiseinad ja rajatised kaitseks laviinide, langevate kivide jne eest; |
| --- | --- |

—

tehnorajatised: sillad, truubid ja muud ülesõidusillad, tunnelid, kaetud süvendid ja muud ülekäigutunnelid; tugiseinad ja rajatised kaitseks laviinide, langevate kivide jne eest;

| — | raudteeületuskohad, k.a maanteeliikluse ohutuse tagamise seadmed; |
| --- | --- |

—

raudteeületuskohad, k.a maanteeliikluse ohutuse tagamise seadmed;

| — | pealisehitis, eriti: rööpad, riströöpad ja kontrarööpad; liiprid ja teetõkkeseadmed, rööpmestiku väiksemad tarvikud, ballast, k.a kivikillustik ja liiv; pöörangud, ristmed jne; pöördesillad ja teisaldussillad (v.a need, mis teenindavad ainult vedureid); |
| --- | --- |

—

pealisehitis, eriti: rööpad, riströöpad ja kontrarööpad; liiprid ja teetõkkeseadmed, rööpmestiku väiksemad tarvikud, ballast, k.a kivikillustik ja liiv; pöörangud, ristmed jne; pöördesillad ja teisaldussillad (v.a need, mis teenindavad ainult vedureid);

| — | juurdepääsuteed reisijatele ja kaupadele, k.a juurdepääsu võimaldavad sõiduteed; |
| --- | --- |

—

juurdepääsuteed reisijatele ja kaupadele, k.a juurdepääsu võimaldavad sõiduteed;

| — | jaamavahe, jaamade ja sorteerimisjaamade ohutus-, signalisatsiooni- ja telekommunikatsiooniseadmed, k.a elektrivarustusseadmed signaliseerimiseks ja telekommunikatsiooniks; ehitised sellistele seadmetele; vaguniaeglustid; |
| --- | --- |

—

jaamavahe, jaamade ja sorteerimisjaamade ohutus-, signalisatsiooni- ja telekommunikatsiooniseadmed, k.a elektrivarustusseadmed signaliseerimiseks ja telekommunikatsiooniks; ehitised sellistele seadmetele; vaguniaeglustid;

| — | valgustusseadmed liikluse toimimiseks ja ohutuse tagamiseks; |
| --- | --- |

—

valgustusseadmed liikluse toimimiseks ja ohutuse tagamiseks;

| — | kontaktvõrk: alajaamad, alajaamade ja kontaktjuhtmete vahelised toitekaablid, õhuliinid ja mastid; toiterööpad; |
| --- | --- |

—

kontaktvõrk: alajaamad, alajaamade ja kontaktjuhtmete vahelised toitekaablid, õhuliinid ja mastid; toiterööpad;

| — | infrastruktuuriüksuse kasutatavad ehitised; |
| --- | --- |

—

infrastruktuuriüksuse kasutatavad ehitised;

| — | |
| --- | --- |

—

Motivatsioon

Transpordiga seotud jaamahoonete osad tuleks lisada I lisas olevasse loetelusse.

Muudatusettepanek 7

III lisa

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Raudteeveo-ettevõtjatele osutatavad teenused (Nimetatud artiklis 13)






  1. | Minimaalne juurdepääsupakett sisaldab järgmist:






  a) | raudteeinfrastruktuuri läbilaskevõime taotluste käsitlemine; |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Raudteeveo-ettevõtjatele osutatavad teenused (Nimetatud artiklis 13)

1.

Minimaalne juurdepääsupakett sisaldab järgmist:

a)

raudteeinfrastruktuuri läbilaskevõime taotluste käsitlemine;

| b) | õigus kasutada eraldatud läbilaskevõimet; |
| --- | --- |

b)

õigus kasutada eraldatud läbilaskevõimet;

| c) | pöörangute ja haruteede kasutamine; |
| --- | --- |

c)

pöörangute ja haruteede kasutamine;

| d) | liikluskorraldus, sealhulgas signaalimine, suunamine, dispetšjuhtimine ja side ning teabe andmine rongi liikumise kohta; |
| --- | --- |

d)

liikluskorraldus, sealhulgas signaalimine, suunamine, dispetšjuhtimine ja side ning teabe andmine rongi liikumise kohta;

| e) | elektrikontaktvõrgu kasutamine kohtades, kus see on võimalik; |
| --- | --- |

e)

elektrikontaktvõrgu kasutamine kohtades, kus see on võimalik;

| f) | tankimisseadmed, kus see on võimalik; |
| --- | --- |

f)

tankimisseadmed, kus see on võimalik;

| g) | mis tahes muu teave, mida on tarvis selle teenuse osutamiseks, mille jaoks läbilaskevõime on jaotatud. |
| --- | --- |

g)

mis tahes muu teave, mida on tarvis selle teenuse osutamiseks, mille jaoks läbilaskevõime on jaotatud.

Raudteeveo-ettevõtjatele osutatavad teenused (Nimetatud artiklis 13)

| 1. | Minimaalne juurdepääsupakett sisaldab järgmist:






  a) | raudteeinfrastruktuuri läbilaskevõime taotluste käsitlemine; |
| --- | --- | --- |

1.

Minimaalne juurdepääsupakett sisaldab järgmist:

a)

raudteeinfrastruktuuri läbilaskevõime taotluste käsitlemine;

| b) | õigus kasutada eraldatud läbilaskevõimet; |
| --- | --- |

b)

õigus kasutada eraldatud läbilaskevõimet;

| c) | pöörangute ja haruteede kasutamine; |
| --- | --- |

c)

pöörangute ja haruteede kasutamine;

| d) | liikluskorraldus, sealhulgas signaalimine, suunamine, dispetšjuhtimine ja side ning teabe andmine rongi liikumise kohta; |
| --- | --- |

d)

liikluskorraldus, sealhulgas signaalimine, suunamine, dispetšjuhtimine ja side ning teabe andmine rongi liikumise kohta;

| e) | elektrikontaktvõrgu kasutamine kohtades, kus see on võimalik; |
| --- | --- |

e)

elektrikontaktvõrgu kasutamine kohtades, kus see on võimalik;

| f) | tankimisseadmed, kus see on võimalik; |
| --- | --- |

f)

tankimisseadmed, kus see on võimalik;

| g) | mis tahes muu teave, mida on tarvis selle teenuse osutamiseks, mille jaoks läbilaskevõime on jaotatud; |
| --- | --- |

g)

mis tahes muu teave, mida on tarvis selle teenuse osutamiseks, mille jaoks läbilaskevõime on jaotatud;

| | |
| --- | --- |

2.

| 2. | Samuti pakutakse juurdepääsu teenindusrajatistele ning teenustele järgmistes rajatistes: | |
| --- | --- | --- |

Samuti pakutakse juurdepääsu teenindusrajatistele ning teenustele järgmistes rajatistes:

;

| | ; |
| --- | --- |

| a) | jaamad, jaamahooned ja muud rajatised reisijate jaoks, sealhulgas piletimüük ja reisiteabe andmine; |
| --- | --- |

a)

jaamad, jaamahooned ja muud rajatised reisijate jaoks, sealhulgas piletimüük ja reisiteabe andmine;

| b) | kaubajaamad; |
| --- | --- |

b)

kaubajaamad;

| c) | sorteerimisjaamad; |
| --- | --- |

c)

sorteerimisjaamad;

| d) | rongide koostamise rajatised; |
| --- | --- |

d)

rongide koostamise rajatised;

| e) | ladustusteed; |
| --- | --- |

e)

ladustusteed;

| f) | hooldus- ja muud tehnorajatised; |
| --- | --- |

f)

hooldus- ja muud tehnorajatised;

| g) | raudteealase tegevusega seotud sadamarajatised; |
| --- | --- |

g)

raudteealase tegevusega seotud sadamarajatised;

| h) | hädaabi, sh puksiiriteenuste osutamise rajatised. |
| --- | --- |

h)

hädaabi, sh puksiiriteenuste osutamise rajatised.

| 2. | Samuti pakutakse juurdepääsu teenindusrajatistele ning teenustele järgmistes rajatistes: | |
| --- | --- | --- |

2.

Samuti pakutakse juurdepääsu teenindusrajatistele ning teenustele järgmistes rajatistes:

a)

| | |
| --- | --- |

| a) | jaamad, jaamahooned ja muud rajatised reisijate jaoks, ; |
| --- | --- |

jaamad, jaamahooned ja muud rajatised reisijate jaoks, ;

| b) | kaubajaamad; |
| --- | --- |

b)

kaubajaamad;

| c) | sorteerimisjaamad; |
| --- | --- |

c)

sorteerimisjaamad;

| d) | rongide koostamise rajatised; |
| --- | --- |

d)

rongide koostamise rajatised;

| e) | ladustusteed; |
| --- | --- |

e)

ladustusteed;

| f) | hooldus- ja muud tehnorajatised; |
| --- | --- |

f)

hooldus- ja muud tehnorajatised;

| g) | raudteealase tegevusega seotud sadamarajatised; |
| --- | --- |

g)

raudteealase tegevusega seotud sadamarajatised;

| h) | hädaabi, sh puksiiriteenuste osutamise rajatised; |
| --- | --- |

h)

hädaabi, sh puksiiriteenuste osutamise rajatised;

| | |
| --- | --- |

3.

| 3. | Lisateenused võivad hõlmata järgmist:






  a) | veoelektri kasutamine, mille eest makstav tasu näidatakse arvel elektri kontaktvõrgu kasutustasust eraldi; |
| --- | --- | --- |

Lisateenused võivad hõlmata järgmist:

a)

veoelektri kasutamine, mille eest makstav tasu näidatakse arvel elektri kontaktvõrgu kasutustasust eraldi;

| b) | reisirongide eelsoojendus; |
| --- | --- |

b)

reisirongide eelsoojendus;

| c) | kütuse tarnimine, mille eest makstav tasu näidatakse arvel tankimisseadmete kasutustasust eraldi ï; |
| --- | --- |

c)

kütuse tarnimine, mille eest makstav tasu näidatakse arvel tankimisseadmete kasutustasust eraldi ï;

| d) | erilepingud:






  — | ohtlike kaupade veo juhtimiseks, |
| --- | --- | --- |

d)

erilepingud:

—

ohtlike kaupade veo juhtimiseks,

| — | abi osutamiseks erirongide liiklemisel. |
| --- | --- |

—

abi osutamiseks erirongide liiklemisel.

| 3. | Lisateenused võivad hõlmata järgmist:






  a) | veoelektri kasutamine, mille eest makstav tasu näidatakse arvel elektri kontaktvõrgu kasutustasust eraldi; |
| --- | --- | --- |

3.

Lisateenused võivad hõlmata järgmist:

a)

veoelektri kasutamine, mille eest makstav tasu näidatakse arvel elektri kontaktvõrgu kasutustasust eraldi;

| b) | reisirongide eelsoojendus; |
| --- | --- |

b)

reisirongide eelsoojendus;

| c) | kütuse tarnimine, mille eest makstav tasu näidatakse arvel tankimisseadmete kasutustasust eraldi ï; |
| --- | --- |

c)

kütuse tarnimine, mille eest makstav tasu näidatakse arvel tankimisseadmete kasutustasust eraldi ï;

| d) | erilepingud:






  — | ohtlike kaupade veo juhtimiseks, |
| --- | --- | --- |

d)

erilepingud:

—

ohtlike kaupade veo juhtimiseks,

| — | abi osutamiseks erirongide liiklemisel. |
| --- | --- |

—

abi osutamiseks erirongide liiklemisel.

| 4. | Abiteenused võivad hõlmata järgmist:






  a) | juurdepääs sidevõrgule; |
| --- | --- | --- |

4.

Abiteenused võivad hõlmata järgmist:

a)

juurdepääs sidevõrgule;

| b) | täiendava teabe andmine; |
| --- | --- |

b)

täiendava teabe andmine;

| c) | veeremi tehnokontroll. |
| --- | --- |

c)

veeremi tehnokontroll.

| 4. | Abiteenused võivad hõlmata järgmist:






  a) | juurdepääs sidevõrgule; |
| --- | --- | --- |

4.

Abiteenused võivad hõlmata järgmist:

a)

juurdepääs sidevõrgule;

| b) | täiendava teabe andmine; |
| --- | --- |

b)

täiendava teabe andmine;

| c) | veeremi tehnokontroll. |
| --- | --- |

c)

veeremi tehnokontroll.

Motivatsioon

Teave, mis võimaldab reisijail leida teed ja ligipääsu raudteejaamades pakutavate teenustele, ei tohi eri transpordiettevõtete puhul erineda, sest see rikuks selle teabe sidusust ja loetavust. Ühtsete ja ühiste teabevahendite kaudu tagavad ettevõtted, et nende teenused on nähtavad, ilma et see tooks kaasa ootesaalides pinna ja kuulutustepinna jagamisega seotud probleeme.

Muudatusettepanek 8

VIII lisa

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2. | Müratasemest tulenevalt eristatavad infrastruktuuri kasutustasud, millele on osutatud artikli 31 lõikes 5, vastavad järgmistele nõuetele: |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

2.

Müratasemest tulenevalt eristatavad infrastruktuuri kasutustasud, millele on osutatud artikli 31 lõikes 5, vastavad järgmistele nõuetele:

| 2. | Müratasemest tulenevalt eristatavad infrastruktuuri kasutustasud, millele on osutatud artikli 31 lõikes 5, vastavad järgmistele nõuetele: |
| --- | --- |

2.

Müratasemest tulenevalt eristatavad infrastruktuuri kasutustasud, millele on osutatud artikli 31 lõikes 5, vastavad järgmistele nõuetele:

| a) | tasud eristatakse, et kajastada rongi moodustavate veeremiüksuste koosseisu, lähtudes komisjoni otsuses 2006/66/EÜ (KTK müra) sätestatud müra piirmäärast; |
| --- | --- |

a)

tasud eristatakse, et kajastada rongi moodustavate veeremiüksuste koosseisu, lähtudes komisjoni otsuses 2006/66/EÜ (KTK müra) sätestatud müra piirmäärast;

| a) | tasud eristatakse, et kajastada rongi moodustavate veeremiüksuste koosseisu, lähtudes komisjoni otsuses 2006/66/EÜ (KTK müra) sätestatud müra piirmäärast; |
| --- | --- |

a)

tasud eristatakse, et kajastada rongi moodustavate veeremiüksuste koosseisu, lähtudes komisjoni otsuses 2006/66/EÜ (KTK müra) sätestatud müra piirmäärast;

| b) | eelisõigus on kaubavagunitel; |
| --- | --- |

b)

eelisõigus on kaubavagunitel;

| b) |
| --- |

b)

| c) | kaubavagunite mürataseme alusel eristamine võimaldab investeeringute tagasisaamist mõistliku aja jooksul, et ehitada vagunid ümber nii, et need oleksid varustatud majanduslikult kõige tasuvama vähe müra tekitava pidurisüsteemiga; |
| --- | --- |

c)

kaubavagunite mürataseme alusel eristamine võimaldab investeeringute tagasisaamist mõistliku aja jooksul, et ehitada vagunid ümber nii, et need oleksid varustatud majanduslikult kõige tasuvama vähe müra tekitava pidurisüsteemiga;

| c) | kaubavagunite mürataseme alusel eristamine võimaldab investeeringute tagasisaamist mõistliku aja jooksul, et ehitada vagunid ümber nii, et need oleksid varustatud majanduslikult kõige tasuvama vähe müra tekitava pidurisüsteemiga; |
| --- | --- |

c)

kaubavagunite mürataseme alusel eristamine võimaldab investeeringute tagasisaamist mõistliku aja jooksul, et ehitada vagunid ümber nii, et need oleksid varustatud majanduslikult kõige tasuvama vähe müra tekitava pidurisüsteemiga;

| d) | tasude eristamiseks võib kaaluda ka järgmisi lisaelemente:






  i) | kellaaeg, eriti õhtune müra; |
| --- | --- | --- |

d)

tasude eristamiseks võib kaaluda ka järgmisi lisaelemente:

i)

kellaaeg, eriti õhtune müra;

| ii) | rongi koosseis, millel on mõju müratasemele; |
| --- | --- |

ii)

rongi koosseis, millel on mõju müratasemele;

| iii) | kohaliku müra tõttu kannatava piirkonna müratundlikkus; |
| --- | --- |

iii)

kohaliku müra tõttu kannatava piirkonna müratundlikkus;

| iv) | täiendavad müraklassid, mis on oluliselt madalamad punktis a nimetatust |
| --- | --- |

iv)

täiendavad müraklassid, mis on oluliselt madalamad punktis a nimetatust

| d) | tasude eristamiseks võib kaaluda ka järgmisi lisaelemente:






  i) | kellaaeg, eriti õhtune müra; |
| --- | --- | --- |

d)

tasude eristamiseks võib kaaluda ka järgmisi lisaelemente:

i)

kellaaeg, eriti õhtune müra;

| ii) | rongi koosseis, millel on mõju müratasemele; |
| --- | --- |

ii)

rongi koosseis, millel on mõju müratasemele;

| iii) | kohaliku müra tõttu kannatava piirkonna müratundlikkus; |
| --- | --- |

iii)

kohaliku müra tõttu kannatava piirkonna müratundlikkus;

| iv) | täiendavad müraklassid, mis on oluliselt madalamad punktis a nimetatust |
| --- | --- |

iv)

täiendavad müraklassid, mis on oluliselt madalamad punktis a nimetatust

Motivatsioon

Direktiivi ettepanekuga taotletakse seda, et välise müra kulude kohustust saaks kehtestada ainult siis, kui kulude kohustuse kehtestamine on võimalik ka maanteetranspordi puhul. Vaid nii tagatakse võrdsed konkurentsitingimused raudtee- ja maanteetranspordile.

Seda eesmärki aga ei saavutata, kuna raudtee-ettevõtja määratlus, kelle tekitatud müra antud tingimustel võiks infrastruktuuri kasutustasusse väliskuluna lisada, on eksitav: artikli 31 lõikes 5 viidatakse VIII lisa punktile 2. Seal viidatakse seoses infrastruktuuri kasutustasu suhtes olulise saaste arvestamise osas komisjoni otsusele 2006/66/EÜ (KTK müra) – ELT L 37/1, 8.2.2006 (vt punkt a). Tsiteeritud otsuse lisas diferentseeritakse aga mürasaaste tasemeid mitte ainult kaubavagunite, vaid ka reisijateveo osas.

Sellest järeldub, et müra väliskulusid võib kasutustasu hulka arvata ka reisirongide puhul. Maanteetranspordi puhul on aga kulude määramine võimalik ainult kaubaveo, mitte reisijateveo osas.

Muudatusettepanekuga taastatakse võrdsed konkurentsitingimused.

Brüssel, 28. jaanuar 2011

Regioonide Komitee president

Mercedes BRESSO

---

| 2.4.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 104/62 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 104/62

---

Regioonide Komitee arvamus teemal „Liikmesriikide vabadus otsustada geneetiliselt muundatud taimede kasvatamise üle oma territooriumil”

2011/C 104/13

REGIOONIDE KOMITEE

| — | avaldab heameelt komisjoni ettepaneku üle, millega muudetakse olemasolevaid õigusakte selliselt, et anda liikmesriikide senisest suurem otsustamisvabadus seoses võimalusega piirata või keelata oma territooriumil Euroopa Liidu tasandil lubatud geneetiliselt muundatud organismide kasvatamist; |
| --- | --- |

—

avaldab heameelt komisjoni ettepaneku üle, millega muudetakse olemasolevaid õigusakte selliselt, et anda liikmesriikide senisest suurem otsustamisvabadus seoses võimalusega piirata või keelata oma territooriumil Euroopa Liidu tasandil lubatud geneetiliselt muundatud organismide kasvatamist;

| — | kiidab heaks ettepanekuga antava võimaluse võtta GMOde kasvatamise keelamiseks teataval territooriumil arvesse ka teistsuguseid põhjuseid (sotsiaalsed kaalutlused, jätkusuutlikkus, eetilised seisukohad jne); |
| --- | --- |

—

kiidab heaks ettepanekuga antava võimaluse võtta GMOde kasvatamise keelamiseks teataval territooriumil arvesse ka teistsuguseid põhjuseid (sotsiaalsed kaalutlused, jätkusuutlikkus, eetilised seisukohad jne);

| — | palub komisjonil teha kindlaks, millised nõuded ja kriteeriumid hakkavad võimalike uute piiravate meetmete kohaldamisel kehtima, ning rõhutab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused tuleb neid puudutavate piirkondade kohta tehtavatesse otsustesse kindlasti kaasata; |
| --- | --- |

—

palub komisjonil teha kindlaks, millised nõuded ja kriteeriumid hakkavad võimalike uute piiravate meetmete kohaldamisel kehtima, ning rõhutab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused tuleb neid puudutavate piirkondade kohta tehtavatesse otsustesse kindlasti kaasata;

| — | leiab, et ilmtingimata peab arvestama liikmesriikide või piirkondade tasandil võetud otsuseid ja keelde, kuna sellistel piirkondadel ei tohi lasta sattuda tarbijate jaoks läbipaistva turu tingimustes õiguslünka; |
| --- | --- |

—

leiab, et ilmtingimata peab arvestama liikmesriikide või piirkondade tasandil võetud otsuseid ja keelde, kuna sellistel piirkondadel ei tohi lasta sattuda tarbijate jaoks läbipaistva turu tingimustes õiguslünka;

| — | juhib tähelepanu järgmistele probleemidele, millele tuleks komitee arvates lahendus leida enne, kui muudetakse direktiivi 2001/18/EÜ seoses liikmesriikidega võimalusega piirata või keelata oma territooriumil GMOde kasvatamist:






  — | olemasolevate „GMOdest toodetud toodete” märgistamise eeskirjade ebapiisavus; |
| --- | --- | --- |

—

juhib tähelepanu järgmistele probleemidele, millele tuleks komitee arvates lahendus leida enne, kui muudetakse direktiivi 2001/18/EÜ seoses liikmesriikidega võimalusega piirata või keelata oma territooriumil GMOde kasvatamist:

—

olemasolevate „GMOdest toodetud toodete” märgistamise eeskirjade ebapiisavus;

| — | riskihindamismenetluse ja kontrolli ebapiisavus; |
| --- | --- |

—

riskihindamismenetluse ja kontrolli ebapiisavus;

| — | GMOsid sisaldavate põllukultuuride kasvatamise negatiivne mõju tavapärastele või mahepõllunduslikele põllukultuuridele ja maaelu arengu poliitikale; |
| --- | --- |

—

GMOsid sisaldavate põllukultuuride kasvatamise negatiivne mõju tavapärastele või mahepõllunduslikele põllukultuuridele ja maaelu arengu poliitikale;

| — | peab vajalikuks Euroopa Toiduohutusameti ja GMOde kasvatamise valdkonnas pädevust omavate riiklike ja piirkondlike ametiasutuste vahelist tihedamat koostööd, ning ootab, et komisjon jätkaks juba valitud kursi järgimist. |
| --- | --- |

—

peab vajalikuks Euroopa Toiduohutusameti ja GMOde kasvatamise valdkonnas pädevust omavate riiklike ja piirkondlike ametiasutuste vahelist tihedamat koostööd, ning ootab, et komisjon jätkaks juba valitud kursi järgimist.

| Raportöör | : | Savino Antonio Santarella (IT/EPP), Candela linnapea |
| --- | --- | --- |
| Viitedokumendid | : | Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse direktiivi 2001/18/EÜ seoses liikmesriikide võimalusega piirata või keelata oma territooriumil GMOde kasvatamist
  KOM(2010) 375 lõplik
  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele liikmesriikide vabaduse kohta otsustada geneetiliselt muundatud taimede kasvatamise üle
  KOM(2010) 380 lõplik |

Raportöör

:

Savino Antonio Santarella (IT/EPP), Candela linnapea

Viitedokumendid

:

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse direktiivi 2001/18/EÜ seoses liikmesriikide võimalusega piirata või keelata oma territooriumil GMOde kasvatamist

KOM(2010) 375 lõplik

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele liikmesriikide vabaduse kohta otsustada geneetiliselt muundatud taimede kasvatamise üle

KOM(2010) 380 lõplik

I   POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | avaldab heameelt komisjoni ettepaneku üle, millega muudetakse olemasolevaid õigusakte selliselt, et anda liikmesriikide senisest suurem otsustamisvabadus seoses võimalusega piirata või keelata oma territooriumil Euroopa Liidu tasandil lubatud geneetiliselt muundatud organismide kasvatamist. Lisaks sellele võtab komitee teadmiseks, et ettepanekus ei seata kahtluse alla ELi tasandil juba kehtivat GMOde lubamise ja turuleviimise süsteemi; |
| --- | --- |

1.

avaldab heameelt komisjoni ettepaneku üle, millega muudetakse olemasolevaid õigusakte selliselt, et anda liikmesriikide senisest suurem otsustamisvabadus seoses võimalusega piirata või keelata oma territooriumil Euroopa Liidu tasandil lubatud geneetiliselt muundatud organismide kasvatamist. Lisaks sellele võtab komitee teadmiseks, et ettepanekus ei seata kahtluse alla ELi tasandil juba kehtivat GMOde lubamise ja turuleviimise süsteemi;

| 2. | tuletab meelde, et praeguses ELi õigusraamistikus tunnistatakse liikmesriikide võimalust võtta riiklikul tasandil meetmeid, mis on vajalikud selleks, et tagada samaaegne viljelemine ja vältida GMOde juhuslikku sattumist tavapärastesse või mahepõllukultuuridesse; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde, et praeguses ELi õigusraamistikus tunnistatakse liikmesriikide võimalust võtta riiklikul tasandil meetmeid, mis on vajalikud selleks, et tagada samaaegne viljelemine ja vältida GMOde juhuslikku sattumist tavapärastesse või mahepõllukultuuridesse;

| 3. | rõhutab muu hulgas, et Euroopa Komisjon ja nõukogu on tunnistanud vajadust parandada olemasolevaid sätteid, eelkõige seoses GMOde kasvatamisega, ning leiab, et ilmtingimata peab arvestama liikmesriikide või piirkondade tasandil võetud otsuseid ja keelde, kuna sellistel piirkondadel ei tohi lasta sattuda tarbijate jaoks läbipaistva turu tingimustes õiguslünka; |
| --- | --- |

3.

rõhutab muu hulgas, et Euroopa Komisjon ja nõukogu on tunnistanud vajadust parandada olemasolevaid sätteid, eelkõige seoses GMOde kasvatamisega, ning leiab, et ilmtingimata peab arvestama liikmesriikide või piirkondade tasandil võetud otsuseid ja keelde, kuna sellistel piirkondadel ei tohi lasta sattuda tarbijate jaoks läbipaistva turu tingimustes õiguslünka;

| 4. | on seisukohal, et suur hulk kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusüksusi on selgesõnaliselt geneetiliselt muundatud põllukultuuride kasvatamise vastu oma territooriumil, kuulutades ennast GMO-vabaks alaks ja ühinedes võrgustikkesse; |
| --- | --- |

4.

on seisukohal, et suur hulk kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusüksusi on selgesõnaliselt geneetiliselt muundatud põllukultuuride kasvatamise vastu oma territooriumil, kuulutades ennast GMO-vabaks alaks ja ühinedes võrgustikkesse;

| 5. | märgib, et komisjoni ettepanekuga lisada praegu kehtivasse direktiivi 2001/18/EÜ uus artikkel (26b) soovitakse võimaldada liikmesriikidel võtta meetmeid kõigi või osa ELis lubatud GMOde kasvatamise piiramiseks või keelamiseks kogu oma territooriumil või osal sellest, eeldusel, et need meetmed põhinevad muudel põhjendustel kui kahjuliku mõju hindamine tervisele ja keskkonnale, mis tuleneb GMOde tahtlikust keskkonda viimisest või turuleviimisest; |
| --- | --- |

5.

märgib, et komisjoni ettepanekuga lisada praegu kehtivasse direktiivi 2001/18/EÜ uus artikkel (26b) soovitakse võimaldada liikmesriikidel võtta meetmeid kõigi või osa ELis lubatud GMOde kasvatamise piiramiseks või keelamiseks kogu oma territooriumil või osal sellest, eeldusel, et need meetmed põhinevad muudel põhjendustel kui kahjuliku mõju hindamine tervisele ja keskkonnale, mis tuleneb GMOde tahtlikust keskkonda viimisest või turuleviimisest;

| 6. | märgib lisaks, et selliseid meetmeid saab võtta üksnes GMOde kasvatamise kohta ning et nendega ei tohi takistada geneetiliselt muundatud seemnete või toodete turuleviimist või importimist ning et need peavad olema kooskõlas ELi rahvusvaheliste kohustustega, eriti nendega, mis on võetud Maailma Kaubandusorganisatsiooni raames; |
| --- | --- |

6.

märgib lisaks, et selliseid meetmeid saab võtta üksnes GMOde kasvatamise kohta ning et nendega ei tohi takistada geneetiliselt muundatud seemnete või toodete turuleviimist või importimist ning et need peavad olema kooskõlas ELi rahvusvaheliste kohustustega, eriti nendega, mis on võetud Maailma Kaubandusorganisatsiooni raames;

| 7. | võtab teadmiseks positiivse lähenemisviisi, mida Euroopa Komisjon järgib, olles läbi vaadanud olemasolevad GMOde kasvatamist reguleerivad õigusaktid, arvestades saadud kogemusi ja kohaldades subsidiaarsuse põhimõtet. Ent siiski leiab komitee, et esitatud ettepanekus ei käsitleta täielikult kõiki probleeme, mida GMOd tekitavad põllumajandusele ja piirkondade arengule. Ta palub komisjonil teha kindlaks, millised nõuded ja kriteeriumid hakkavad võimalike uute piiravate meetmete kohaldamisel kehtima, ning rõhutab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused tuleb neid puudutavate piirkondade kohta tehtavatesse otsustesse kindlasti kaasata; |
| --- | --- |

7.

võtab teadmiseks positiivse lähenemisviisi, mida Euroopa Komisjon järgib, olles läbi vaadanud olemasolevad GMOde kasvatamist reguleerivad õigusaktid, arvestades saadud kogemusi ja kohaldades subsidiaarsuse põhimõtet. Ent siiski leiab komitee, et esitatud ettepanekus ei käsitleta täielikult kõiki probleeme, mida GMOd tekitavad põllumajandusele ja piirkondade arengule. Ta palub komisjonil teha kindlaks, millised nõuded ja kriteeriumid hakkavad võimalike uute piiravate meetmete kohaldamisel kehtima, ning rõhutab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused tuleb neid puudutavate piirkondade kohta tehtavatesse otsustesse kindlasti kaasata;

| 8. | rõhutab, et põllumajandus- ja maaelu arengu poliitikat pärsivad tehtud otsuste tagajärjed, kuna otsuse tegemine GMOde kasuks eeldab teistsuguste valikute tegemist kui tavapäraste põllukultuuride kasvatamise puhul. Geneetiliselt muundatud põllukultuuride puhul kiputakse eelistama monokultuuri soosivaid mudeleid. Samuti tõstatavad nad turustamisahela eraldamisega ehk üldisemalt tavapäraste, mahepõllunduslike ja GMOsid sisaldavate põllukultuuride samaaegase viljelemisega seotud küsimusi; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et põllumajandus- ja maaelu arengu poliitikat pärsivad tehtud otsuste tagajärjed, kuna otsuse tegemine GMOde kasuks eeldab teistsuguste valikute tegemist kui tavapäraste põllukultuuride kasvatamise puhul. Geneetiliselt muundatud põllukultuuride puhul kiputakse eelistama monokultuuri soosivaid mudeleid. Samuti tõstatavad nad turustamisahela eraldamisega ehk üldisemalt tavapäraste, mahepõllunduslike ja GMOsid sisaldavate põllukultuuride samaaegase viljelemisega seotud küsimusi;

| 9. | juhib tähelepanu järgmistele probleemidele, millele tuleks komitee arvates lahendus leida enne, kui muudetakse direktiivi 2001/18/EÜ seoses liikmesriikidega võimalusega piirata või keelata oma territooriumil GMOde kasvatamist:






  — | olemasolevate „GMOdest toodetud toodete” märgistamise eeskirjade ebapiisavus; |
| --- | --- | --- |

9.

juhib tähelepanu järgmistele probleemidele, millele tuleks komitee arvates lahendus leida enne, kui muudetakse direktiivi 2001/18/EÜ seoses liikmesriikidega võimalusega piirata või keelata oma territooriumil GMOde kasvatamist:

—

olemasolevate „GMOdest toodetud toodete” märgistamise eeskirjade ebapiisavus;

| — | riskihindamismenetluse ja kontrolli ebapiisavus; |
| --- | --- |

—

riskihindamismenetluse ja kontrolli ebapiisavus;

| — | GMOsid sisaldavate põllukultuuride kasvatamise negatiivne mõju tavapärastele või mahepõllunduslikele põllukultuuridele ja maaelu arengu poliitikale; |
| --- | --- |

—

GMOsid sisaldavate põllukultuuride kasvatamise negatiivne mõju tavapärastele või mahepõllunduslikele põllukultuuridele ja maaelu arengu poliitikale;

„GMOdest toodetud toodete” märgistamise eeskirjade ebapiisavus

| 10. | peab ebapiisavaks GMOdest toodetud toodete märgistamise praegust korda, eeskätt loomakasvatustoodete osas. Enamik praegustest GMOsid sisaldavatest põllukultuuridest on mõeldud loomakasvatusele, st need muutuvad inimtoiduks alles pärast töötlemist (nt liha, piim, munad) ja kehtivate eeskirjade kohaselt ei nõuta nende märgistamist. Sellises olukorras kahenevad lõpptoote tarbija valikuvõimalused ning kuigi ta suhtub GMOdesse tõrjuvalt, tarbib ta neid teadmatult, ostes ja/või tarbides nende töötlemisest saadud tooteid; |
| --- | --- |

10.

peab ebapiisavaks GMOdest toodetud toodete märgistamise praegust korda, eeskätt loomakasvatustoodete osas. Enamik praegustest GMOsid sisaldavatest põllukultuuridest on mõeldud loomakasvatusele, st need muutuvad inimtoiduks alles pärast töötlemist (nt liha, piim, munad) ja kehtivate eeskirjade kohaselt ei nõuta nende märgistamist. Sellises olukorras kahenevad lõpptoote tarbija valikuvõimalused ning kuigi ta suhtub GMOdesse tõrjuvalt, tarbib ta neid teadmatult, ostes ja/või tarbides nende töötlemisest saadud tooteid;

| 11. | palub ELi õigusakte muuta, et teha GMOdega söödetud loomadest saadud toiduainete eristamine ja märgistamine kohustuslikuks. Komitee leiab, et kõnealuste saaduste selge märgistamine viiks kahe erineva turu tekkimiseni, mis võib tuua majanduslikku kasu tootjatele, kes ei kasuta GMOsid, ning tagada samas tarbijatele teabe ja valikuvabaduse; |
| --- | --- |

11.

palub ELi õigusakte muuta, et teha GMOdega söödetud loomadest saadud toiduainete eristamine ja märgistamine kohustuslikuks. Komitee leiab, et kõnealuste saaduste selge märgistamine viiks kahe erineva turu tekkimiseni, mis võib tuua majanduslikku kasu tootjatele, kes ei kasuta GMOsid, ning tagada samas tarbijatele teabe ja valikuvabaduse;

| 12. | rõhutab, et saaduste märgistamise puudumisel toidetakse loomi suure tõenäosusega massiivselt geneetiliselt muundatud söödaga, mis toob muu hulgas kaasa majanduslikke moonutusi ja ebaproportsionaalselt suuri rahalisi raskusi GMOde vabasid tarne- ja tootmisahelaid luua soovivatele tootjatele ja majandusosalistele. Eelkõige loomakasvatustoodete (liha, piim, munad jne) kulud on oletatavasti madalamad, kui otsustatakse GMOde kasutamise kasuks, mistõttu osutuvad asjaomased tooted GMOde vabade toodete arvel turul kindlasti konkurentsivõimelisemaks; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et saaduste märgistamise puudumisel toidetakse loomi suure tõenäosusega massiivselt geneetiliselt muundatud söödaga, mis toob muu hulgas kaasa majanduslikke moonutusi ja ebaproportsionaalselt suuri rahalisi raskusi GMOde vabasid tarne- ja tootmisahelaid luua soovivatele tootjatele ja majandusosalistele. Eelkõige loomakasvatustoodete (liha, piim, munad jne) kulud on oletatavasti madalamad, kui otsustatakse GMOde kasutamise kasuks, mistõttu osutuvad asjaomased tooted GMOde vabade toodete arvel turul kindlasti konkurentsivõimelisemaks;

Riskihindamismenetluse ja kontrolli ebapiisavus

| 13. | juhib tähelepanu kriitikale, mille osaliseks langevad tihti Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) teaduslikud hinnangud, sisemine töökorraldus ning otsuste puudulik läbipaistvus ja arusaadavus; |
| --- | --- |

13.

juhib tähelepanu kriitikale, mille osaliseks langevad tihti Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) teaduslikud hinnangud, sisemine töökorraldus ning otsuste puudulik läbipaistvus ja arusaadavus;

| 14. | rõhutab vajadust senisest suurema kooskõlastamise järele EFSA ning liikmesriikide pädevate asutuste vahel seoses GMOde hindamise menetlusega ning kutsub samas Euroopa Toiduohutusametit üles võtma senisest julgemaid ja tõhusamaid meetmeid, võttes seejuures arvesse liikmesriikides teostatud teaduslikke hinnanguid; |
| --- | --- |

14.

rõhutab vajadust senisest suurema kooskõlastamise järele EFSA ning liikmesriikide pädevate asutuste vahel seoses GMOde hindamise menetlusega ning kutsub samas Euroopa Toiduohutusametit üles võtma senisest julgemaid ja tõhusamaid meetmeid, võttes seejuures arvesse liikmesriikides teostatud teaduslikke hinnanguid;

| 15. | rõhutab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on ühtsete halduspiirkondadena kõige sobivam tasand selleks, et hinnata igas piirkondlikus kontekstis geneetiliselt muundatud põllukultuuride kasutuselevõtmise mõju, et kavandada samaaegse viljelemise meetmeid, mis on kooskõlas säästva arengu põhimõttega, ning et lepitada kohalikke huvisid ning reguleerida kõige sobivamaid lahendusi; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on ühtsete halduspiirkondadena kõige sobivam tasand selleks, et hinnata igas piirkondlikus kontekstis geneetiliselt muundatud põllukultuuride kasutuselevõtmise mõju, et kavandada samaaegse viljelemise meetmeid, mis on kooskõlas säästva arengu põhimõttega, ning et lepitada kohalikke huvisid ning reguleerida kõige sobivamaid lahendusi;

| 16. | on seisukohal, et subsidiaarsuse põhimõtet järgides on vaja juhtida tähelepanu geneetiliselt muundatud ja muundamata põllukultuuride samaaegse viljelemise olulisusele kohalike ja piirkondlike omavalitsuste seisukohast. Samaaegse viljelemise küsimuse kogu keerulisus ilmneb eriti juhtudel, kus on tegemist geneetiliselt muundatud taimedega, milles muundatud geen on viidud genoomi, ja põllukultuuridega, millel on looduslikke sugulasi; |
| --- | --- |

16.

on seisukohal, et subsidiaarsuse põhimõtet järgides on vaja juhtida tähelepanu geneetiliselt muundatud ja muundamata põllukultuuride samaaegse viljelemise olulisusele kohalike ja piirkondlike omavalitsuste seisukohast. Samaaegse viljelemise küsimuse kogu keerulisus ilmneb eriti juhtudel, kus on tegemist geneetiliselt muundatud taimedega, milles muundatud geen on viidud genoomi, ja põllukultuuridega, millel on looduslikke sugulasi;

GMOsid sisaldavate põllukultuuride kasvatamise negatiivne mõju tavapärastele või mahepõllunduslikele põllukultuuridele ja maaelu arengu poliitikale

| 17. | märgib, et geneetiliselt muundatud põllukultuurid võivad osutuda kokkusobimatuks kvaliteetsete tavapäraste või mahepõllukultuuride säilitamisega ja võtta teatavatelt piirkondadelt võimaluse koostada ja rakendada nende erilisele olukorrale ja võimalustele kohandatud maaelu arendamise strateegiaid; |
| --- | --- |

17.

märgib, et geneetiliselt muundatud põllukultuurid võivad osutuda kokkusobimatuks kvaliteetsete tavapäraste või mahepõllukultuuride säilitamisega ja võtta teatavatelt piirkondadelt võimaluse koostada ja rakendada nende erilisele olukorrale ja võimalustele kohandatud maaelu arendamise strateegiaid;

Üldmärkused määruse ettepaneku kohta

| 18. | rõhutab, kui oluline on liikmesriikidele antud võimalus piirata või keelata GMOde kasvatamist oma territooriumil. Arvestades, et kavandatud eeskirjad suurendavad igal juhul liikmesriikide vabadust otsuste tegemisel ning et ettepanek põhisisu seisneb liikmesriikidele õiguste andmises, mitte suuremas ühtlustamises ELi tasandil, võib tõdeda, et määrusega kavandatavad meetmed on põhimõtteliselt kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega. Seda võimalust peavad saama piiranguteta kasutada ka pädevad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, kui oluline on liikmesriikidele antud võimalus piirata või keelata GMOde kasvatamist oma territooriumil. Arvestades, et kavandatud eeskirjad suurendavad igal juhul liikmesriikide vabadust otsuste tegemisel ning et ettepanek põhisisu seisneb liikmesriikidele õiguste andmises, mitte suuremas ühtlustamises ELi tasandil, võib tõdeda, et määrusega kavandatavad meetmed on põhimõtteliselt kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega. Seda võimalust peavad saama piiranguteta kasutada ka pädevad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused;

| 19. | on arvamusel, et liikmesriikide võimalus piirata või keelata GMOde kasvatamist oma territooriumil võib aidata kaasa viljelemisliikide ja -viiside mitmekesisuse säilitamisele ning seega ka põllumajandustootjate ja tarbijate valikuvabadusele, avaldades maaelu arengule positiivset mõju; |
| --- | --- |

19.

on arvamusel, et liikmesriikide võimalus piirata või keelata GMOde kasvatamist oma territooriumil võib aidata kaasa viljelemisliikide ja -viiside mitmekesisuse säilitamisele ning seega ka põllumajandustootjate ja tarbijate valikuvabadusele, avaldades maaelu arengule positiivset mõju;

| 20. | avaldab kahetsust, et liikmesriikidel olnud suurepärast võimalust piirata või keelata GMOde kasvatamist oma territooriumil piiratakse seeläbi, et liikmesriigid või piirkonnad ei saa seda põhjendada ei inimeste ega loomade tervise kaitsega ega keskkonnakaitsega; |
| --- | --- |

20.

avaldab kahetsust, et liikmesriikidel olnud suurepärast võimalust piirata või keelata GMOde kasvatamist oma territooriumil piiratakse seeläbi, et liikmesriigid või piirkonnad ei saa seda põhjendada ei inimeste ega loomade tervise kaitsega ega keskkonnakaitsega;

| 21. | rõhutab vajadust anda asjaomastele isikutele ja kodanikele täielikku ja objektiivset teaduslikku teavet GMOde kasutamise kohta nii inimtoidus kui ka loomasöödas; |
| --- | --- |

21.

rõhutab vajadust anda asjaomastele isikutele ja kodanikele täielikku ja objektiivset teaduslikku teavet GMOde kasutamise kohta nii inimtoidus kui ka loomasöödas;

| 22. | rõhutab asjaolu, et ELi riikides seni geneetiliselt muundatud taimede kasvatamisel saadud kogemused on veel väga piiratud ja väikesed ning lisaks vajab ka igasugune avalikkusele suunatud teavitustöö selles osas tõhustamist; |
| --- | --- |

22.

rõhutab asjaolu, et ELi riikides seni geneetiliselt muundatud taimede kasvatamisel saadud kogemused on veel väga piiratud ja väikesed ning lisaks vajab ka igasugune avalikkusele suunatud teavitustöö selles osas tõhustamist;

Finants- ja halduskoormus

| 23. | rõhutab, et määruse ettepanekus ei sisaldu piisavaid andmeid prognoositavate finants- ja halduskulude kohta, vaid viidatakse üksnes taoliste tagajärgede hindamise keerulisusele. GMOde kasvatamise võimaliku piiramise rakendusmeetmetest liikmesriikidele tekkivate halduskulude oodatav suurenemine tundub põhimõtteliselt vähetõenäoline olevat, kuna kavandatud määruse jõustamine ei muudaks praktiliselt haldus- ja järelevalvemeetmete mahtu, mida juba praegu nõutakse põllumajandus- ja toiduainete sektoris kohaldatava geenitehnoloogia ohutuse suhtes kehtivate eeskirjadega; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, et määruse ettepanekus ei sisaldu piisavaid andmeid prognoositavate finants- ja halduskulude kohta, vaid viidatakse üksnes taoliste tagajärgede hindamise keerulisusele. GMOde kasvatamise võimaliku piiramise rakendusmeetmetest liikmesriikidele tekkivate halduskulude oodatav suurenemine tundub põhimõtteliselt vähetõenäoline olevat, kuna kavandatud määruse jõustamine ei muudaks praktiliselt haldus- ja järelevalvemeetmete mahtu, mida juba praegu nõutakse põllumajandus- ja toiduainete sektoris kohaldatava geenitehnoloogia ohutuse suhtes kehtivate eeskirjadega;

| 24. | kinnitab seoses majandusüksustele avaldatava finantsmõjuga, et GMOde kasvatamise veelgi rangema piiramisega toetataks täiendavalt arvukaid mahepõllundusettevõtteid ja arvukaid seemnete tootjaid, kes olles teadlikud oma turul saavutatud märkimisväärsest müügiedust rõhutavad seda, et nende tooted on GMOdest vabad. Sellest lähtuvalt võib oodatav finantsmõju kõnealustele ettevõtjatele olla eriti positiivne; |
| --- | --- |

24.

kinnitab seoses majandusüksustele avaldatava finantsmõjuga, et GMOde kasvatamise veelgi rangema piiramisega toetataks täiendavalt arvukaid mahepõllundusettevõtteid ja arvukaid seemnete tootjaid, kes olles teadlikud oma turul saavutatud märkimisväärsest müügiedust rõhutavad seda, et nende tooted on GMOdest vabad. Sellest lähtuvalt võib oodatav finantsmõju kõnealustele ettevõtjatele olla eriti positiivne;

Seire ja hindamine

| 25. | peab vajalikuks õigusakti piirkondliku mõju hindamist: seesugune analüüs võimaldaks muu seas täies mahus arvesse võtta riigi, piirkondlikul või kohalikul tasandil GMOde kasvatamise keelamise või piiramisega seotud meetmete poliitilist ja sotsiaalmajanduslikku mõõdet; |
| --- | --- |

25.

peab vajalikuks õigusakti piirkondliku mõju hindamist: seesugune analüüs võimaldaks muu seas täies mahus arvesse võtta riigi, piirkondlikul või kohalikul tasandil GMOde kasvatamise keelamise või piiramisega seotud meetmete poliitilist ja sotsiaalmajanduslikku mõõdet;

| 26. | leiab, et GMOde alaste parimate otsuste tegemiseks tuleb luua süsteem korrektseks teaduslikuks hindamiseks, mis ei põhineks üksnes tagantjärgi saadud kogemustele tuginevatel teadmistel ning mis toimuks konkreetsete uuringute näol ka kohalikul ja piirkondlikul tasandil, et tagada hindamise põhjalikkus ja sõltumatus mõne konkreetse GMO kasvatamisega seotud ohtude osas. Eriti tähtis on välja selgitada, kas teataval alal leidub looduslikke sugulastaimi, mis võivad põhjustada kasvatatavate geneetiliselt muundatud taimedesse kantud transgeeni kontrollimatu levimise. Samuti tuleb rõhutada, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peaksid saama kasutada kaitseklauslit seni, kuni ei leia lahendust seemnete puhtuse küsimusele; |
| --- | --- |

26.

leiab, et GMOde alaste parimate otsuste tegemiseks tuleb luua süsteem korrektseks teaduslikuks hindamiseks, mis ei põhineks üksnes tagantjärgi saadud kogemustele tuginevatel teadmistel ning mis toimuks konkreetsete uuringute näol ka kohalikul ja piirkondlikul tasandil, et tagada hindamise põhjalikkus ja sõltumatus mõne konkreetse GMO kasvatamisega seotud ohtude osas. Eriti tähtis on välja selgitada, kas teataval alal leidub looduslikke sugulastaimi, mis võivad põhjustada kasvatatavate geneetiliselt muundatud taimedesse kantud transgeeni kontrollimatu levimise. Samuti tuleb rõhutada, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peaksid saama kasutada kaitseklauslit seni, kuni ei leia lahendust seemnete puhtuse küsimusele;

Soovitused

| 27. | kutsub üles tegema kõigepealt parandusi käesoleva arvamuse sissejuhatuses mainitud küsimuste lahendamiseks. Eelkõige tuleb enne kõnealuse õigusakti jõustamise võimalikkuse korrektset hindamist käsitleda GMOdest toodetud toodete märgistamise eeskirjade ebapiisavust, riskihindamist, rahvusvahelise kaubanduse põhimõtteid ja eeskirju ning GMOde poolt tavapärastele põllukultuuridele avaldatava mõjuga seotud probleeme. Komitee soovib, et liikmesriikide poolt mõnede GMOde kasvatamisele kehtestatud praegused keelud jääksid ettevaatuspõhimõtte kohaldamisel jõusse seni, kuni ei viida sisse kõnealuseid parandusi; |
| --- | --- |

27.

kutsub üles tegema kõigepealt parandusi käesoleva arvamuse sissejuhatuses mainitud küsimuste lahendamiseks. Eelkõige tuleb enne kõnealuse õigusakti jõustamise võimalikkuse korrektset hindamist käsitleda GMOdest toodetud toodete märgistamise eeskirjade ebapiisavust, riskihindamist, rahvusvahelise kaubanduse põhimõtteid ja eeskirju ning GMOde poolt tavapärastele põllukultuuridele avaldatava mõjuga seotud probleeme. Komitee soovib, et liikmesriikide poolt mõnede GMOde kasvatamisele kehtestatud praegused keelud jääksid ettevaatuspõhimõtte kohaldamisel jõusse seni, kuni ei viida sisse kõnealuseid parandusi;

| 28. | peab vajalikuks GMOde kasutusest saadud toiduainete (nt liha, piim, munad) märgistamise reguleerimist; |
| --- | --- |

28.

peab vajalikuks GMOde kasutusest saadud toiduainete (nt liha, piim, munad) märgistamise reguleerimist;

| 29. | peab vajalikuks Euroopa Toiduohutusameti ja GMOde kasvatamise valdkonnas pädevust omavate riiklike ja piirkondlike ametiasutuste vahelist tihedamat koostööd, ning ootab, et komisjon jätkaks juba valitud kursi järgimist; |
| --- | --- |

29.

peab vajalikuks Euroopa Toiduohutusameti ja GMOde kasvatamise valdkonnas pädevust omavate riiklike ja piirkondlike ametiasutuste vahelist tihedamat koostööd, ning ootab, et komisjon jätkaks juba valitud kursi järgimist;

| 30. | kiidab heaks ettepanekuga antava võimaluse võtta GMOde kasvatamise keelamiseks teataval territooriumil arvesse ka teistsuguseid põhjuseid (sotsiaalsed kaalutlused, jätkusuutlikkus, eetilised seisukohad jne); |
| --- | --- |

30.

kiidab heaks ettepanekuga antava võimaluse võtta GMOde kasvatamise keelamiseks teataval territooriumil arvesse ka teistsuguseid põhjuseid (sotsiaalsed kaalutlused, jätkusuutlikkus, eetilised seisukohad jne);

| 31. | on seisukohal, et subsidiaarsuse põhimõtte järjepidev rakendamine tähendab ka seda, et GMOde kasvatamise keelu või kasvatamise piiramise puhul võetakse põhjendusena arvesse ka riikide või piirkondade erilisi olusid, mis puudutavad inimeste või loomade tervist ja keskkonnakaitset; |
| --- | --- |

31.

on seisukohal, et subsidiaarsuse põhimõtte järjepidev rakendamine tähendab ka seda, et GMOde kasvatamise keelu või kasvatamise piiramise puhul võetakse põhjendusena arvesse ka riikide või piirkondade erilisi olusid, mis puudutavad inimeste või loomade tervist ja keskkonnakaitset;

| 32. | meenutab ja rõhutab, et on vajalik, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused osaleksid aktiivselt GMOde kasvatamise alase konsulteerimise protsessis; |
| --- | --- |

32.

meenutab ja rõhutab, et on vajalik, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused osaleksid aktiivselt GMOde kasvatamise alase konsulteerimise protsessis;

| 33. | nõuab eelkõige seda, et GMOde keskkonda viimisele mõnes liikmesriigis peavad eelnema asjaomased uuringud ja mõjude hindamised, millega seoses konsulteeritakse õigeaegselt ja piisavalt asjaomaste kohalike ja piirkondlike omavalitsustega; |
| --- | --- |

33.

nõuab eelkõige seda, et GMOde keskkonda viimisele mõnes liikmesriigis peavad eelnema asjaomased uuringud ja mõjude hindamised, millega seoses konsulteeritakse õigeaegselt ja piisavalt asjaomaste kohalike ja piirkondlike omavalitsustega;

| 34. | nõuab samuti kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele selliste vahendite andmist, mis võimaldavad neil taotleda riigilt nende territooriumil teatavate GMOde kasvatamise põhjendatud keelamist; |
| --- | --- |

34.

nõuab samuti kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele selliste vahendite andmist, mis võimaldavad neil taotleda riigilt nende territooriumil teatavate GMOde kasvatamise põhjendatud keelamist;

| 35. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles määratlema vajalikud ressursid ja programmid, mille kaudu suunata võimalikult suur tehniline ja finantsabi teadustegevusele, sh piirkondlikul ja kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

35.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles määratlema vajalikud ressursid ja programmid, mille kaudu suunata võimalikult suur tehniline ja finantsabi teadustegevusele, sh piirkondlikul ja kohalikul tasandil;

| 36. | rõhutab seda, et GMOsid reguleerivates liikmesriikide ja piirkondade õigusnormides tuleks selgelt viidata ettevaatuspõhimõttele; |
| --- | --- |

36.

rõhutab seda, et GMOsid reguleerivates liikmesriikide ja piirkondade õigusnormides tuleks selgelt viidata ettevaatuspõhimõttele;

| 37. | kiidab heaks otsuse luua uus lihtsustatud teatamismenetlus erandina kehtivast direktiivist 98/34/EÜ; |
| --- | --- |

37.

kiidab heaks otsuse luua uus lihtsustatud teatamismenetlus erandina kehtivast direktiivist 98/34/EÜ;

| 38. | kutsub liikmesriike ja piirkondi üles tugevdama piiriülest koostööd naaberpiirkondadega, et kaitsta GMOde kohta tehtud liikmesriikide otsuseid; |
| --- | --- |

38.

kutsub liikmesriike ja piirkondi üles tugevdama piiriülest koostööd naaberpiirkondadega, et kaitsta GMOde kohta tehtud liikmesriikide otsuseid;

| 39. | soovitab seoses sellega komisjonil luua veebileht, kus oleksid kättesaadaval liikmesriikide registrid geneetiliselt muundatud põllukultuuride kasvatamise kohta; |
| --- | --- |

39.

soovitab seoses sellega komisjonil luua veebileht, kus oleksid kättesaadaval liikmesriikide registrid geneetiliselt muundatud põllukultuuride kasvatamise kohta;

| 40. | rõhutab ebakindlust, mis valitseb seoses ettepaneku reaalsete võimalustega saavutada eesmärgid, mis on ettepanekus rahvusvahelistest (eelkõige Maailma Kaubandusorganisatsiooni) kohustustest lähtuvalt seatud; |
| --- | --- |

40.

rõhutab ebakindlust, mis valitseb seoses ettepaneku reaalsete võimalustega saavutada eesmärgid, mis on ettepanekus rahvusvahelistest (eelkõige Maailma Kaubandusorganisatsiooni) kohustustest lähtuvalt seatud;

| 41. | juhib tähelepanule edule, mis on saatnud Euroopa kodanikualgatust GMOde kohta (üle miljoni allkirja), ning sooviks teada saada, kuidas kavatsetakse kõnealune algatus kaasata käimasolevasse arutellu. |
| --- | --- |

41.

juhib tähelepanule edule, mis on saatnud Euroopa kodanikualgatust GMOde kohta (üle miljoni allkirja), ning sooviks teada saada, kuidas kavatsetakse kõnealune algatus kaasata käimasolevasse arutellu.

Brüssel, 28. jaanuar 2011

Regioonide Komitee president

Mercedes BRESSO

---