# Europos Sąjungos C 104/2011

| | ISSN 1725-521X
  doi:10.3000/1725521X.C_2011.104.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 104 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 54 tomas2011m. balandžio 2d. |

ISSN 1725-521X

doi:10.3000/1725521X.C_2011.104.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 104

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

54 tomas2011m. balandžio 2d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | NUOMONĖS |
| | Regionų komitetas |
| | 88-oji plenarinė sesija, 2011 m. sausio 27, 28 d. |
| 2011/C 104/01 | Regionų komiteto perspektyvinė nuomonė Vietinio maisto sistemos | 1 |
| 2011/C 104/02 | Regionų komiteto nuomonė savo iniciatyva Naujos ETBG reglamento persvarstymo perspektyvos | 7 |
| 2011/C 104/03 | Regionų komiteto nuomonė Turistų lankomiausias žemynas – Europa. Nauja turizmo politika | 13 |
| 2011/C 104/04 | Regionų komiteto nuomonė Vietos ir regionų valdžia Azerbaidžane bei Azerbaidžano ir ES bendradarbiavimo plėtojimas | 18 |
| 2011/C 104/05 | Regionų komiteto nuomonė Mokslinių tyrimų bendrųjų programų įgyvendinimo paprastinimas | 21 |
| 2011/C 104/06 | Regionų komiteto nuomonė Judus jaunimas | 26 |
| 2011/C 104/07 | Regionų komiteto nuomonė Europos kinas skaitmeniniame amžiuje | 31 |
| 2011/C 104/08 | Regionų komiteto nuomonė Biomasės darnumas | 35 |
| 2011/C 104/09 | Regionų komiteto nuomonė Adekvačios, tvarios ir saugios Europos pensijų sistemos | 39 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

NUOMONĖS

Regionų komitetas

88-oji plenarinė sesija, 2011 m. sausio 27, 28 d.

2011/C 104/01

Regionų komiteto perspektyvinė nuomonė Vietinio maisto sistemos

1

2011/C 104/02

Regionų komiteto nuomonė savo iniciatyva Naujos ETBG reglamento persvarstymo perspektyvos

7

2011/C 104/03

Regionų komiteto nuomonė Turistų lankomiausias žemynas – Europa. Nauja turizmo politika

13

2011/C 104/04

Regionų komiteto nuomonė Vietos ir regionų valdžia Azerbaidžane bei Azerbaidžano ir ES bendradarbiavimo plėtojimas

18

2011/C 104/05

Regionų komiteto nuomonė Mokslinių tyrimų bendrųjų programų įgyvendinimo paprastinimas

21

2011/C 104/06

Regionų komiteto nuomonė Judus jaunimas

26

2011/C 104/07

Regionų komiteto nuomonė Europos kinas skaitmeniniame amžiuje

31

2011/C 104/08

Regionų komiteto nuomonė Biomasės darnumas

35

2011/C 104/09

Regionų komiteto nuomonė Adekvačios, tvarios ir saugios Europos pensijų sistemos

39

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | Regionų komitetas |
| | 88-oji plenarinė sesija, 2011 m. sausio 27, 28 d. |
| 2011/C 104/10 | Regionų komiteto nuomonė Iš dalies pakeistas pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1290/2005 ir (EB) Nr. 1234/2007 dėl maisto skirstymo labiausiai nepasiturintiems Sąjungos asmenims | 44 |
| 2011/C 104/11 | Regionų komiteto nuomonė Integruotos jūrų politikos vystymas ir jūrų pažinimas 2020 m. | 47 |
| 2011/C 104/12 | Regionų komiteto nuomonė Bendra Europos geležinkelių erdvė | 53 |
| 2011/C 104/13 | Regionų komiteto nuomonės projektas Valstybių narių teisė spręsti dėl genetiškai modifikuotų kultūrų auginimo savo teritorijoje | 62 |

III   Parengiamieji aktai

Regionų komitetas

88-oji plenarinė sesija, 2011 m. sausio 27, 28 d.

2011/C 104/10

Regionų komiteto nuomonė Iš dalies pakeistas pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1290/2005 ir (EB) Nr. 1234/2007 dėl maisto skirstymo labiausiai nepasiturintiems Sąjungos asmenims

44

2011/C 104/11

Regionų komiteto nuomonė Integruotos jūrų politikos vystymas ir jūrų pažinimas 2020 m.

47

2011/C 104/12

Regionų komiteto nuomonė Bendra Europos geležinkelių erdvė

53

2011/C 104/13

Regionų komiteto nuomonės projektas Valstybių narių teisė spręsti dėl genetiškai modifikuotų kultūrų auginimo savo teritorijoje

62

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

NUOMONĖS

Regionų komitetas

88-oji plenarinė sesija, 2011 m. sausio 27, 28 d.

| 2.4.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 104/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 104/1

---

Regionų komiteto perspektyvinė nuomonė „Vietinio maisto sistemos“

2011/C 104/01

REGIONŲ KOMITETAS laikosi nuomonės, kad

| — | vietinio maisto sistemos naudingos vietos ir regionų ekonomikai. Šios sistemos itin svarbios mažiau palankiose ūkininkauti vietovėse. Jos skatina išnaudoti vietos potencialą ir padeda gerinti nežinomų ir dažnai apleistų teritorijų įvaizdį, |
| --- | --- |

—

vietinio maisto sistemos naudingos vietos ir regionų ekonomikai. Šios sistemos itin svarbios mažiau palankiose ūkininkauti vietovėse. Jos skatina išnaudoti vietos potencialą ir padeda gerinti nežinomų ir dažnai apleistų teritorijų įvaizdį,

| — | dėl trumpų platinimo kanalų vartotojų ir gamintojų ryšiai tampa glaudesni. Užmezgami pasitikėjimu grindžiami santykiai ir vartotojams sudaroma galimybė lengvai atsekti produktus. Taip pat sukuriamas pagrindinis nepriklausomo apsirūpinimo maistu lygis, |
| --- | --- |

—

dėl trumpų platinimo kanalų vartotojų ir gamintojų ryšiai tampa glaudesni. Užmezgami pasitikėjimu grindžiami santykiai ir vartotojams sudaroma galimybė lengvai atsekti produktus. Taip pat sukuriamas pagrindinis nepriklausomo apsirūpinimo maistu lygis,

| — | vietinio maisto sistemos teikia ekologinę naudą, nes gamybos sistemos yra tvaresnės, |
| --- | --- |

—

vietinio maisto sistemos teikia ekologinę naudą, nes gamybos sistemos yra tvaresnės,

| — | Europos Komisija turėtų:






  1. | pasiūlyti valstybėms narėms apsvarstyti į jų kaimo plėtros strategiją įtrauktinus vietinio maisto sistemų plėtotės tikslus, kuriuos įgyvendinti turėtų vietos ir regionų valdžios institucijos, remiamos ES ir nacionalinių valdžios institucijų; |
| --- | --- | --- |

—

Europos Komisija turėtų:

1.

pasiūlyti valstybėms narėms apsvarstyti į jų kaimo plėtros strategiją įtrauktinus vietinio maisto sistemų plėtotės tikslus, kuriuos įgyvendinti turėtų vietos ir regionų valdžios institucijos, remiamos ES ir nacionalinių valdžios institucijų;

| 2. | patvirtinti „vietinių maisto produktų“ ir „vietinio maisto sistemų“ apibrėžtis, sukurti naują ženklą, nustatyti bendrą simbolinę ir struktūrinę vietinių produktų tapatybę ir įtraukti juos į Žemės ūkio produktų kokybės politikos reglamentą; |
| --- | --- |

2.

patvirtinti „vietinių maisto produktų“ ir „vietinio maisto sistemų“ apibrėžtis, sukurti naują ženklą, nustatyti bendrą simbolinę ir struktūrinę vietinių produktų tapatybę ir įtraukti juos į Žemės ūkio produktų kokybės politikos reglamentą;

| 3. | sukurti registruotų vietinių produktų tiesioginės rinkodaros schemą, kurią valstybės narės taikytų vietos ir regionų valdžios institucijų lygmeniu; |
| --- | --- |

3.

sukurti registruotų vietinių produktų tiesioginės rinkodaros schemą, kurią valstybės narės taikytų vietos ir regionų valdžios institucijų lygmeniu;

| 4. | ištirti, ar Direktyvos 2004/18/EB 26 straipsnį dėl viešojo pirkimo sutarčių sudarymo tvarkos derinimo būtų galima iš dalies pakeisti, kad konkursuose dėl maisto tiekimo, pavyzdžiui, mokykloms, slaugos namams ir viešosioms įstaigoms, sąvoka „pagaminta vietoje“ taptų standartiniu atrankos kriterijumi. |
| --- | --- |

4.

ištirti, ar Direktyvos 2004/18/EB 26 straipsnį dėl viešojo pirkimo sutarčių sudarymo tvarkos derinimo būtų galima iš dalies pakeisti, kad konkursuose dėl maisto tiekimo, pavyzdžiui, mokykloms, slaugos namams ir viešosioms įstaigoms, sąvoka „pagaminta vietoje“ taptų standartiniu atrankos kriterijumi.

| Pranešėja | : | Lenie Dwarshuis – Van De Beek (NL / LDAE), Pietų Olandijos provincijos vykdomosios tarybos narė |
| --- | --- | --- |

Pranešėja

:

Lenie Dwarshuis – Van De Beek (NL / LDAE), Pietų Olandijos provincijos vykdomosios tarybos narė

REGIONŲ KOMITETAS

I.   UŽDAVINIAI IR TIKSLAI

atsižvelgdamas į tai, kad pranešimo „Vietinio maisto sistemos“ tema turėtų būti nagrinėjama platesniame kontekste, norėtų pabrėžti, kad

Maisto ir žemės ūkio ryšys su strategija „Europa 2020“

| 1. | pasauliui šiuo metu kyla įvairių ir didelių iššūkių: spartus gyventojų skaičiaus didėjimas, didėjančios išlaidos ir klimato kaita; |
| --- | --- |

1.

pasauliui šiuo metu kyla įvairių ir didelių iššūkių: spartus gyventojų skaičiaus didėjimas, didėjančios išlaidos ir klimato kaita;

| 2. | be šių iššūkių dar kyla grėsmė, kad pasaulis pritrūks maisto, pašarų, iškastinės energijos, žaliavų, pluošto ir gėlo vandens, didėja dirvožemio degradacija, mažėja biologinė įvairovė, didėja finansų rinkos žlugimo, politinės pusiausvyros sutrikimo ir ginkluotų konfliktų rizika; |
| --- | --- |

2.

be šių iššūkių dar kyla grėsmė, kad pasaulis pritrūks maisto, pašarų, iškastinės energijos, žaliavų, pluošto ir gėlo vandens, didėja dirvožemio degradacija, mažėja biologinė įvairovė, didėja finansų rinkos žlugimo, politinės pusiausvyros sutrikimo ir ginkluotų konfliktų rizika;

| 3. | be to, didelę įtaką aprūpinimui maistu daro pasaulinis gyventojų kraustymasis iš kaimų į didmiesčius, naujų maisto gamybos vietų plėtra visame pasaulyje, gamtinių teritorijų paskirties keitimas jose sukuriant naujas gamybos vietas, naujų gamybos metodų vystymas ir maisto gamybos vietų praradimas dėl biokuro gamybos ir miestų plėtimosi; |
| --- | --- |

3.

be to, didelę įtaką aprūpinimui maistu daro pasaulinis gyventojų kraustymasis iš kaimų į didmiesčius, naujų maisto gamybos vietų plėtra visame pasaulyje, gamtinių teritorijų paskirties keitimas jose sukuriant naujas gamybos vietas, naujų gamybos metodų vystymas ir maisto gamybos vietų praradimas dėl biokuro gamybos ir miestų plėtimosi;

| 4. | apskaičiuota, kad visame pasaulyje 80 proc. maisto dabar pagaminama ir parduodama vietoje. Europos Sąjungoje vietoje pagaminama ir parduodama maždaug 20 proc. maisto. |
| --- | --- |

4.

apskaičiuota, kad visame pasaulyje 80 proc. maisto dabar pagaminama ir parduodama vietoje. Europos Sąjungoje vietoje pagaminama ir parduodama maždaug 20 proc. maisto.

Europos žemės ūkio modelis

| 5. | nebėra bendro Europos žemės ūkio modelio, Europos žemės ūkio sistemai būdinga formų įvairovė ir tai didžiulis jos turtas; |
| --- | --- |

5.

nebėra bendro Europos žemės ūkio modelio, Europos žemės ūkio sistemai būdinga formų įvairovė ir tai didžiulis jos turtas;

| 6. | kad pliuralistinis modelis veiktų kuo geriau, būtina stiprinti žemės ūkio ir vartotojų lūkesčių ryšį, taip pat ūkiuose gaminamos produkcijos ir vietos, regiono ar tarptautinių rinkų ryšį; |
| --- | --- |

6.

kad pliuralistinis modelis veiktų kuo geriau, būtina stiprinti žemės ūkio ir vartotojų lūkesčių ryšį, taip pat ūkiuose gaminamos produkcijos ir vietos, regiono ar tarptautinių rinkų ryšį;

| 7. | svarbus dalykas, kuriam pliuralistiniame modelyje neskirta pakankamai vietos, – vietinio maisto sistema. Jai reikia profesionalios, struktūrinės ir novatoriškos paramos; |
| --- | --- |

7.

svarbus dalykas, kuriam pliuralistiniame modelyje neskirta pakankamai vietos, – vietinio maisto sistema. Jai reikia profesionalios, struktūrinės ir novatoriškos paramos;

Europos tikslai žemės ūkio srityje

| 8. | svarbiausias Europos žemės ūkio tikslas – gaminti ir tiekti maistą valstybių narių gyventojams atsižvelgiant į poreikį užtikrinti sąžiningą konkurenciją ir aplinkos apsaugą, taip pat užtikrinti, kad būtų laikomasi kitų reikalaujamų maisto saugos, kokybės ir įperkamumo standartų; |
| --- | --- |

8.

svarbiausias Europos žemės ūkio tikslas – gaminti ir tiekti maistą valstybių narių gyventojams atsižvelgiant į poreikį užtikrinti sąžiningą konkurenciją ir aplinkos apsaugą, taip pat užtikrinti, kad būtų laikomasi kitų reikalaujamų maisto saugos, kokybės ir įperkamumo standartų;

| 9. | ateityje žemės ūkyje ir maisto tiekimo srityje būtina taupiau naudoti vandenį ir iškastinį kurą, naudoti mažiau trąšų ir fitosanitarinių produktų, siekti didesnės įvairovės ir sumaniau kurti lauko kultūrų auginimo, gyvulininkystės, organinių atliekų tvarkymo, liekamosios energijos ir atsinaujinančiosios energijos gamybos sinergiją; |
| --- | --- |

9.

ateityje žemės ūkyje ir maisto tiekimo srityje būtina taupiau naudoti vandenį ir iškastinį kurą, naudoti mažiau trąšų ir fitosanitarinių produktų, siekti didesnės įvairovės ir sumaniau kurti lauko kultūrų auginimo, gyvulininkystės, organinių atliekų tvarkymo, liekamosios energijos ir atsinaujinančiosios energijos gamybos sinergiją;

| 10. | gamintojai turi turėti galimybių tinkamai pragyventi iš savo produkcijos, tačiau dabartinėje sistemoje nėra įtakos maisto tiekimo grandinėje, maisto kainų ir reikiamų maržų pusiausvyros; |
| --- | --- |

10.

gamintojai turi turėti galimybių tinkamai pragyventi iš savo produkcijos, tačiau dabartinėje sistemoje nėra įtakos maisto tiekimo grandinėje, maisto kainų ir reikiamų maržų pusiausvyros;

| 11. | įgyvendinant bendrą žemės ūkio politiką po 2013 m. reikia subalansuoti paramą užimtumui ir žemės ūkio veiklos išsaugojimui visuose Europos dirbamos žemės plotuose, kartu ypatingą dėmesį skirti pažeidžiamoms vietovėms ir priemiesčio teritorijoms; todėl reikia palankiai vertinti dėmesį teritorijoms, kurį skyrė Komisija nustatydama naujus prioritetus dėl BŽŪP artėjant 2020 m.; |
| --- | --- |

11.

įgyvendinant bendrą žemės ūkio politiką po 2013 m. reikia subalansuoti paramą užimtumui ir žemės ūkio veiklos išsaugojimui visuose Europos dirbamos žemės plotuose, kartu ypatingą dėmesį skirti pažeidžiamoms vietovėms ir priemiesčio teritorijoms; todėl reikia palankiai vertinti dėmesį teritorijoms, kurį skyrė Komisija nustatydama naujus prioritetus dėl BŽŪP artėjant 2020 m.;

| 12. | vietinio maisto sistemų plėtra labai svarbi vietos ir regionų valdžios institucijomis. Šių institucijų vaidmuo labai svarbus, kadangi jos nustato kaimo vietovių tvaraus ekonomikos vystymosi kryptis, jį skatiną ir remia visų pirma sudarydamos palankias sąlygas vietinėms maisto sistemoms. |
| --- | --- |

12.

vietinio maisto sistemų plėtra labai svarbi vietos ir regionų valdžios institucijomis. Šių institucijų vaidmuo labai svarbus, kadangi jos nustato kaimo vietovių tvaraus ekonomikos vystymosi kryptis, jį skatiną ir remia visų pirma sudarydamos palankias sąlygas vietinėms maisto sistemoms.

II.   VIETINIO MAISTO SISTEMŲ TEIKIAMA NAUDA

pabrėžia, kad

Vietinio maisto sistemų teikiama ekonominė nauda

| 13. | tema „Vietinio maisto sistemos“ – labai svarbi ir apima daug daugiau nei tik vietos iškovojimą naujam Europos vietinių produktų asortimentui šalia produktų, apie kurių kokybę jau plačiai žinoma; |
| --- | --- |

13.

tema „Vietinio maisto sistemos“ – labai svarbi ir apima daug daugiau nei tik vietos iškovojimą naujam Europos vietinių produktų asortimentui šalia produktų, apie kurių kokybę jau plačiai žinoma;

| 14. | vietinio maisto sistemos naudingos vietos ir regionų ekonomikai, nes žemės ūkyje ir maisto gamybos pramonėje, įskaitant perdirbimo, platinimo, rinkodaros ir pardavimo veiklą bei paslaugas, sukuriama darbo vietų. Šios sistemos itin svarbios atokiose kaimo vietovėse, priemiesčių teritorijose, kalnuotose, pažeidžiamose ir neturtingose vietovėse; šios sistemos skatina išnaudoti vietos potencialą ir padeda gerinti nežinomų ir dažnai apleistų teritorijų įvaizdį; |
| --- | --- |

14.

vietinio maisto sistemos naudingos vietos ir regionų ekonomikai, nes žemės ūkyje ir maisto gamybos pramonėje, įskaitant perdirbimo, platinimo, rinkodaros ir pardavimo veiklą bei paslaugas, sukuriama darbo vietų. Šios sistemos itin svarbios atokiose kaimo vietovėse, priemiesčių teritorijose, kalnuotose, pažeidžiamose ir neturtingose vietovėse; šios sistemos skatina išnaudoti vietos potencialą ir padeda gerinti nežinomų ir dažnai apleistų teritorijų įvaizdį;

| 15. | kai lėšos leidžiamos vietoje pagamintam maistui, jos lieka regione ir, palyginti su įprasta prekybos grandine, turi stiprų, tris kartus didesnį dauginamąjį poveikį bendruomenės regioninėms pajamoms; |
| --- | --- |

15.

kai lėšos leidžiamos vietoje pagamintam maistui, jos lieka regione ir, palyginti su įprasta prekybos grandine, turi stiprų, tris kartus didesnį dauginamąjį poveikį bendruomenės regioninėms pajamoms;

| 16. | investicijos į vietinio maisto sistemas leistų atsigauti ekonomikai neturtingose vietovėse, padidėtų vietos gamintojų pajamos, sustiprėtų suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimas, atsigautų verslas, būtų daugiau galimybių patekti į vietos rinkas, atsirastų daugiau darbo vietų, sumažėtų vietos lygmeniu teikiamų paslaugų savikaina ir išlaikymas, atpigtų maisto produktai; |
| --- | --- |

16.

investicijos į vietinio maisto sistemas leistų atsigauti ekonomikai neturtingose vietovėse, padidėtų vietos gamintojų pajamos, sustiprėtų suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimas, atsigautų verslas, būtų daugiau galimybių patekti į vietos rinkas, atsirastų daugiau darbo vietų, sumažėtų vietos lygmeniu teikiamų paslaugų savikaina ir išlaikymas, atpigtų maisto produktai;

Vietinio maisto sistemų teikiama socialinė nauda

| 17. | dėl trumpų platinimo kanalų vartotojų ir gamintojų ryšiai tampa glaudesni, didėja tarpusavio supratimas. Kadangi gamintojai asmeniškai vieni kitus pažįsta, užmezgami pasitikėjimu grindžiami santykiai ir vartotojams sudaroma galimybė lengvai atsekti produktus. Taip pat sukuriamas pagrindinis nepriklausomo apsirūpinimo maistu lygis; |
| --- | --- |

17.

dėl trumpų platinimo kanalų vartotojų ir gamintojų ryšiai tampa glaudesni, didėja tarpusavio supratimas. Kadangi gamintojai asmeniškai vieni kitus pažįsta, užmezgami pasitikėjimu grindžiami santykiai ir vartotojams sudaroma galimybė lengvai atsekti produktus. Taip pat sukuriamas pagrindinis nepriklausomo apsirūpinimo maistu lygis;

| 18. | siūlant vietinius produktus, turinčius autentiškų, tradicinių, originalių, tvarių, sezoninių ir kitokių vietoje vertinamų ypatybių, palaikoma socialinė sanglauda ir bendruomenės dvasia, bendruomenė skatinama elgtis taip, kad nekenktų aplinkai. Vietinių produktų pardavimo vietos, pavyzdžiui, tiesioginio pardavimo prekystaliai arba lauko turgavietės, vartotojams, gamintojams ir prekiautojams dažnai yra socialinės ir profesinės integracijos proceso grandis; |
| --- | --- |

18.

siūlant vietinius produktus, turinčius autentiškų, tradicinių, originalių, tvarių, sezoninių ir kitokių vietoje vertinamų ypatybių, palaikoma socialinė sanglauda ir bendruomenės dvasia, bendruomenė skatinama elgtis taip, kad nekenktų aplinkai. Vietinių produktų pardavimo vietos, pavyzdžiui, tiesioginio pardavimo prekystaliai arba lauko turgavietės, vartotojams, gamintojams ir prekiautojams dažnai yra socialinės ir profesinės integracijos proceso grandis;

| 19. | remiantis judėjimo „Lėtas maistas“ tvaraus maisto bendruomenių filosofija, vartotojai turi pagrindinę teisę į vietoje pagamintą, skanų ir sveiką maistą. Judėjimo pasekėjai taip pat tiki, kad tokios bendruomenės turėtų jungtis į pasaulinį tinklą. Parduodant vietinius produktus užtikrinama galimybė greitai įsigyti šviežių produktų, tai padeda gerinti visuomenės sveikatą, įvairinti mitybos įpročius ir išsaugoti visas organines maisto savybes (kurias sumažina ilgalaikio konservavimo sistemos); |
| --- | --- |

19.

remiantis judėjimo „Lėtas maistas“ tvaraus maisto bendruomenių filosofija, vartotojai turi pagrindinę teisę į vietoje pagamintą, skanų ir sveiką maistą. Judėjimo pasekėjai taip pat tiki, kad tokios bendruomenės turėtų jungtis į pasaulinį tinklą. Parduodant vietinius produktus užtikrinama galimybė greitai įsigyti šviežių produktų, tai padeda gerinti visuomenės sveikatą, įvairinti mitybos įpročius ir išsaugoti visas organines maisto savybes (kurias sumažina ilgalaikio konservavimo sistemos);

| 20. | išlaikant vietinio maisto gamybos pajėgumus pramoninėse šalyse, lengvėja aprūpinimas maistu visame pasaulyje. Plečiantis didmiesčio vietovėms, norint patenkinti maisto paklausą reikėtų plėsti vietinio maisto gamybą ar net maistą gaminti mieste; |
| --- | --- |

20.

išlaikant vietinio maisto gamybos pajėgumus pramoninėse šalyse, lengvėja aprūpinimas maistu visame pasaulyje. Plečiantis didmiesčio vietovėms, norint patenkinti maisto paklausą reikėtų plėsti vietinio maisto gamybą ar net maistą gaminti mieste;

Vietinio maisto sistemų teikiama ekologinė nauda

| 21. | vietinio maisto sistemos teikia ekologinę naudą, nes gamybos sistemos yra tvaresnės, o išorinis transporto poveikis (maisto mylios) mažesnis; be to, galima sukurti žiedines sistemas, pagrįstas organinėmis atliekomis, likučiais ir atsinaujinančia energija; |
| --- | --- |

21.

vietinio maisto sistemos teikia ekologinę naudą, nes gamybos sistemos yra tvaresnės, o išorinis transporto poveikis (maisto mylios) mažesnis; be to, galima sukurti žiedines sistemas, pagrįstas organinėmis atliekomis, likučiais ir atsinaujinančia energija;

| 22. | kiekvienam maisto produktui skaičiuojamos „maisto mylios“, t. y. kelionėje iš vietos gamintojo vietovės pas vartotoją išmetamas tam tikras anglies dioksido kiekis. Tai taikytina ir šviežiam, ir perdirbtam maistui (ar jo sudedamosioms dalims). Vietinio maisto sistemos padeda mažinti bendruomenės maisto mylias; |
| --- | --- |

22.

kiekvienam maisto produktui skaičiuojamos „maisto mylios“, t. y. kelionėje iš vietos gamintojo vietovės pas vartotoją išmetamas tam tikras anglies dioksido kiekis. Tai taikytina ir šviežiam, ir perdirbtam maistui (ar jo sudedamosioms dalims). Vietinio maisto sistemos padeda mažinti bendruomenės maisto mylias;

| 23. | vietinis maisto produktas turėtų turėti mažesnį anglies pėdsaką negu panašus atvežtinis produktas. Anglies pėdsaką galima apskaičiuoti atliekant produkto gyvavimo ciklo analizę (GCA); |
| --- | --- |

23.

vietinis maisto produktas turėtų turėti mažesnį anglies pėdsaką negu panašus atvežtinis produktas. Anglies pėdsaką galima apskaičiuoti atliekant produkto gyvavimo ciklo analizę (GCA);

| 24. | gamintojai, veikdami vietinio maisto sistemoje, labiau linkę produkto išskirtinumą sieti su vietos vartotojų lūkesčiais. Toks išskirtinumas gali būti tvari gamyba, ekologiška produkcija ar kartu teikiamos ekologiškos paslaugos; |
| --- | --- |

24.

gamintojai, veikdami vietinio maisto sistemoje, labiau linkę produkto išskirtinumą sieti su vietos vartotojų lūkesčiais. Toks išskirtinumas gali būti tvari gamyba, ekologiška produkcija ar kartu teikiamos ekologiškos paslaugos;

| 25. | Vietos lygmens realizavimo rinkų, skirtų labai mažo kiekio arba specifinių skonio savybių turintiems produktams, kūrimas gali padėti išsaugoti biologinę įvairovę ir skatinti plėtoti vaisių ir daržovių, taip pat nykstančias gyvūnų rūšis; |
| --- | --- |

25.

Vietos lygmens realizavimo rinkų, skirtų labai mažo kiekio arba specifinių skonio savybių turintiems produktams, kūrimas gali padėti išsaugoti biologinę įvairovę ir skatinti plėtoti vaisių ir daržovių, taip pat nykstančias gyvūnų rūšis;

| 26. | vietinio maisto sistemos šiais laikais gali būti siejamos su žiedinėmis ekonomikos sistemomis ir kitomis regioninėmis problemomis, pavyzdžiui, organinių atliekų tvarkymu, vandentvarka, pakartotiniu gamybos atlieku panaudojimu (pavyzdžiui, šildymui) ir atsinaujinančiąja energija; |
| --- | --- |

26.

vietinio maisto sistemos šiais laikais gali būti siejamos su žiedinėmis ekonomikos sistemomis ir kitomis regioninėmis problemomis, pavyzdžiui, organinių atliekų tvarkymu, vandentvarka, pakartotiniu gamybos atlieku panaudojimu (pavyzdžiui, šildymui) ir atsinaujinančiąja energija;

Vietinio maisto grandinės trūkumai

| 27. | vietinio maisto sistemos gali užtikrinti teisingas pajamas ūkininkams ir padėti atkurti įtakos maisto tiekimo grandinėje pusiausvyrą. Dėl globalizacijos ir padidėjusios maisto platinimo koncentracijos skirtingai didėjant gamybos sąnaudoms (3,6 proc. per metus nuo 1996 m.), vartotojų kainoms (3,3 proc. per metus) ir kainoms, kurios tenka ūkininkams (2,1 proc. per metus), reikėtų sistemų, kurios galėtų padidinti ūkininkų įtaką derybose. Galbūt tai galėtų būti trumpos platinimo grandinės; |
| --- | --- |

27.

vietinio maisto sistemos gali užtikrinti teisingas pajamas ūkininkams ir padėti atkurti įtakos maisto tiekimo grandinėje pusiausvyrą. Dėl globalizacijos ir padidėjusios maisto platinimo koncentracijos skirtingai didėjant gamybos sąnaudoms (3,6 proc. per metus nuo 1996 m.), vartotojų kainoms (3,3 proc. per metus) ir kainoms, kurios tenka ūkininkams (2,1 proc. per metus), reikėtų sistemų, kurios galėtų padidinti ūkininkų įtaką derybose. Galbūt tai galėtų būti trumpos platinimo grandinės;

Su vietiniais produktais susijusi dabartinė politika

| 28. | Europos Sąjungos žemės ūkio produktų kokybės politikoje yra kokybės sistemoms taikomų kriterijų, kuriuos atitinkantys gamintojai gali užregistruoti saugomą kilmės vietos nuorodą (SKVN), saugomą geografinę nuorodą (SGN), garantuotą tradicinį gaminį (GTG) ar ekologinio ūkininkavimo ženklą. Šių kategorijų produktams yra sukurti ženklai. Šie ženklai gali būti dedami tik ant registruotų produktų siekiant paremti rinkodaros tikslus ir padėti apsaugoti prekės ženklus. Tokie produktai paprastai platinami dideliais kiekiais, ne vienu kanalu ir ne vienoje rinkoje; |
| --- | --- |

28.

Europos Sąjungos žemės ūkio produktų kokybės politikoje yra kokybės sistemoms taikomų kriterijų, kuriuos atitinkantys gamintojai gali užregistruoti saugomą kilmės vietos nuorodą (SKVN), saugomą geografinę nuorodą (SGN), garantuotą tradicinį gaminį (GTG) ar ekologinio ūkininkavimo ženklą. Šių kategorijų produktams yra sukurti ženklai. Šie ženklai gali būti dedami tik ant registruotų produktų siekiant paremti rinkodaros tikslus ir padėti apsaugoti prekės ženklus. Tokie produktai paprastai platinami dideliais kiekiais, ne vienu kanalu ir ne vienoje rinkoje;

| 29. | regionai, dabar ieškantys, ką turi vertingo tradicijų, gastronomijos ar žemės ūkio srityse, randa dešimtis ar net šimtus vietinių produktų, kuriuos būtų galima įtraukti į profesionalaus vietinio maisto sistemas, tačiau tie produktai nebūtų tinkami ženklinti kaip turintys SKVN, SGN, ekologinio ūkininkavimo ženklą ar esantys GTG, to ir nereikėtų, nors kai kurie produktai vėliau gal ir galėtų būti taip ženklinami. Reikėtų papildomos vietinių produktų rėmimo sistemos; |
| --- | --- |

29.

regionai, dabar ieškantys, ką turi vertingo tradicijų, gastronomijos ar žemės ūkio srityse, randa dešimtis ar net šimtus vietinių produktų, kuriuos būtų galima įtraukti į profesionalaus vietinio maisto sistemas, tačiau tie produktai nebūtų tinkami ženklinti kaip turintys SKVN, SGN, ekologinio ūkininkavimo ženklą ar esantys GTG, to ir nereikėtų, nors kai kurie produktai vėliau gal ir galėtų būti taip ženklinami. Reikėtų papildomos vietinių produktų rėmimo sistemos;

III.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

atkreipia dėmesį į tai, kad

Ankstesnės konsultacijos dėl vietinių maisto produktų

| 30. | 1996 m. rugsėjo 18 d. Regionų komiteto nuomonėje „Vietinių maisto produktų rėmimas ir skatinimas – regionų kozirių korta“ (1) buvo pateikta rekomendacijų dėl vietinių maisto produktų, ir dauguma tų rekomendacijų dar ir dabar aktualios; |
| --- | --- |

30.

1996 m. rugsėjo 18 d. Regionų komiteto nuomonėje „Vietinių maisto produktų rėmimas ir skatinimas – regionų kozirių korta“ (1) buvo pateikta rekomendacijų dėl vietinių maisto produktų, ir dauguma tų rekomendacijų dar ir dabar aktualios;

| 31. | labai apgailestauja, kad Europos Komisijos teisės aktų pasiūlymai dėl žemės ūkio produktų kokybės politikos atsilieka nuo pradinio projekto dviem Regionų komitetui esminiais klausimais, susijusiais su vietos produktų propagavimu: kalnų vietovių žemės ūkio produktų ženklinimas ir tiesioginė smulkių gamintojų produktų prekyba vietos rinkoje; |
| --- | --- |

31.

labai apgailestauja, kad Europos Komisijos teisės aktų pasiūlymai dėl žemės ūkio produktų kokybės politikos atsilieka nuo pradinio projekto dviem Regionų komitetui esminiais klausimais, susijusiais su vietos produktų propagavimu: kalnų vietovių žemės ūkio produktų ženklinimas ir tiesioginė smulkių gamintojų produktų prekyba vietos rinkoje;

Sąvokų apibrėžtys

| 32. | reikia bendros „vietinio maisto produkto“ apibrėžties. Kadangi visas maistas gaminamas ar perdirbamas vietoje, reikia apibrėžti skiriamąsias savybes ir ypatybes. Norint išvengti sudėtingų registravimo ir kontrolės procedūrų, šios apibrėžtys turi būti aiškios ir paprastos; |
| --- | --- |

32.

reikia bendros „vietinio maisto produkto“ apibrėžties. Kadangi visas maistas gaminamas ar perdirbamas vietoje, reikia apibrėžti skiriamąsias savybes ir ypatybes. Norint išvengti sudėtingų registravimo ir kontrolės procedūrų, šios apibrėžtys turi būti aiškios ir paprastos;

| 33. | vietinis maisto produktas:






  1. | gaminamas vietoje ar regione; |
| --- | --- | --- |

33.

vietinis maisto produktas:

1.

gaminamas vietoje ar regione;

| 2. | padeda įgyvendinti vietos ar regiono kaimo plėtros strategiją; |
| --- | --- |

2.

padeda įgyvendinti vietos ar regiono kaimo plėtros strategiją;

| 3. | parduodamas vartotojams per , palankesnę ir veiksmingesnę , t. y. neturi būti daugiau grandžių negu: a) gamintojas ar vietoje įsisteigusi gamintojų organizacija, b) šalis, atsakinga už pasiūlos ir paklausos derinimą, ar tokių šalių kooperatyvai ir c) vartotojas; |
| --- | --- |

3.

parduodamas vartotojams per , palankesnę ir veiksmingesnę , t. y. neturi būti daugiau grandžių negu: a) gamintojas ar vietoje įsisteigusi gamintojų organizacija, b) šalis, atsakinga už pasiūlos ir paklausos derinimą, ar tokių šalių kooperatyvai ir c) vartotojas;

| 4. | gali būti parduodamas parduotuvėje arba lauko turgavietėje pagal vietos sutartį, bet produktas, paženklintas kaip vietinis maistas, negali būti parduodamas mažmeniniam centriniam supirkimo padaliniui; |
| --- | --- |

4.

gali būti parduodamas parduotuvėje arba lauko turgavietėje pagal vietos sutartį, bet produktas, paženklintas kaip vietinis maistas, negali būti parduodamas mažmeniniam centriniam supirkimo padaliniui;

| 5. | vartotojams siūlomas dėl vienos ar kelių , pavyzdžiui, skonio, šviežumo, labai geros kokybės, kultūrinės motyvacijos, vietos tradicijų, gaminimo tik toje vietovėje, gyvūnų gerovės, nekenkimo aplinkai, sveikatos aspektų ar tvarios gamybos; |
| --- | --- |

5.

vartotojams siūlomas dėl vienos ar kelių , pavyzdžiui, skonio, šviežumo, labai geros kokybės, kultūrinės motyvacijos, vietos tradicijų, gaminimo tik toje vietovėje, gyvūnų gerovės, nekenkimo aplinkai, sveikatos aspektų ar tvarios gamybos;

| 6. | parduodamas arčiau vartotojų atsižvelgiant į palankumą ir veiksmingumą: atstumo kintamieji gali skirtis priklausomai nuo produkto, regiono ir aplinkybių, tačiau turi būti užduodamas vienas svarbus klausimas: ar pardavimo vieta yra artimiausia vieta iki kurios vartotojas gali nuvykti (atstumas gali svyruoti nuo 1 iki 50 km); |
| --- | --- |

6.

parduodamas arčiau vartotojų atsižvelgiant į palankumą ir veiksmingumą: atstumo kintamieji gali skirtis priklausomai nuo produkto, regiono ir aplinkybių, tačiau turi būti užduodamas vienas svarbus klausimas: ar pardavimo vieta yra artimiausia vieta iki kurios vartotojas gali nuvykti (atstumas gali svyruoti nuo 1 iki 50 km);

| 7. | susijęs ; |
| --- | --- |

7.

susijęs ;

| 34. | gali būti tokios minėtos trumpiausios grandinės kategorijos:






  — | gamintojai–vartotojai, kai vartotojai patys ką nors augina, |
| --- | --- | --- |

34.

gali būti tokios minėtos trumpiausios grandinės kategorijos:

—

gamintojai–vartotojai, kai vartotojai patys ką nors augina,

| — | gamintojų ir vartotojų partnerystė, kai su gamyba susijusi rizika ir nauda tenka ne tik gamintojui (-ams), bet ir vartotojams, o tiesioginis produkto pardavimas reglamentuojamas rašytiniu susitarimu, |
| --- | --- |

—

gamintojų ir vartotojų partnerystė, kai su gamyba susijusi rizika ir nauda tenka ne tik gamintojui (-ams), bet ir vartotojams, o tiesioginis produkto pardavimas reglamentuojamas rašytiniu susitarimu,

| — | gamintojai, tiesiogiai parduodantys vartotojams be preliminarių abiejų kategorijų susitarimų; taip yra tuo atveju, kai prekiaujama ūkininkų turguose, nuolatinėse arba laikinose lauko turgavietėse ir ūkiuose esančiose parduotuvėse, |
| --- | --- |

—

gamintojai, tiesiogiai parduodantys vartotojams be preliminarių abiejų kategorijų susitarimų; taip yra tuo atveju, kai prekiaujama ūkininkų turguose, nuolatinėse arba laikinose lauko turgavietėse ir ūkiuose esančiose parduotuvėse,

| — | gamintojai, parduodantys vietos pardavimo taškuose ar kolektyvinės prekybos vietose, įskaitant ir naujas prekybos priemones, pavyzdžiui, prekybos internetu svetainės; taip sudaromos galimybės produkciją galutiniams vartotojams pristatyti tiesiogiai ir paprastesniais negu tradiciniai kanalai būdais; |
| --- | --- |

—

gamintojai, parduodantys vietos pardavimo taškuose ar kolektyvinės prekybos vietose, įskaitant ir naujas prekybos priemones, pavyzdžiui, prekybos internetu svetainės; taip sudaromos galimybės produkciją galutiniams vartotojams pristatyti tiesiogiai ir paprastesniais negu tradiciniai kanalai būdais;

| 35. | vietinio maisto sistema:






  1. | sistema „verslas vartotojams“; |
| --- | --- | --- |

35.

vietinio maisto sistema:

1.

sistema „verslas vartotojams“;

| 2. | susideda iš produktų, kurie gaminami vietoje – savo regione arba regione, priklausančiam regionų kooperatyvui; |
| --- | --- |

2.

susideda iš produktų, kurie gaminami vietoje – savo regione arba regione, priklausančiam regionų kooperatyvui;

| 3. | yra tarpusavyje susijusių procesų grupė, jungianti gamintojus su a) vartotojais ir b) visuomene, t. y. aplinka ir regiono ekonomika; |
| --- | --- |

3.

yra tarpusavyje susijusių procesų grupė, jungianti gamintojus su a) vartotojais ir b) visuomene, t. y. aplinka ir regiono ekonomika;

| 4. | susideda iš kelių sudedamųjų dalių keliais lygmenimis – nuo ūkio iki tarpregioninio lygmens – ir apima maisto produktų gamybą ir perdirbimą, prekybą ir reklamavimą, prekės ženklų kūrimą ir ženklinimą, vartotojų ir visuomenės įtraukimą, susijusių viešųjų gėrybių teikimą, platinimą ir vežimą, sveikatos ir maisto saugos priemones, atliekų tvarkymą ir energijos valdymą, mokymą ir švietimą; |
| --- | --- |

4.

susideda iš kelių sudedamųjų dalių keliais lygmenimis – nuo ūkio iki tarpregioninio lygmens – ir apima maisto produktų gamybą ir perdirbimą, prekybą ir reklamavimą, prekės ženklų kūrimą ir ženklinimą, vartotojų ir visuomenės įtraukimą, susijusių viešųjų gėrybių teikimą, platinimą ir vežimą, sveikatos ir maisto saugos priemones, atliekų tvarkymą ir energijos valdymą, mokymą ir švietimą;

Vietinio maisto schemos ir vietinio maisto sistemų diegimas bei vystymas

| 36. | būsimose strateginėse kaimo plėtros gairėse Europos Komisija turėtų pasiūlyti valstybėms narėms apsvarstyti į jų kaimo plėtros strategiją įtrauktinus vietinio maisto sistemų plėtotės tikslus, kuriuos įgyvendinti turėtų vietos ir regionų valdžios institucijos, remiamos ES ir nacionalinių valdžios institucijų; |
| --- | --- |

36.

būsimose strateginėse kaimo plėtros gairėse Europos Komisija turėtų pasiūlyti valstybėms narėms apsvarstyti į jų kaimo plėtros strategiją įtrauktinus vietinio maisto sistemų plėtotės tikslus, kuriuos įgyvendinti turėtų vietos ir regionų valdžios institucijos, remiamos ES ir nacionalinių valdžios institucijų;

| 37. | vietinio maisto sistema geriausiai veikia, kai yra partnerystė, taigi reikėtų skatinti kurti partnerystę, įskaitant vartotojų lygiu; |
| --- | --- |

37.

vietinio maisto sistema geriausiai veikia, kai yra partnerystė, taigi reikėtų skatinti kurti partnerystę, įskaitant vartotojų lygiu;

| 38. | vietinio maisto sistema gali būti sėkmingai plėtojama tik išsamiau ir integruočiau ją laikant platesnės vietos ar regioninės plėtros procesų dalimi, ir kai ji yra neatskiriama aktyvios vietos ir regionų valdžios institucijų politikos, įskaitant teritorijų planavimo politiką, dalis. Norint vietos ir regionų valdžios institucijas paremti šioje srityje, būtų gerai parengti pavyzdinę strategiją ir pavyzdinį planą. Ši sistema galėtų apimti ypatingą miestų spaudimą patiriančių zonų žemės naudojimo planavimo strategiją, kad šiose zonose būtų skatinami įsikurti nauji gamintojai; |
| --- | --- |

38.

vietinio maisto sistema gali būti sėkmingai plėtojama tik išsamiau ir integruočiau ją laikant platesnės vietos ar regioninės plėtros procesų dalimi, ir kai ji yra neatskiriama aktyvios vietos ir regionų valdžios institucijų politikos, įskaitant teritorijų planavimo politiką, dalis. Norint vietos ir regionų valdžios institucijas paremti šioje srityje, būtų gerai parengti pavyzdinę strategiją ir pavyzdinį planą. Ši sistema galėtų apimti ypatingą miestų spaudimą patiriančių zonų žemės naudojimo planavimo strategiją, kad šiose zonose būtų skatinami įsikurti nauji gamintojai;

| 39. | vietos ir regionų valdžios institucijoms galėtų būti nustatyta atsakomybė už vietinių maisto produktų registracijos tvirtinimą: užregistruotus produktus jos leistų ženklinti kaip „Vietinį produktą“ ir stebėtų tuos produktus. Valdžios institucijos galėtų tai daryti glaudžiai bendradarbiaudamos su regionų suinteresuotaisiais subjektais, pavyzdžiui, LEADER grupe, ūkininkų organizacija ar prekybos rūmais. Rezultatus skelbti, stebėti ir atnaujinti galėtų Europos kaimo plėtros tinklas; |
| --- | --- |

39.

vietos ir regionų valdžios institucijoms galėtų būti nustatyta atsakomybė už vietinių maisto produktų registracijos tvirtinimą: užregistruotus produktus jos leistų ženklinti kaip „Vietinį produktą“ ir stebėtų tuos produktus. Valdžios institucijos galėtų tai daryti glaudžiai bendradarbiaudamos su regionų suinteresuotaisiais subjektais, pavyzdžiui, LEADER grupe, ūkininkų organizacija ar prekybos rūmais. Rezultatus skelbti, stebėti ir atnaujinti galėtų Europos kaimo plėtros tinklas;

| 40. | nepriklausomos stebėsenos sistemoje turėtų būti taikomi šie principai:






  — | kad būtų galima patekti į vietos produktų kokybės sistemą, reikėtų vertinti ir produkto, ir susijusios žemės ūkio bendrovės atitiktį reikalavimams, ir pageidautina, kad tokį vertinimą atliktų regioninė komisija, |
| --- | --- | --- |

40.

nepriklausomos stebėsenos sistemoje turėtų būti taikomi šie principai:

—

kad būtų galima patekti į vietos produktų kokybės sistemą, reikėtų vertinti ir produkto, ir susijusios žemės ūkio bendrovės atitiktį reikalavimams, ir pageidautina, kad tokį vertinimą atliktų regioninė komisija,

| — | techninės pagalbos ir gamintojų informavimo apie verslo galimybes ir prisijungimo prie sistemos technines sąlygas, |
| --- | --- |

—

techninės pagalbos ir gamintojų informavimo apie verslo galimybes ir prisijungimo prie sistemos technines sąlygas,

| — | turėtų būti atliekamas ne vienerių metų duomenų auditas, kad būtų galima reguliariai patikrinti visus produktus, įmones ir tiekimo grandinės partnerius, šią veiklą turėtų padėti vykdyti ir vartotojų asociacijos, |
| --- | --- |

—

turėtų būti atliekamas ne vienerių metų duomenų auditas, kad būtų galima reguliariai patikrinti visus produktus, įmones ir tiekimo grandinės partnerius, šią veiklą turėtų padėti vykdyti ir vartotojų asociacijos,

| — | patikrinus produktas gali būti pašalintas iš sistemos, |
| --- | --- |

—

patikrinus produktas gali būti pašalintas iš sistemos,

| — | tyčinis vartotojo klaidinimas turėtų būti laikomas pažeidimu; |
| --- | --- |

—

tyčinis vartotojo klaidinimas turėtų būti laikomas pažeidimu;

| 41. | vidaus rinkoje turi būti užtikrinta pripažintų produktų intelektinės nuosavybės apsauga, prireikus, turėtų įsikišti ir valstybės narės; |
| --- | --- |

41.

vidaus rinkoje turi būti užtikrinta pripažintų produktų intelektinės nuosavybės apsauga, prireikus, turėtų įsikišti ir valstybės narės;

| 42. | komerciniais tikslais naudojantis produkto reputacija ar ją neteisėtai pasisavinus, vietiniams maisto produktams turėtų būti leidžiama taikyti aukštesnio lygio apsaugą, kaip ir produktui, kuris turi SKVN, SGN, ekologinio ūkininkavimo ženklą ar yra GTG; |
| --- | --- |

42.

komerciniais tikslais naudojantis produkto reputacija ar ją neteisėtai pasisavinus, vietiniams maisto produktams turėtų būti leidžiama taikyti aukštesnio lygio apsaugą, kaip ir produktui, kuris turi SKVN, SGN, ekologinio ūkininkavimo ženklą ar yra GTG;

ES lygmeniu reikalingos priemonės

| 43. | administraciniu, finansiniu ir ekonominiu požiūriu daugelis yra suinteresuoti, kad būtų pasiūlyta nauja europinė priemonė, specialiai sukurta vietiniams maisto produktams nustatyti ir remti; |
| --- | --- |

43.

administraciniu, finansiniu ir ekonominiu požiūriu daugelis yra suinteresuoti, kad būtų pasiūlyta nauja europinė priemonė, specialiai sukurta vietiniams maisto produktams nustatyti ir remti;

| 44. | priemonės, kurių reikėtų imtis tipologijos požiūriu, yra šios:






  — | sukurti galimybių teikiančią aplinką, kurioje būtų tokių priemonių kaip teisės aktų rengimas, institucinis planavimas, politikos planavimas, moksliniai tyrimai, mokymas ir švietimas, |
| --- | --- | --- |

44.

priemonės, kurių reikėtų imtis tipologijos požiūriu, yra šios:

—

sukurti galimybių teikiančią aplinką, kurioje būtų tokių priemonių kaip teisės aktų rengimas, institucinis planavimas, politikos planavimas, moksliniai tyrimai, mokymas ir švietimas,

| — | dalyvauti tiekimo grandinėje naudojant šias priemones: sertifikavimas, rinkodara, reklamavimas, viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė ir viešieji pirkimai, |
| --- | --- |

—

dalyvauti tiekimo grandinėje naudojant šias priemones: sertifikavimas, rinkodara, reklamavimas, viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė ir viešieji pirkimai,

| — | rengti bandomuosius projektus ir (arba) plėsti veiklą remiant bandomąsias ir parodomąsias iniciatyvas, skleidžiant jas ir kartojant, |
| --- | --- |

—

rengti bandomuosius projektus ir (arba) plėsti veiklą remiant bandomąsias ir parodomąsias iniciatyvas, skleidžiant jas ir kartojant,

| — | teikti finansavimą iš Europos, nacionalinių, regioninių ar vietos fondų; |
| --- | --- |

—

teikti finansavimą iš Europos, nacionalinių, regioninių ar vietos fondų;

todėl

| 45. | ES turėtų patvirtinti „vietinių maisto produktų“ ir „vietinio maisto sistemų“ apibrėžtis; |
| --- | --- |

45.

ES turėtų patvirtinti „vietinių maisto produktų“ ir „vietinio maisto sistemų“ apibrėžtis;

| 46. | ES turėtų sukurti naują ženklą, nustatyti bendrą simbolinę ir struktūrinę vietinių produktų tapatybę ir įtraukti juos į Žemės ūkio produktų kokybės politikos reglamentą. ES ženklo naudojimas remiasi savanoriškumo principu. Esami valstybių narių ir regionų kokybės ženklai ir toliau galioja ir gali būti naudojami. Valstybės narės ir ateityje galės savo regionuose ar kituose administraciniuose vienetuose pačios įvesti kokybės ženklus; |
| --- | --- |

46.

ES turėtų sukurti naują ženklą, nustatyti bendrą simbolinę ir struktūrinę vietinių produktų tapatybę ir įtraukti juos į Žemės ūkio produktų kokybės politikos reglamentą. ES ženklo naudojimas remiasi savanoriškumo principu. Esami valstybių narių ir regionų kokybės ženklai ir toliau galioja ir gali būti naudojami. Valstybės narės ir ateityje galės savo regionuose ar kituose administraciniuose vienetuose pačios įvesti kokybės ženklus;

| 47. | ES galėtų paprašyti Europos kaimo plėtros tinklo sukurti internete veikiančią registruotų produktų duomenų bazę; |
| --- | --- |

47.

ES galėtų paprašyti Europos kaimo plėtros tinklo sukurti internete veikiančią registruotų produktų duomenų bazę;

| 48. | ES galėtų paprašyti Europos kaimo plėtros tinklo sukurti internete veikiančią esamų vietinio maisto sistemų duomenų bazę ir taip sudaryti galimybę suinteresuotosioms šalims registruoti geriausią praktiką; |
| --- | --- |

48.

ES galėtų paprašyti Europos kaimo plėtros tinklo sukurti internete veikiančią esamų vietinio maisto sistemų duomenų bazę ir taip sudaryti galimybę suinteresuotosioms šalims registruoti geriausią praktiką;

| 49. | ES galėtų sukurti registruotų vietinių produktų tiesioginės rinkodaros schemą, kurią valstybės narės taikytų vietos ir regionų valdžios institucijų lygmeniu. Ši schema turėtų apimti paramą vietinių maisto produktų reklamavimui ir galėtų būti priskirta pirmajai antrojo bendros žemės ūkio politikos ramsčio – kaimo plėtros politikos – ašiai; |
| --- | --- |

49.

ES galėtų sukurti registruotų vietinių produktų tiesioginės rinkodaros schemą, kurią valstybės narės taikytų vietos ir regionų valdžios institucijų lygmeniu. Ši schema turėtų apimti paramą vietinių maisto produktų reklamavimui ir galėtų būti priskirta pirmajai antrojo bendros žemės ūkio politikos ramsčio – kaimo plėtros politikos – ašiai;

| 50. | ES galėtų sukurti priemonę, skirtą padėti vietos ir regionų valdžios institucijoms, gamintojų asociacijoms ar gamintojų asociacijų kolektyvams pradėti naudotis vietinio maisto sistema, kartu galėtų būti remiama veikla, nurodyta siūlomose apibrėžtyse, įskaitant susijusias investicijas. Ši priemonė galėtų būti taikoma pagal kaimo plėtros politikos pirmąją ir (arba) trečiąją ašį ar LEADER programas; |
| --- | --- |

50.

ES galėtų sukurti priemonę, skirtą padėti vietos ir regionų valdžios institucijoms, gamintojų asociacijoms ar gamintojų asociacijų kolektyvams pradėti naudotis vietinio maisto sistema, kartu galėtų būti remiama veikla, nurodyta siūlomose apibrėžtyse, įskaitant susijusias investicijas. Ši priemonė galėtų būti taikoma pagal kaimo plėtros politikos pirmąją ir (arba) trečiąją ašį ar LEADER programas;

| 51. | ES taip pat galėtų suteikti galimybių vietinio maisto sistemas finansuoti ir iš kitų fondų, pavyzdžiui, Europos regioninės plėtros fondo, INTERREG, Europos socialinio fondo ir mokslinių tyrimų bendrųjų programų; |
| --- | --- |

51.

ES taip pat galėtų suteikti galimybių vietinio maisto sistemas finansuoti ir iš kitų fondų, pavyzdžiui, Europos regioninės plėtros fondo, INTERREG, Europos socialinio fondo ir mokslinių tyrimų bendrųjų programų;

| 52. | visai gamybai ir platinimui turėtų būti taikomi maisto teisės aktai ir privalomos higienos taisyklės, kad būtų užtikrinta vartotojų sveikata ir maisto sauga. Tačiau, kadangi vietiniai maisto produktai dažniausiai gaminami nepramoniniais būdais ar netaikant pramoninių metodų, galima būtų palaikyti ir alternatyvius sprendimus; |
| --- | --- |

52.

visai gamybai ir platinimui turėtų būti taikomi maisto teisės aktai ir privalomos higienos taisyklės, kad būtų užtikrinta vartotojų sveikata ir maisto sauga. Tačiau, kadangi vietiniai maisto produktai dažniausiai gaminami nepramoniniais būdais ar netaikant pramoninių metodų, galima būtų palaikyti ir alternatyvius sprendimus;

Viešųjų pirkimų potencialas

| 53. | ES viešieji pirkimai sudaro iki 16 proc. bendrojo vidaus produkto. Europos bendrijos steigimo sutarties (1997 m.) 6 straipsnyje reikalaujama į visą ES politiką įtraukti aplinkosaugos ir socialinius tikslus. Viešieji pirkimai kartu gali būti tvarūs, jei naudojami platesniems socialiniams, ekonominiams ir aplinkosaugos tikslams remti taip, kad tai duotų ilgalaikės naudos. Šiuo požiūriu vyriausybės didžiulė leidžiamoji galia galėtų būti panaudota kaip vietinio maisto sistemų plėtotės svertas; |
| --- | --- |

53.

ES viešieji pirkimai sudaro iki 16 proc. bendrojo vidaus produkto. Europos bendrijos steigimo sutarties (1997 m.) 6 straipsnyje reikalaujama į visą ES politiką įtraukti aplinkosaugos ir socialinius tikslus. Viešieji pirkimai kartu gali būti tvarūs, jei naudojami platesniems socialiniams, ekonominiams ir aplinkosaugos tikslams remti taip, kad tai duotų ilgalaikės naudos. Šiuo požiūriu vyriausybės didžiulė leidžiamoji galia galėtų būti panaudota kaip vietinio maisto sistemų plėtotės svertas;

| 54. | 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2004/18/EB dėl viešojo darbų, prekių ir paslaugų pirkimo sutarčių sudarymo tvarkos derinimo teigiama, kad visada reikia laikytis laisvo prekių judėjimo principo, o tai reiškia, kad vietos gamintojams negali būti sudaromos palankesnės sąlygos; |
| --- | --- |

54.

2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2004/18/EB dėl viešojo darbų, prekių ir paslaugų pirkimo sutarčių sudarymo tvarkos derinimo teigiama, kad visada reikia laikytis laisvo prekių judėjimo principo, o tai reiškia, kad vietos gamintojams negali būti sudaromos palankesnės sąlygos;

| 55. | tačiau direktyvoje leidžiama į kvietimus teikti pasiūlymus dėl viešųjų tiekimo sutarčių, kuriose gali būti nustatyti specialūs reikalavimai, pavyzdžiui, šviežumas ar gamybos sąlygos, įtraukti specialias sąlygas ir kriterijus; |
| --- | --- |

55.

tačiau direktyvoje leidžiama į kvietimus teikti pasiūlymus dėl viešųjų tiekimo sutarčių, kuriose gali būti nustatyti specialūs reikalavimai, pavyzdžiui, šviežumas ar gamybos sąlygos, įtraukti specialias sąlygas ir kriterijus;

| 56. | tuo pasinaudojus galima atrinkti vietos tiekėjus. Nepaisant to, Europos Komisijos prašoma ištirti, ar direktyvos 26 straipsnį būtų galima iš dalies pakeisti, kad konkursuose dėl maisto tiekimo, pavyzdžiui, mokykloms, slaugos namams ir viešosioms įstaigoms, sąvoka „pagamintas vietoje“ taptų standartiniu atrankos kriterijumi. |
| --- | --- |

56.

tuo pasinaudojus galima atrinkti vietos tiekėjus. Nepaisant to, Europos Komisijos prašoma ištirti, ar direktyvos 26 straipsnį būtų galima iš dalies pakeisti, kad konkursuose dėl maisto tiekimo, pavyzdžiui, mokykloms, slaugos namams ir viešosioms įstaigoms, sąvoka „pagamintas vietoje“ taptų standartiniu atrankos kriterijumi.

| 57. | Komisijos prašoma išplatinti išsamią informaciją apie esamas galimybes; |
| --- | --- |

57.

Komisijos prašoma išplatinti išsamią informaciją apie esamas galimybes;

| 58. | Komisija raginama pasinaudoti naujuoju bendrosios rinkos aktu ir išsamiau išdėstyti bei supaprastinti esamas nuostatas, kad vietos valdžios institucijoms ir vietos tiekėjams būtų lengviau jas taikyti. |
| --- | --- |

58.

Komisija raginama pasinaudoti naujuoju bendrosios rinkos aktu ir išsamiau išdėstyti bei supaprastinti esamas nuostatas, kad vietos valdžios institucijoms ir vietos tiekėjams būtų lengviau jas taikyti.

2011 m. sausio 27 d., Briuselis

Regionų komiteto pirmininkė

Mercedes BRESSO

---

(1)  CdR 54/96 fin

1

---

| 2.4.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 104/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 104/7

---

Regionų komiteto nuomonė savo iniciatyva „Naujos ETBG reglamento persvarstymo perspektyvos“

2011/C 104/02

REGIONŲ KOMITETAS

| — | pabrėžia, kad ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda padeda Sąjungai, visoms jos valstybėms narėms ir teritoriniams vienetams geriau pasirengti atremti globalizacijos iššūkius, kylančius Europoje, kad būtų išvengta galimo įtakos praradimo, |
| --- | --- |

—

pabrėžia, kad ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda padeda Sąjungai, visoms jos valstybėms narėms ir teritoriniams vienetams geriau pasirengti atremti globalizacijos iššūkius, kylančius Europoje, kad būtų išvengta galimo įtakos praradimo,

| — | prieina prie išvados, kad ETBG gali būti Bendrijos teisinis sprendimas, kuriuo Sąjungoje instituciškai įtvirtinamas teritorinis bendradarbiavimas ir kuris taip pat leidžia Europos teritoriniams vienetams laisvai pasirinkti kitas bendradarbiavimo formas ar alternatyvas, turinčias juridinio asmens statusą arba jo neturinčias, tačiau tokie subjektai būtų ne grynai europiniai, bet tarptautiniai, |
| --- | --- |

—

prieina prie išvados, kad ETBG gali būti Bendrijos teisinis sprendimas, kuriuo Sąjungoje instituciškai įtvirtinamas teritorinis bendradarbiavimas ir kuris taip pat leidžia Europos teritoriniams vienetams laisvai pasirinkti kitas bendradarbiavimo formas ar alternatyvas, turinčias juridinio asmens statusą arba jo neturinčias, tačiau tokie subjektai būtų ne grynai europiniai, bet tarptautiniai,

| — | mano, kad ETBG taip pat suteikia įdomių perspektyvų kaip daugiapakopio valdymo „laboratorijos“, taip pat pritaria pasiūlymui kaip paskatą numatyti konkrečią programą, finansuojamą Bendrijos lėšomis ir tinkamą ERPF finansavimui, kuri prisidėtų prie naujos ETBG sukūrimo ex nihilo arba būsimų bendradarbiavimo projektų, įgyvendinamų pagal įprastus modelius, pakeitimo, |
| --- | --- |

—

mano, kad ETBG taip pat suteikia įdomių perspektyvų kaip daugiapakopio valdymo „laboratorijos“, taip pat pritaria pasiūlymui kaip paskatą numatyti konkrečią programą, finansuojamą Bendrijos lėšomis ir tinkamą ERPF finansavimui, kuri prisidėtų prie naujos ETBG sukūrimo ex nihilo arba būsimų bendradarbiavimo projektų, įgyvendinamų pagal įprastus modelius, pakeitimo,

| — | laikosi nuomonės, kad programas valdančioms institucijoms būtina priminti ir būsimame persvarstytame ETBG reglamente (EB) Nr. 1082/2006 aiškiai nurodyti, kad jokiu būdu niekada negalima diskriminuoti ETBG, norinčių konkurencijos pagrindu dalyvauti Bendrijos iniciatyvose, konkursuose ar programose, juo labiau, kad jau pats ETBG egzistavimas rodo, kad partnerystės Europoje yra ilgalaikės ir atitinka įprastus tarpvalstybiškumo reikalavimus, |
| --- | --- |

—

laikosi nuomonės, kad programas valdančioms institucijoms būtina priminti ir būsimame persvarstytame ETBG reglamente (EB) Nr. 1082/2006 aiškiai nurodyti, kad jokiu būdu niekada negalima diskriminuoti ETBG, norinčių konkurencijos pagrindu dalyvauti Bendrijos iniciatyvose, konkursuose ar programose, juo labiau, kad jau pats ETBG egzistavimas rodo, kad partnerystės Europoje yra ilgalaikės ir atitinka įprastus tarpvalstybiškumo reikalavimus,

| — | pritaria 2011 m. sausio 26 d. Regionų komiteto biuro priimtam sprendimui įsteigti ETBG stebėsenos platformą, kuri nuolat vertintų Reglamento (EB) Nr. 1082/2006 nuostatų įgyvendinimą ir praktinę ETBG pažangą. |
| --- | --- |

—

pritaria 2011 m. sausio 26 d. Regionų komiteto biuro priimtam sprendimui įsteigti ETBG stebėsenos platformą, kuri nuolat vertintų Reglamento (EB) Nr. 1082/2006 nuostatų įgyvendinimą ir praktinę ETBG pažangą.

| Pranešėjas | : | Alberto Núñez Feijóo (ES/ELP), Galisijos regiono vyriausybės pirmininkas |
| --- | --- | --- |

Pranešėjas

:

Alberto Núñez Feijóo (ES/ELP), Galisijos regiono vyriausybės pirmininkas

I.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

Bendrosios pastabos

| 1. | pažymi, kad Europos teritorinio bendradarbiavimo grupė (ETBG) yra naujos formos juridinis asmuo, įsteigtas pagal Bendrijos teisę vadovaujantis Reglamentu (EB) Nr. 1082/2006 (1). Šio reglamento 18 straipsnyje nustatyta, kad jis įsigalioja 2006 m. rugpjūčio 1 d. ir privalo būti taikomas ne vėliau kaip nuo 2007 m. rugpjūčio 1 d., išskyrus 16 straipsnį, kuris taikomas nuo 2006 m. rugpjūčio 1 d. Pastarajame straipsnyje numatyta, jog valstybės narės nustato visas tinkamas nuostatas, kad užtikrintų veiksmingą šio reglamento taikymą; |
| --- | --- |

1.

pažymi, kad Europos teritorinio bendradarbiavimo grupė (ETBG) yra naujos formos juridinis asmuo, įsteigtas pagal Bendrijos teisę vadovaujantis Reglamentu (EB) Nr. 1082/2006 (1). Šio reglamento 18 straipsnyje nustatyta, kad jis įsigalioja 2006 m. rugpjūčio 1 d. ir privalo būti taikomas ne vėliau kaip nuo 2007 m. rugpjūčio 1 d., išskyrus 16 straipsnį, kuris taikomas nuo 2006 m. rugpjūčio 1 d. Pastarajame straipsnyje numatyta, jog valstybės narės nustato visas tinkamas nuostatas, kad užtikrintų veiksmingą šio reglamento taikymą;

| 2. | primena, kad Europos Sąjungos sutarties 17 straipsnyje nurodyta, jog Komisijai tenka atsakomybė ir kompetencija užtikrinti, kad Sutartys ir priemonės, kurių jomis vadovaudamosi imasi institucijos, būtų taikomos. Ji taip pat prižiūri Sąjungos teisės taikymą, kontroliuojant Europos Sąjungos Teisingumo Teismui; |
| --- | --- |

2.

primena, kad Europos Sąjungos sutarties 17 straipsnyje nurodyta, jog Komisijai tenka atsakomybė ir kompetencija užtikrinti, kad Sutartys ir priemonės, kurių jomis vadovaudamosi imasi institucijos, būtų taikomos. Ji taip pat prižiūri Sąjungos teisės taikymą, kontroliuojant Europos Sąjungos Teisingumo Teismui;

| 3. | pabrėžia, kad Reglamento (EB) Nr. 1082/2006 17 straipsnyje nurodyta, kad „iki 2011 m. rugpjūčio 1 d. Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai perduoda pranešimą apie reglamento taikymą, o prireikus – pasiūlymus dėl pakeitimų“; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad Reglamento (EB) Nr. 1082/2006 17 straipsnyje nurodyta, kad „iki 2011 m. rugpjūčio 1 d. Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai perduoda pranešimą apie reglamento taikymą, o prireikus – pasiūlymus dėl pakeitimų“;

| 4. | mano, kad, atsižvelgiant į Europos teisinėje literatūroje paskelbtas analizes ir nustatytus nukrypimus praktiškai taikant reglamentą, šią nuomonę savo iniciatyva Regionų komitetas rengia labai tinkamu laiku. Joje bus pateiktas išsamus EBTG įsteigimo ir praktinės veiklos diagnostinis tyrimas ir prireikus ji padės iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 1082/2006 siekiant jį suderinti su poreikiais, kuriuos Europos Sąjungos Regionų komitetas atskleidė vykdydamas savo ankstesnį konsultacinį darbą ir rengdamas šią nuomonę; |
| --- | --- |

4.

mano, kad, atsižvelgiant į Europos teisinėje literatūroje paskelbtas analizes ir nustatytus nukrypimus praktiškai taikant reglamentą, šią nuomonę savo iniciatyva Regionų komitetas rengia labai tinkamu laiku. Joje bus pateiktas išsamus EBTG įsteigimo ir praktinės veiklos diagnostinis tyrimas ir prireikus ji padės iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 1082/2006 siekiant jį suderinti su poreikiais, kuriuos Europos Sąjungos Regionų komitetas atskleidė vykdydamas savo ankstesnį konsultacinį darbą ir rengdamas šią nuomonę;

| 5. | Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo nuo šiol teritorinė sanglauda prilyginama ekonominei ir socialinei sanglaudai ir kad ETBG reglamentas gali būti svarbi politinė ir teisinė priemonė šiam principui įgyvendinti; |
| --- | --- |

5.

Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo nuo šiol teritorinė sanglauda prilyginama ekonominei ir socialinei sanglaudai ir kad ETBG reglamentas gali būti svarbi politinė ir teisinė priemonė šiam principui įgyvendinti;

| 6. | pažymi, kad nustačius naujas nuostatas dėl „Ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos“ Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 174 straipsnio trečioje pastraipoje priduriama, kad „šiuo požiūriu ypatingas dėmesys skiriamas kaimo vietovėms, pramonės pereinamojo laikotarpio įtakojamoms vietovėms bei didelių ir nuolatinių gamtinių arba demografinių trūkumų turinčioms vietovėms, pavyzdžiui, labai retai apgyvendintiems toliausiai į šiaurę esantiems regionams bei salų, pasienio ir kalnuotoms vietovėms“; |
| --- | --- |

6.

pažymi, kad nustačius naujas nuostatas dėl „Ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos“ Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 174 straipsnio trečioje pastraipoje priduriama, kad „šiuo požiūriu ypatingas dėmesys skiriamas kaimo vietovėms, pramonės pereinamojo laikotarpio įtakojamoms vietovėms bei didelių ir nuolatinių gamtinių arba demografinių trūkumų turinčioms vietovėms, pavyzdžiui, labai retai apgyvendintiems toliausiai į šiaurę esantiems regionams bei salų, pasienio ir kalnuotoms vietovėms“;

| 7. | nurodo, kad Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 349 straipsnyje atsižvelgiama į ypatingą atokiausių regionų padėtį ir poreikį imtis specialiai jiems pritaikytų priemonių; |
| --- | --- |

7.

nurodo, kad Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 349 straipsnyje atsižvelgiama į ypatingą atokiausių regionų padėtį ir poreikį imtis specialiai jiems pritaikytų priemonių;

| 8. | atkreipia dėmesį į tai, kad iki šiol ETBG visų pirma buvo kuriamos pasienio regionuose ir šiek tiek mažiau salų regionuose; |
| --- | --- |

8.

atkreipia dėmesį į tai, kad iki šiol ETBG visų pirma buvo kuriamos pasienio regionuose ir šiek tiek mažiau salų regionuose;

| 9. | primena, kad Reglamento (EB) Nr. 1082/2006 konstatuojamosiose dalyse labai aiškiai nurodomos priežastys, dėl kurių Bendrijos teisės aktų leidėjai nusprendė imtis tokio ryžtingo veiksmo – įsteigti tokio pobūdžio naują teisinę instituciją ir įtraukti ją į Sąjungos teisinę sistemą: pirma, reikia didinti mūsų Sąjungos sanglaudą stiprinant teritorinį bendradarbiavimą; antra, mažinti sunkumus šiam bendradarbiavimui; trečia, stiprinti šį bendradarbiavimą atsižvelgiant į po plėtros padidėjusią Bendrijos sienų apimtį; ketvirta, šalinti ankstesnių teisinių struktūrų, pavyzdžiui, Europos ekonominių interesų grupės, netinkamumą bendradarbiavimui pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą (ankstesnę iniciatyvą INTERREG) organizuoti; |
| --- | --- |

9.

primena, kad Reglamento (EB) Nr. 1082/2006 konstatuojamosiose dalyse labai aiškiai nurodomos priežastys, dėl kurių Bendrijos teisės aktų leidėjai nusprendė imtis tokio ryžtingo veiksmo – įsteigti tokio pobūdžio naują teisinę instituciją ir įtraukti ją į Sąjungos teisinę sistemą: pirma, reikia didinti mūsų Sąjungos sanglaudą stiprinant teritorinį bendradarbiavimą; antra, mažinti sunkumus šiam bendradarbiavimui; trečia, stiprinti šį bendradarbiavimą atsižvelgiant į po plėtros padidėjusią Bendrijos sienų apimtį; ketvirta, šalinti ankstesnių teisinių struktūrų, pavyzdžiui, Europos ekonominių interesų grupės, netinkamumą bendradarbiavimui pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą (ankstesnę iniciatyvą INTERREG) organizuoti;

| 10. | konstatuoja, kad be teisinių priežasčių iš Reglamento (EB) Nr. 1080/2006 taip pat gali išplaukti tai, kad finansiniu ir ekonominiu požiūriu būtų tikslinga savanorišku pagrindu užtikrinti, kad Sąjungos bendrai finansuojamos teritorinio bendradarbiavimo programos ir projektai būtų įgyvendinami per ETBG, kaip vieną iš keleto teritorinio bendradarbiavimo priemonių. Visais atvejais pagrindinis kriterijus bendram finansavimui gauti turi būti kiekvieno pateikto pasiūlymo kokybė; |
| --- | --- |

10.

konstatuoja, kad be teisinių priežasčių iš Reglamento (EB) Nr. 1080/2006 taip pat gali išplaukti tai, kad finansiniu ir ekonominiu požiūriu būtų tikslinga savanorišku pagrindu užtikrinti, kad Sąjungos bendrai finansuojamos teritorinio bendradarbiavimo programos ir projektai būtų įgyvendinami per ETBG, kaip vieną iš keleto teritorinio bendradarbiavimo priemonių. Visais atvejais pagrindinis kriterijus bendram finansavimui gauti turi būti kiekvieno pateikto pasiūlymo kokybė;

| 11. | norėtų pabrėžti, kad šiuo atžvilgiu Reglamento (EB) Nr. 1080/2006 18 straipsnyje (2) aiškiai nustatoma, kad Europos teritorinio bendradarbiavimo grupei galima perduoti atsakomybę už veiksmų programos, įgyvendinamos pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą, valdymą, patikint šiai grupei vadovaujančios institucijos ir jungtinio techninio sekretoriato pareigas. Atsakomybė taip pat turėtų apimti finansinius įsipareigojimus ES Komisijai; |
| --- | --- |

11.

norėtų pabrėžti, kad šiuo atžvilgiu Reglamento (EB) Nr. 1080/2006 18 straipsnyje (2) aiškiai nustatoma, kad Europos teritorinio bendradarbiavimo grupei galima perduoti atsakomybę už veiksmų programos, įgyvendinamos pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą, valdymą, patikint šiai grupei vadovaujančios institucijos ir jungtinio techninio sekretoriato pareigas. Atsakomybė taip pat turėtų apimti finansinius įsipareigojimus ES Komisijai;

| 12. | nurodo, kad savo ruožtu Reglamento (EB) Nr. 1083/2006 (3) 3 straipsnio 2 dalies c punkte nustatyta, kad „Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslas – stiprinti peržengiantį sieną bendradarbiavimą pasitelkus jungtines vietos ir regionines iniciatyvas, stiprinti tarpvalstybinį bendradarbiavimą imantis veiksmų, skatinančių su Bendrijos prioritetais susijusią integruotą teritorinę plėtrą, taip pat stiprinti regionų bendradarbiavimą bei keitimąsi patirtimi atitinkamu teritoriniu lygiu“; |
| --- | --- |

12.

nurodo, kad savo ruožtu Reglamento (EB) Nr. 1083/2006 (3) 3 straipsnio 2 dalies c punkte nustatyta, kad „Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslas – stiprinti peržengiantį sieną bendradarbiavimą pasitelkus jungtines vietos ir regionines iniciatyvas, stiprinti tarpvalstybinį bendradarbiavimą imantis veiksmų, skatinančių su Bendrijos prioritetais susijusią integruotą teritorinę plėtrą, taip pat stiprinti regionų bendradarbiavimą bei keitimąsi patirtimi atitinkamu teritoriniu lygiu“;

| 13. | pabrėžia, kad Reglamento (EB) Nr. 1083/2006 7, 38 ir kituose susijusiuose straipsniuose, taip pat Reglamento (EB) Nr. 1080/2006 III skyriuje ir papildomose nuostatose nurodomas tikslas – stiprinti sanglaudą užtikrinant Sąjungoje platesnio masto ir glaudesnį teritorinį bendradarbiavimą, kuris geriausių ir veiksmingiausių rezultatų pasiektų suteikus jam institucinį pagrindą; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kad Reglamento (EB) Nr. 1083/2006 7, 38 ir kituose susijusiuose straipsniuose, taip pat Reglamento (EB) Nr. 1080/2006 III skyriuje ir papildomose nuostatose nurodomas tikslas – stiprinti sanglaudą užtikrinant Sąjungoje platesnio masto ir glaudesnį teritorinį bendradarbiavimą, kuris geriausių ir veiksmingiausių rezultatų pasiektų suteikus jam institucinį pagrindą;

| 14. | pabrėžia, kad ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda padeda Sąjungai, visoms jos valstybėms narėms ir teritoriniams vienetams geriau pasirengti atremti globalizacijos iššūkius, kylančius Europoje, kad būtų išvengta galimo įtakos praradimo; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda padeda Sąjungai, visoms jos valstybėms narėms ir teritoriniams vienetams geriau pasirengti atremti globalizacijos iššūkius, kylančius Europoje, kad būtų išvengta galimo įtakos praradimo;

| 15. | prieina prie išvados, kad ETBG gali būti Bendrijos teisinis sprendimas, kuriuo Sąjungoje instituciškai įtvirtinamas teritorinis bendradarbiavimas ir kuris taip pat leidžia Europos teritoriniams vienetams laisvai pasirinkti kitas bendradarbiavimo formas ar alternatyvas, turinčias juridinio asmens statusą arba jo neturinčias, tačiau tokie subjektai būtų ne grynai europiniai, bet tarptautiniai; |
| --- | --- |

15.

prieina prie išvados, kad ETBG gali būti Bendrijos teisinis sprendimas, kuriuo Sąjungoje instituciškai įtvirtinamas teritorinis bendradarbiavimas ir kuris taip pat leidžia Europos teritoriniams vienetams laisvai pasirinkti kitas bendradarbiavimo formas ar alternatyvas, turinčias juridinio asmens statusą arba jo neturinčias, tačiau tokie subjektai būtų ne grynai europiniai, bet tarptautiniai;

| 16. | mano, kad ETBG taip pat suteikia įdomių perspektyvų kaip daugiapakopio valdymo „laboratorijos“, kaip pažymima Regionų komiteto baltojoje knygoje. Atsižvelgdamas į tai, kad ETBG gali padėti pasiekti strategijos „Europa 2020“ tikslus, mano, kad atitinkamo dydžio ETBG, pavyzdžiui, vykdant veiklą makroregionų lygiu dalyvaujančios ETBG, galėtų padėti sudaryti 2010 m. spalio 19 d. Komisijos komunikate dėl biudžeto peržiūros minimus partnerystės susitarimus vystymuisi ir investicijoms skatinti, kurie galėtų būti priemonė strategijai „Europa 2020“ įgyvendinti, tačiau šią priemonę, deja, galima taikyti tik Komisijos ir valstybių narių santykiams; |
| --- | --- |

16.

mano, kad ETBG taip pat suteikia įdomių perspektyvų kaip daugiapakopio valdymo „laboratorijos“, kaip pažymima Regionų komiteto baltojoje knygoje. Atsižvelgdamas į tai, kad ETBG gali padėti pasiekti strategijos „Europa 2020“ tikslus, mano, kad atitinkamo dydžio ETBG, pavyzdžiui, vykdant veiklą makroregionų lygiu dalyvaujančios ETBG, galėtų padėti sudaryti 2010 m. spalio 19 d. Komisijos komunikate dėl biudžeto peržiūros minimus partnerystės susitarimus vystymuisi ir investicijoms skatinti, kurie galėtų būti priemonė strategijai „Europa 2020“ įgyvendinti, tačiau šią priemonę, deja, galima taikyti tik Komisijos ir valstybių narių santykiams;

Faktinis Reglamento (EB) Nr. 1082/2006 taikymas

| 17. | vis dėlto nurodo, kad nepaisant to, jog ETBG turi institucinį statusą pagal Bendrijos teisę ir yra steigiama konkrečiai paskirčiai – sudaryti palankesnes sąlygas teritoriniam bendradarbiavimui Sąjungoje, ir nors a priori atrodytų, jog Bendrijos fondus reguliuojantys reglamentai skatina jų lėšų panaudojimą Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslu, faktiškai padėtis labai skiriasi nuo logiškų ir tikslingų lūkesčių, kurie paskatino Bendrijos teisės leidėjus imtis tokio reikšmingo teisinio veiksmo; |
| --- | --- |

17.

vis dėlto nurodo, kad nepaisant to, jog ETBG turi institucinį statusą pagal Bendrijos teisę ir yra steigiama konkrečiai paskirčiai – sudaryti palankesnes sąlygas teritoriniam bendradarbiavimui Sąjungoje, ir nors a priori atrodytų, jog Bendrijos fondus reguliuojantys reglamentai skatina jų lėšų panaudojimą Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslu, faktiškai padėtis labai skiriasi nuo logiškų ir tikslingų lūkesčių, kurie paskatino Bendrijos teisės leidėjus imtis tokio reikšmingo teisinio veiksmo;

| 18. | po išsamių išankstinių konsultacijų su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos atstovais ir susitikimų, kuriuose galėjo dalyvauti ne tik Komiteto, bet ir skirtingų Europos regioninių organizacijų nariai ir šios srities specialistai, patvirtina, kad Bendrijos lėšomis bendrai finansuojamas teritorinio bendradarbiavimo programas ir projektus valdo labai nedaug veikiančių ETBG; |
| --- | --- |

18.

po išsamių išankstinių konsultacijų su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos atstovais ir susitikimų, kuriuose galėjo dalyvauti ne tik Komiteto, bet ir skirtingų Europos regioninių organizacijų nariai ir šios srities specialistai, patvirtina, kad Bendrijos lėšomis bendrai finansuojamas teritorinio bendradarbiavimo programas ir projektus valdo labai nedaug veikiančių ETBG;

| 19. | tvirtina, kad dauguma įsteigtų ETBG atlieka kitus konkrečius teritorinio bendradarbiavimo veiksmus, kurių Sąjunga nefinansuoja, kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 1082/2006 7 straipsnio 3 dalies antroje pastraipoje; |
| --- | --- |

19.

tvirtina, kad dauguma įsteigtų ETBG atlieka kitus konkrečius teritorinio bendradarbiavimo veiksmus, kurių Sąjunga nefinansuoja, kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 1082/2006 7 straipsnio 3 dalies antroje pastraipoje;

| 20. | mano, kad atsižvelgiant į dabartinę padėtį derėtų atlikti išsamų tyrimą, dėl kokių priežasčių realūs pasiekimai neatitinka lūkesčių, ir pasiūlyti konkrečių priemonių trūkumams šalinti remiantis prielaida, kad motyvai ir tikslai, kurie paskatino Europos teisės aktų leidėjus steigti ETBG, yra ne mažiau aktualūs dabar, kai Sutartis dėl Europos Sąjungos veikimo teritorinę sanglaudą prilygino ekonominei ir socialinei sanglaudai; |
| --- | --- |

20.

mano, kad atsižvelgiant į dabartinę padėtį derėtų atlikti išsamų tyrimą, dėl kokių priežasčių realūs pasiekimai neatitinka lūkesčių, ir pasiūlyti konkrečių priemonių trūkumams šalinti remiantis prielaida, kad motyvai ir tikslai, kurie paskatino Europos teisės aktų leidėjus steigti ETBG, yra ne mažiau aktualūs dabar, kai Sutartis dėl Europos Sąjungos veikimo teritorinę sanglaudą prilygino ekonominei ir socialinei sanglaudai;

| 21. | taip pat laikosi nuomonės, kad šis Komiteto indėlis gali būti itin naudingas Komisijai rengiant pranešimą dėl Reglamento (EB) Nr. 1082/2006 taikymo, kurį ji turi pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai kartu su pasiūlymais dėl jo pakeitimų, jeigu jų reikia; |
| --- | --- |

21.

taip pat laikosi nuomonės, kad šis Komiteto indėlis gali būti itin naudingas Komisijai rengiant pranešimą dėl Reglamento (EB) Nr. 1082/2006 taikymo, kurį ji turi pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai kartu su pasiūlymais dėl jo pakeitimų, jeigu jų reikia;

| 22. | mano, kad pranešėjos Mercedes Bresso nuomonė (CdR 308/2007 fin), kuri buvo priimta 2008 m. birželio 18 d. Komiteto plenarinėje sesijoje, yra puikus pagrindas nuodugniai išnagrinėti aplinkybes, kurios neleido ETBG tapti nepriekaištingai veikiančia Bendrijos teisine priemone, skirta Sąjungoje vykdomam teritoriniam bendradarbiavimui instituciškai įtvirtinti ir sustiprinti; |
| --- | --- |

22.

mano, kad pranešėjos Mercedes Bresso nuomonė (CdR 308/2007 fin), kuri buvo priimta 2008 m. birželio 18 d. Komiteto plenarinėje sesijoje, yra puikus pagrindas nuodugniai išnagrinėti aplinkybes, kurios neleido ETBG tapti nepriekaištingai veikiančia Bendrijos teisine priemone, skirta Sąjungoje vykdomam teritoriniam bendradarbiavimui instituciškai įtvirtinti ir sustiprinti;

| 23. | privalo pakartoti, kad pirmiau minėtoje pranešėjos M. Bresso nuomonėje jau buvo pabrėžta, kad „viena iš priemonių, kurią reikia įgyvendinti Bendrijos lygiu, – tai skatinti naudotis ETBG kaip pirmaeile bendradarbiavimo priemone“ (25 punktas), ir akcentuota, jog „reglamento įgyvendinimą reikia tinkamai koordinuoti, kad skirtingi teisės aktai, kuriuos rengia valstybės narės Reglamentui (EB) Nr. 1082/2006 įgyvendinti, derėtų tarpusavyje ir nesukurtų kliūčių“ (32 punktas); |
| --- | --- |

23.

privalo pakartoti, kad pirmiau minėtoje pranešėjos M. Bresso nuomonėje jau buvo pabrėžta, kad „viena iš priemonių, kurią reikia įgyvendinti Bendrijos lygiu, – tai skatinti naudotis ETBG kaip pirmaeile bendradarbiavimo priemone“ (25 punktas), ir akcentuota, jog „reglamento įgyvendinimą reikia tinkamai koordinuoti, kad skirtingi teisės aktai, kuriuos rengia valstybės narės Reglamentui (EB) Nr. 1082/2006 įgyvendinti, derėtų tarpusavyje ir nesukurtų kliūčių“ (32 punktas);

| 24. | taip pat pritaria minėtoje nuomonėje išdėstytam pasiūlymui kaip paskatą „numatyti konkrečią programą, finansuojamą Bendrijos lėšomis ir tinkamą ERPF finansavimui, kuri prisidėtų prie naujos ETBG sukūrimo ex nihilo arba būsimų bendradarbiavimo projektų, įgyvendinamų pagal įprastus modelius, pakeitimo“ (nuomonės 308/2007 48 punktas), ir mano, kad „reikėtų Komisijos skelbiamo konkurso, į kurio sąlygas reikėtų įtraukti didesnio veiksmingumo kriterijų vertinant projektus, pateiktus siekiant įsteigti ETBG, ir tvarumo prognozę, kai projektas baigiamas. Tai padėtų ugdyti trumpalaikę ir vidutinės trukmės institucinę bendradarbiavimo kultūrą, kuria remiantis būtų ieškoma naujų finansavimo šaltinių papildomai prie Bendrijos biudžeto lėšų“ (49 punktas); |
| --- | --- |

24.

taip pat pritaria minėtoje nuomonėje išdėstytam pasiūlymui kaip paskatą „numatyti konkrečią programą, finansuojamą Bendrijos lėšomis ir tinkamą ERPF finansavimui, kuri prisidėtų prie naujos ETBG sukūrimo ex nihilo arba būsimų bendradarbiavimo projektų, įgyvendinamų pagal įprastus modelius, pakeitimo“ (nuomonės 308/2007 48 punktas), ir mano, kad „reikėtų Komisijos skelbiamo konkurso, į kurio sąlygas reikėtų įtraukti didesnio veiksmingumo kriterijų vertinant projektus, pateiktus siekiant įsteigti ETBG, ir tvarumo prognozę, kai projektas baigiamas. Tai padėtų ugdyti trumpalaikę ir vidutinės trukmės institucinę bendradarbiavimo kultūrą, kuria remiantis būtų ieškoma naujų finansavimo šaltinių papildomai prie Bendrijos biudžeto lėšų“ (49 punktas);

| 25. | perspėja, kad nuo 2007 m. rugpjūčio 1 d. Sąjungos teritorijoje buvo įsteigta labai nedaug ETBG palyginti su tarpusavyje bendradarbiaujančių Europos teritorinių vienetų skaičiumi ir sukurtais lūkesčiais. Taip pat atrodo, kad šiuo metu steigiamų ETBG skaičius labai nedidelis nepaisant to, kad įgyvendinama labai daug Europos teritorinio bendradarbiavimo projektų, visų pirma bendrai finansuojamų Bendrijos lėšomis; |
| --- | --- |

25.

perspėja, kad nuo 2007 m. rugpjūčio 1 d. Sąjungos teritorijoje buvo įsteigta labai nedaug ETBG palyginti su tarpusavyje bendradarbiaujančių Europos teritorinių vienetų skaičiumi ir sukurtais lūkesčiais. Taip pat atrodo, kad šiuo metu steigiamų ETBG skaičius labai nedidelis nepaisant to, kad įgyvendinama labai daug Europos teritorinio bendradarbiavimo projektų, visų pirma bendrai finansuojamų Bendrijos lėšomis;

| 26. | nurodo, kad ETBG patiria sunkumų dėl nacionalinių teisės aktų įdarbinimo, delegavimo ir darbuotojų valdymo srityse nepaisant to, kad jos yra teritorinio bendradarbiavimo struktūros, kurioms šioje srityje turėtų būti suteikta šiek tiek lankstumo. Atkreipia dėmesį į tai, kad fiziškai vienoje šalyje veikiančiai struktūrai, kurios buveinė yra kitoje šalyje, kyla nemažai teisinių sunkumų, susijusių su pensija, socialine apsauga ir mokesčių sistema. Todėl siūlo reglamente patikslinti, kad darbuotojams turi būti taikomi tos šalies įstatymai, kurioje jie dirba, o ne tos, kurioje yra struktūros buveinė; |
| --- | --- |

26.

nurodo, kad ETBG patiria sunkumų dėl nacionalinių teisės aktų įdarbinimo, delegavimo ir darbuotojų valdymo srityse nepaisant to, kad jos yra teritorinio bendradarbiavimo struktūros, kurioms šioje srityje turėtų būti suteikta šiek tiek lankstumo. Atkreipia dėmesį į tai, kad fiziškai vienoje šalyje veikiančiai struktūrai, kurios buveinė yra kitoje šalyje, kyla nemažai teisinių sunkumų, susijusių su pensija, socialine apsauga ir mokesčių sistema. Todėl siūlo reglamente patikslinti, kad darbuotojams turi būti taikomi tos šalies įstatymai, kurioje jie dirba, o ne tos, kurioje yra struktūros buveinė;

| 27. | atkreipia dėmesį į ETBG, kaip teritorinio bendradarbiavimo organizavimo priemonės, savanorišką pobūdį, todėl tinkamiausias teritorinio bendradarbiavimo procedūras ir toliau turi nustatyti vietos ir regionų valdžios institucijos; |
| --- | --- |

27.

atkreipia dėmesį į ETBG, kaip teritorinio bendradarbiavimo organizavimo priemonės, savanorišką pobūdį, todėl tinkamiausias teritorinio bendradarbiavimo procedūras ir toliau turi nustatyti vietos ir regionų valdžios institucijos;

Institucijos įgyvendinimo tobulinimas

| 28. | remdamasis surinkta informacija prieina prie išvados, kad sunkumų, su kuriais susidurta kuriant Europos teritorinio bendradarbiavimo grupę, kaip Bendrijos teisinę instituciją, priežastys yra trijų rūšių, t. y. teisinės-materialinės, teisinės-procedūrinės ir ekonominės-finansinės; |
| --- | --- |

28.

remdamasis surinkta informacija prieina prie išvados, kad sunkumų, su kuriais susidurta kuriant Europos teritorinio bendradarbiavimo grupę, kaip Bendrijos teisinę instituciją, priežastys yra trijų rūšių, t. y. teisinės-materialinės, teisinės-procedūrinės ir ekonominės-finansinės;

| 29. | mano, kad remiantis ETBG klausimu Regionų komiteto atliktais ar mokslinėje literatūroje paskelbtais tyrimais ir pranešimais galima padaryti išvadą, jog esama tikimybės, kad problemos kyla dėl teisinio statuso neaiškumo, skirtų šiai institucijai reguliuoti, pavyzdžiui, ji nėra aiškiai priskirta nei viešosios teisės subjekto, nei (atvirkščiai) privatinės teisės subjekto kategorijai; |
| --- | --- |

29.

mano, kad remiantis ETBG klausimu Regionų komiteto atliktais ar mokslinėje literatūroje paskelbtais tyrimais ir pranešimais galima padaryti išvadą, jog esama tikimybės, kad problemos kyla dėl teisinio statuso neaiškumo, skirtų šiai institucijai reguliuoti, pavyzdžiui, ji nėra aiškiai priskirta nei viešosios teisės subjekto, nei (atvirkščiai) privatinės teisės subjekto kategorijai;

| 30. | atkreipia dėmesį į tai, kad daugiausia duomenų rodo, jog didžiausios teisinės kliūtys kyla procedūrinėje srityje, nes Reglamento (EB) Nr. 1082/2006 įgyvendinimo nekoordinuoja nei savarankiškai tarpusavyje pačios valstybės narės, nei jokia Bendrijos institucija; |
| --- | --- |

30.

atkreipia dėmesį į tai, kad daugiausia duomenų rodo, jog didžiausios teisinės kliūtys kyla procedūrinėje srityje, nes Reglamento (EB) Nr. 1082/2006 įgyvendinimo nekoordinuoja nei savarankiškai tarpusavyje pačios valstybės narės, nei jokia Bendrijos institucija;

| 31. | mano, kad atsižvelgiant į tokią padėtį būtina, kad kuri nors Bendrijos institucija iš anksto nurodytų, kaip Reglamentas (EB) Nr. 1082/2006 turi būti taikomas nacionalinėje teisėje, nors tokie nurodymai ir nebūtų privalomi; |
| --- | --- |

31.

mano, kad atsižvelgiant į tokią padėtį būtina, kad kuri nors Bendrijos institucija iš anksto nurodytų, kaip Reglamentas (EB) Nr. 1082/2006 turi būti taikomas nacionalinėje teisėje, nors tokie nurodymai ir nebūtų privalomi;

| 32. | rekomenduoja Europos Komisijai savo pasiūlyme dėl reglamento pakeitimų pasiūlyti praktinių procedūrinių priemonių, kurios leistų sutrumpinti ilgą dabartinių procedūrų trukmę, nes šios problemos dažnai neįmanoma išspręsti vadovaujantis principu, kad tyla iš administracijos pusės reiškia sutikimą, ypač atsižvelgiant į tai, kad valstybių narių, kurių teritoriniai vienetai dalyvauja ETBG, skaičius didėja, o tretiesiems asmenims, pavyzdžiui, kredito įstaigoms, rangovams ir darbuotojams, reikia didesnio teisinio tikrumo; |
| --- | --- |

32.

rekomenduoja Europos Komisijai savo pasiūlyme dėl reglamento pakeitimų pasiūlyti praktinių procedūrinių priemonių, kurios leistų sutrumpinti ilgą dabartinių procedūrų trukmę, nes šios problemos dažnai neįmanoma išspręsti vadovaujantis principu, kad tyla iš administracijos pusės reiškia sutikimą, ypač atsižvelgiant į tai, kad valstybių narių, kurių teritoriniai vienetai dalyvauja ETBG, skaičius didėja, o tretiesiems asmenims, pavyzdžiui, kredito įstaigoms, rangovams ir darbuotojams, reikia didesnio teisinio tikrumo;

| 33. | pabrėžia, kad tokiose procedūrinėse priemonėse būtina numatyti įsteigti bendrą forumą, kuris suburtų visus ETBG įgyvendinančius teritorinius vienetus ir tvirtinimo įgaliojimus turinčias nacionalines valdžios institucijas, kad būtų išvengta nesibaigiančio susitarimų ir įstatų projektų rengimo, nes jie nuolat keičiami dėl tarpusavyje nesusijusių ir neaktualių motyvų; |
| --- | --- |

33.

pabrėžia, kad tokiose procedūrinėse priemonėse būtina numatyti įsteigti bendrą forumą, kuris suburtų visus ETBG įgyvendinančius teritorinius vienetus ir tvirtinimo įgaliojimus turinčias nacionalines valdžios institucijas, kad būtų išvengta nesibaigiančio susitarimų ir įstatų projektų rengimo, nes jie nuolat keičiami dėl tarpusavyje nesusijusių ir neaktualių motyvų;

| 34. | be to, pasisako už tai, kad glaudžiai bendradarbiaujant su Europos Komisija ir naudojantis RK sukurta ETBG stebėsenos platforma būtų parengta ir įgyvendinta keletas ETBG geriausios patirties pavyzdžių, ypač atsižvelgiant į sanglaudos politikos tikslus, strategiją „Europa 2020“ ir makroregionines strategijas; |
| --- | --- |

34.

be to, pasisako už tai, kad glaudžiai bendradarbiaujant su Europos Komisija ir naudojantis RK sukurta ETBG stebėsenos platforma būtų parengta ir įgyvendinta keletas ETBG geriausios patirties pavyzdžių, ypač atsižvelgiant į sanglaudos politikos tikslus, strategiją „Europa 2020“ ir makroregionines strategijas;

| 35. | todėl pabrėžia, kad svarbu, jog visi atitinkami patvirtinimai nacionaliniu lygiu būtų pasiūlyti viename bendrame akte, parengtame po labai glaudžių, darnių, vienalaikių tiesioginių diskusijų su visais įgyvendinančiais subjektais, tačiau jokiu būdu nepažeidžiant išimtinai nacionalinėms valdžios institucijoms priklausančių galių, nepaisant to, kokių formalumų gali būti vėliau reikalaujama kiekvieno patvirtinimo nacionaliniu lygiu atveju; |
| --- | --- |

35.

todėl pabrėžia, kad svarbu, jog visi atitinkami patvirtinimai nacionaliniu lygiu būtų pasiūlyti viename bendrame akte, parengtame po labai glaudžių, darnių, vienalaikių tiesioginių diskusijų su visais įgyvendinančiais subjektais, tačiau jokiu būdu nepažeidžiant išimtinai nacionalinėms valdžios institucijoms priklausančių galių, nepaisant to, kokių formalumų gali būti vėliau reikalaujama kiekvieno patvirtinimo nacionaliniu lygiu atveju;

| 36. | pasinaudodamas šia galimybe akcentuoja, kad toks bendras visų įgyvendinančių subjektų ir nacionalinių valdžios institucijų forumas ne tik žymiai sumažins dokumentų rengimo ir procedūrų trukmę, bet ir sudarys sąlygas kūrybingai spręsti nuolat pasikartojančias veikiančių ETBG problemas, susijusias su jų darbuotojų statusu ir mokesčių tvarka: Reglamento (EB) Nr. 1082/2006 2 straipsnio 1 dalyje nurodytas ETBG reglamentuojančių priemonių sąrašas leidžia atitinkamai pritaikyti kiekvienos ETBG susitarimus ir įstatus; |
| --- | --- |

36.

pasinaudodamas šia galimybe akcentuoja, kad toks bendras visų įgyvendinančių subjektų ir nacionalinių valdžios institucijų forumas ne tik žymiai sumažins dokumentų rengimo ir procedūrų trukmę, bet ir sudarys sąlygas kūrybingai spręsti nuolat pasikartojančias veikiančių ETBG problemas, susijusias su jų darbuotojų statusu ir mokesčių tvarka: Reglamento (EB) Nr. 1082/2006 2 straipsnio 1 dalyje nurodytas ETBG reglamentuojančių priemonių sąrašas leidžia atitinkamai pritaikyti kiekvienos ETBG susitarimus ir įstatus;

| 37. | atkreipia dėmesį į tai, kad labai svarbūs gali būti savanoriški prašymai pateikti išankstinę techninio pobūdžio teisinę nuomonę dėl kiekvienos įgyvendinamos ETBG susitarimų ir įstatų projektų griežto atitikimo Reglamento (EB) Nr. 1082/2006 nuostatoms. Tokios nuomonės būtų neprivalomos, derėtų su Bendrijos teise, o jas parengtų Regionų komiteto paskirta teisės specialistų grupė; vietoj išankstinės techninio pobūdžio teisinės nuomonės ETBG šalininkai – vėlgi savanoriškai – gali kreipti į tuos pačius teisės specialistus dalyvauti rengiant pirmiau nurodytą bendrą glaudų ir dialogą bei teisinį ir techninį ETBG pagrindą; |
| --- | --- |

37.

atkreipia dėmesį į tai, kad labai svarbūs gali būti savanoriški prašymai pateikti išankstinę techninio pobūdžio teisinę nuomonę dėl kiekvienos įgyvendinamos ETBG susitarimų ir įstatų projektų griežto atitikimo Reglamento (EB) Nr. 1082/2006 nuostatoms. Tokios nuomonės būtų neprivalomos, derėtų su Bendrijos teise, o jas parengtų Regionų komiteto paskirta teisės specialistų grupė; vietoj išankstinės techninio pobūdžio teisinės nuomonės ETBG šalininkai – vėlgi savanoriškai – gali kreipti į tuos pačius teisės specialistus dalyvauti rengiant pirmiau nurodytą bendrą glaudų ir dialogą bei teisinį ir techninį ETBG pagrindą;

| 38. | rekomenduoja taikyti supaprastintą procedūrą visiems pakeitimams, kurie teikiami įstatams ir sutarčiai dėl partnerystės, biudžeto, asocijuoto partnerio prisijungimo, buvusio asocijuoto partnerio narystės (plg. veiklos), narių pasiskirstymo ar vietų pasiskirstymo. Ši supaprastinta procedūra galėtų vykti ETBG vieningai priimamo sprendimo, kurį užginčyti galėtų tik atitinkamos nacionalinės valdžios institucijos, forma; |
| --- | --- |

38.

rekomenduoja taikyti supaprastintą procedūrą visiems pakeitimams, kurie teikiami įstatams ir sutarčiai dėl partnerystės, biudžeto, asocijuoto partnerio prisijungimo, buvusio asocijuoto partnerio narystės (plg. veiklos), narių pasiskirstymo ar vietų pasiskirstymo. Ši supaprastinta procedūra galėtų vykti ETBG vieningai priimamo sprendimo, kurį užginčyti galėtų tik atitinkamos nacionalinės valdžios institucijos, forma;

| 39. | siūlo remti ir laikantis atsargumo priemonių leisti Europos teritorinio bendradarbiavimo grupėse dalyvauti arba su jomis bendradarbiauti privatiems (ar pusiau privatiems) subjektams, kurie, vykdydami savo užduotis, padėtų plėtoti ETBG veiklą ir įgyvendinti ETBG tikslą, nesvarbu, ar tai įmonės, teikiančios visuotinės ekonominės svarbos paslaugas kaip viešųjų paslaugų sektoriaus atstovės ar pagal viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę. Privatūs (arba pusiau privatūs subjektai) bet kuriuo atveju turėtų laikytis skaidrumo, lygių galimybių ir nediskriminavimo principų, ypač pirkimų ir užimtumo srityse; |
| --- | --- |

39.

siūlo remti ir laikantis atsargumo priemonių leisti Europos teritorinio bendradarbiavimo grupėse dalyvauti arba su jomis bendradarbiauti privatiems (ar pusiau privatiems) subjektams, kurie, vykdydami savo užduotis, padėtų plėtoti ETBG veiklą ir įgyvendinti ETBG tikslą, nesvarbu, ar tai įmonės, teikiančios visuotinės ekonominės svarbos paslaugas kaip viešųjų paslaugų sektoriaus atstovės ar pagal viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę. Privatūs (arba pusiau privatūs subjektai) bet kuriuo atveju turėtų laikytis skaidrumo, lygių galimybių ir nediskriminavimo principų, ypač pirkimų ir užimtumo srityse;

| 40. | pabrėžia, kad Europos lygiu būtina geriau informuoti visuomenę apie ETBG susitarimus ir įstatus. Visas jų tekstas turi būti skelbiamas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje, nes taip visoje Sąjungoje tretiesiems asmenims būtų užtikrintas didesnis teisinis tikrumas, o naujoji institucija taptų geriau žinoma; |
| --- | --- |

40.

pabrėžia, kad Europos lygiu būtina geriau informuoti visuomenę apie ETBG susitarimus ir įstatus. Visas jų tekstas turi būti skelbiamas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje, nes taip visoje Sąjungoje tretiesiems asmenims būtų užtikrintas didesnis teisinis tikrumas, o naujoji institucija taptų geriau žinoma;

| 41. | tuo pat metu rekomenduoja Europos Komisijai papildomai apibrėžti savo pačios reglamento (EB) teisines įgyvendinimo nuostatas, kad būtų išaiškintos neapibrėžtos teisinės sąvokos, užpildytos spragos, o galimas ETBG įsteigimas būtų aiškiau susietas platesniu mastu – su esmine regionine ir (arba) vietos lygio sanglauda, taip pabrėžiant savanorišką ETBG pobūdį; |
| --- | --- |

41.

tuo pat metu rekomenduoja Europos Komisijai papildomai apibrėžti savo pačios reglamento (EB) teisines įgyvendinimo nuostatas, kad būtų išaiškintos neapibrėžtos teisinės sąvokos, užpildytos spragos, o galimas ETBG įsteigimas būtų aiškiau susietas platesniu mastu – su esmine regionine ir (arba) vietos lygio sanglauda, taip pabrėžiant savanorišką ETBG pobūdį;

| 42. | laikosi nuomonės, kad programas valdančioms institucijoms būtina priminti ir būsimame persvarstytame ETBG reglamente (EB) Nr. 1082/2006 aiškiai nurodyti, kad jokiu būdu niekada negalima diskriminuoti ETBG, norinčių konkurencijos pagrindu dalyvauti Bendrijos iniciatyvose, konkursuose ar programose, juo labiau, kad jau pats ETBG egzistavimas rodo, kad partnerystės Europoje yra ilgalaikės ir atitinka įprastus tarpvalstybiškumo reikalavimus; |
| --- | --- |

42.

laikosi nuomonės, kad programas valdančioms institucijoms būtina priminti ir būsimame persvarstytame ETBG reglamente (EB) Nr. 1082/2006 aiškiai nurodyti, kad jokiu būdu niekada negalima diskriminuoti ETBG, norinčių konkurencijos pagrindu dalyvauti Bendrijos iniciatyvose, konkursuose ar programose, juo labiau, kad jau pats ETBG egzistavimas rodo, kad partnerystės Europoje yra ilgalaikės ir atitinka įprastus tarpvalstybiškumo reikalavimus;

| 43. | apgailestauja, kad dažniausiai remiamasi pasenusiais modeliais, pavyzdžiui, pasirašomi netipiški susitarimai ir taikoma „projekto vadovo–dalyvių“ schema, sudarant de facto grupes, kurios dažnai privalo sukurti sudėtingas teisines sistemas, kad gautų išankstinius mokėjimus, padengtų skolas ir pateiktų reikiamus patvirtinimus, nepaisant to, kad dėl šios priežasties didėja projekto administracinės ir valdymo sąnaudos; |
| --- | --- |

43.

apgailestauja, kad dažniausiai remiamasi pasenusiais modeliais, pavyzdžiui, pasirašomi netipiški susitarimai ir taikoma „projekto vadovo–dalyvių“ schema, sudarant de facto grupes, kurios dažnai privalo sukurti sudėtingas teisines sistemas, kad gautų išankstinius mokėjimus, padengtų skolas ir pateiktų reikiamus patvirtinimus, nepaisant to, kad dėl šios priežasties didėja projekto administracinės ir valdymo sąnaudos;

| 44. | primygtinai ragina atsižvelgti į pirmiau minėtoje pranešėjos M. Bresso nuomonėje pateiktas rekomendacijas, ypač tas, kurios išdėstytos nuomonės 48 ir 49 punktuose, kuriose reikalaujama, kad Bendrijos bendram finansavimui pasibaigus ETBG įgyvendintojai garantuotų nepriklausomų Europos bendradarbiavimo centrų steigimą, siekiant užtikrinti kiek įmanoma didesnį valdymo administracinį veiksmingumą, ekonominę naudą ir teritorinę Europos sanglaudą bei integraciją nepadidinant bendrų ES viešųjų išlaidų; |
| --- | --- |

44.

primygtinai ragina atsižvelgti į pirmiau minėtoje pranešėjos M. Bresso nuomonėje pateiktas rekomendacijas, ypač tas, kurios išdėstytos nuomonės 48 ir 49 punktuose, kuriose reikalaujama, kad Bendrijos bendram finansavimui pasibaigus ETBG įgyvendintojai garantuotų nepriklausomų Europos bendradarbiavimo centrų steigimą, siekiant užtikrinti kiek įmanoma didesnį valdymo administracinį veiksmingumą, ekonominę naudą ir teritorinę Europos sanglaudą bei integraciją nepadidinant bendrų ES viešųjų išlaidų;

| 45. | ragina atsisakyti atstumo kriterijaus (150 km.), taikomo priskiriant salas ir atokiausius regionus pasienio regionams, kurie gali gauti pasienio bendradarbiavimo programų finansavimą įgyvendinant sanglaudos politikos teritorinio bendradarbiavimo tikslą arba Europos kaimynystės politiką ir Platesnės kaimynystės veiklos planą; |
| --- | --- |

45.

ragina atsisakyti atstumo kriterijaus (150 km.), taikomo priskiriant salas ir atokiausius regionus pasienio regionams, kurie gali gauti pasienio bendradarbiavimo programų finansavimą įgyvendinant sanglaudos politikos teritorinio bendradarbiavimo tikslą arba Europos kaimynystės politiką ir Platesnės kaimynystės veiklos planą;

| 46. | ragina persvarstyti Reglamento (EB) Nr. 1082/2006 nuostatas dėl trečiųjų šalių valdžios institucijų dalyvavimo. Visų pirma siūlo numatyti galimybę steigti dvišales ETBG tarp valstybės narės valdžios institucijos ir ES nepriklausančios valstybės valdžios institucijos neatsižvelgiant į tai, ar ta šalis rengiasi narystei, priklauso Europos ekonominei erdvei ar dalyvauja Europos Sąjungos kaimynystės arba platesnės kaimynystės politikoje. Be to, ragina priimti naujas europines nuostatas pagal tarptautinės teisės aktus, kad trečiųjų šalių teritoriniai vienetai, ypač tie, kurie su ES palaiko ypatingus ryšius, galėtų prisijungti prie ETBG kaip lygiaverčiai partneriai; |
| --- | --- |

46.

ragina persvarstyti Reglamento (EB) Nr. 1082/2006 nuostatas dėl trečiųjų šalių valdžios institucijų dalyvavimo. Visų pirma siūlo numatyti galimybę steigti dvišales ETBG tarp valstybės narės valdžios institucijos ir ES nepriklausančios valstybės valdžios institucijos neatsižvelgiant į tai, ar ta šalis rengiasi narystei, priklauso Europos ekonominei erdvei ar dalyvauja Europos Sąjungos kaimynystės arba platesnės kaimynystės politikoje. Be to, ragina priimti naujas europines nuostatas pagal tarptautinės teisės aktus, kad trečiųjų šalių teritoriniai vienetai, ypač tie, kurie su ES palaiko ypatingus ryšius, galėtų prisijungti prie ETBG kaip lygiaverčiai partneriai;

| 47. | primena, kad siekiant sudaryti palankesnes sąlygas trečiųjų šalių teritoriniams vienetams dalyvauti ETBG būtų galima sudaryti Sąjungos ir atitinkamų šalių tarptautinius susitarimus vadovaujantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo penktosios dalies V antraštinės dalies nuostatomis; |
| --- | --- |

47.

primena, kad siekiant sudaryti palankesnes sąlygas trečiųjų šalių teritoriniams vienetams dalyvauti ETBG būtų galima sudaryti Sąjungos ir atitinkamų šalių tarptautinius susitarimus vadovaujantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo penktosios dalies V antraštinės dalies nuostatomis;

| 48. | mano, kad įgyvendindama šias priemones Sąjunga įgis daugiau nuoseklumo ir vidinės stiprybės įveikti ateityje laukiančias išorės problemas, atsirandančias dėl didėjančios konkurencijos tarptautinėje prekių ir paslaugų rinkoje, kurioje besiformuojančios ekonomikos šalys vis dar patiria mažiau struktūrinių sąnaudų ir turi didesnių konkurencinių pranašumų, kadangi jose nevyksta toks spartus ir opus visuomenės senėjimo ir darbingo amžiaus gyventojų skaičiaus mažėjimo procesas; |
| --- | --- |

48.

mano, kad įgyvendindama šias priemones Sąjunga įgis daugiau nuoseklumo ir vidinės stiprybės įveikti ateityje laukiančias išorės problemas, atsirandančias dėl didėjančios konkurencijos tarptautinėje prekių ir paslaugų rinkoje, kurioje besiformuojančios ekonomikos šalys vis dar patiria mažiau struktūrinių sąnaudų ir turi didesnių konkurencinių pranašumų, kadangi jose nevyksta toks spartus ir opus visuomenės senėjimo ir darbingo amžiaus gyventojų skaičiaus mažėjimo procesas;

Regionų komiteto papildoma nauda plėtojant ETBG

| 49. | mano, kad Regionų komitetas atlieka svarbų vaidmenį kaip tarpininkas, patarėjas ir ETBG propaguotojas. Todėl reikia užtikrinti, kad Komitetas kaip institucija galėtų toliau dirbti ETBG srityje įgyvendindamas įvairias priemones, pavyzdžiui, skatindamas kurti Europos tinklą, kuriam priklausytų techninio pobūdžio klausimų specialistai ir politinių sluoksnių atstovai, ir įsteigti tarpinstitucinį forumą; |
| --- | --- |

49.

mano, kad Regionų komitetas atlieka svarbų vaidmenį kaip tarpininkas, patarėjas ir ETBG propaguotojas. Todėl reikia užtikrinti, kad Komitetas kaip institucija galėtų toliau dirbti ETBG srityje įgyvendindamas įvairias priemones, pavyzdžiui, skatindamas kurti Europos tinklą, kuriam priklausytų techninio pobūdžio klausimų specialistai ir politinių sluoksnių atstovai, ir įsteigti tarpinstitucinį forumą;

| 50. | pritaria 2011 m. sausio 26 d. Regionų komiteto biuro priimtam sprendimui įsteigti ETBG stebėsenos platformą, kuri nuolat vertintų Reglamento (EB) Nr. 1082/2006 nuostatų įgyvendinimą ir praktinę ETBG pažangą, siekiant pasirengti darbui naujomis sąlygomis, kurios susidarys nuo 2014 m. sausio 1 d. |
| --- | --- |

50.

pritaria 2011 m. sausio 26 d. Regionų komiteto biuro priimtam sprendimui įsteigti ETBG stebėsenos platformą, kuri nuolat vertintų Reglamento (EB) Nr. 1082/2006 nuostatų įgyvendinimą ir praktinę ETBG pažangą, siekiant pasirengti darbui naujomis sąlygomis, kurios susidarys nuo 2014 m. sausio 1 d.

2011 m. sausio 27 d., Briuselis

Regionų komiteto pirmininkė

Mercedes BRESSO

---

(1)  2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1082/2006 dėl Europos teritorinio bendradarbiavimo grupės (ETBG) (OL L 210, 2006 7 31).

1

(2)  2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1080/2006 dėl Europos regioninės plėtros fondo ir panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 1783/1999 (OL L 210, 2006 7 31).

2

(3)  2006 m. liepos 11 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006, nustatantis bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo bei panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 1260/1999 (OL L 210, 2006 7 31).

3

---

| 2.4.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 104/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 104/13

---

Regionų komiteto nuomonė „Turistų lankomiausias žemynas – Europa. Nauja turizmo politika“

2011/C 104/03

REGIONŲ KOMITETAS

| — | palankiai vertina Komisijos norą koordinuotai ir kompleksiškai nagrinėti turizmo politikos klausimus šią politiką susiejant su kitų sričių politika, pavyzdžiui, transporto, žemės ūkio, aplinkos apsaugos, informacinių ir ryšių technologijų, socialine, kultūros ir kt., |
| --- | --- |

—

palankiai vertina Komisijos norą koordinuotai ir kompleksiškai nagrinėti turizmo politikos klausimus šią politiką susiejant su kitų sričių politika, pavyzdžiui, transporto, žemės ūkio, aplinkos apsaugos, informacinių ir ryšių technologijų, socialine, kultūros ir kt.,

| — | pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms tenka svarbus vaidmuo, susijęs su tvariu lankytinų turistinių vietų valdymu. Vietos ir regionų valdžios institucijos ir Europos regioniniai tinklai pirmieji ėmėsi iniciatyvos vystyti tvaraus turizmo modelius, todėl labai svarbu kuo visapusiškiau pasinaudoti jų patirtimi ir žiniomis skatinant vietos ir regionų bendradarbiavimą visoje ES. Šiuo požiūriu pritaria Komisijos įsitikinimui, kad turizmą reikia įtraukti į įvairias Europos politikos sritis, |
| --- | --- |

—

pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms tenka svarbus vaidmuo, susijęs su tvariu lankytinų turistinių vietų valdymu. Vietos ir regionų valdžios institucijos ir Europos regioniniai tinklai pirmieji ėmėsi iniciatyvos vystyti tvaraus turizmo modelius, todėl labai svarbu kuo visapusiškiau pasinaudoti jų patirtimi ir žiniomis skatinant vietos ir regionų bendradarbiavimą visoje ES. Šiuo požiūriu pritaria Komisijos įsitikinimui, kad turizmą reikia įtraukti į įvairias Europos politikos sritis,

| — | palankiai vertina Komisijos norą skatinti aktyvią konkurencingumo ir tvaraus vystymosi stiprinimo politiką. Europos turizmo sektoriui kylantys iššūkiai aiškiai rodo, kaip svarbu numatyti pokyčius ir laiku atremti augančią konkurenciją nuolat besikeičiančiame sektoriuje, |
| --- | --- |

—

palankiai vertina Komisijos norą skatinti aktyvią konkurencingumo ir tvaraus vystymosi stiprinimo politiką. Europos turizmo sektoriui kylantys iššūkiai aiškiai rodo, kaip svarbu numatyti pokyčius ir laiku atremti augančią konkurenciją nuolat besikeičiančiame sektoriuje,

| — | atkreipia dėmesį į ketinimą sukurti Europos paveldo ženklą ir „Kokybiško turizmo“ ženklą, kadangi tai paskatintų lankytinose vietose taikyti tvarius veiklos metodus ir padėtų stiprinti Europos, siūlančios aukštos kokybės turizmą, įvaizdį. Vis dėlto mano, kad šio ženklo pridėtinė vertė turi būti išsamiau patikrinta ir apibrėžta ir kad suteikiant šį ženklą labai svarbu vadovautis griežtais kriterijais, kad jis neprarastų savo vertės, |
| --- | --- |

—

atkreipia dėmesį į ketinimą sukurti Europos paveldo ženklą ir „Kokybiško turizmo“ ženklą, kadangi tai paskatintų lankytinose vietose taikyti tvarius veiklos metodus ir padėtų stiprinti Europos, siūlančios aukštos kokybės turizmą, įvaizdį. Vis dėlto mano, kad šio ženklo pridėtinė vertė turi būti išsamiau patikrinta ir apibrėžta ir kad suteikiant šį ženklą labai svarbu vadovautis griežtais kriterijais, kad jis neprarastų savo vertės,

| — | reiškia susirūpinimą, kad kai kurios struktūrinės problemos, pavyzdžiui, klimato kaita ar vandens ir energijos išteklių trūkumas, gali turėti įtakos Europos lankytinoms turistinėms vietoms, visų pirma saloms ir atokiausiems regionams. Mano, kad šios problemos gali būti įveiktos tik tuo atveju, jei tausumas bus aktyviau propaguojamas nustatant turizmo šiuose regionuose strategiją. Kalbant apie klimato kaitos padarinius, pasisako už jų prevenciją vykdant natūralių gamtinių zonų apsaugą ir jas atnaujinant, taip pat turizmą susiejant su kompleksine krantotvarka. |
| --- | --- |

—

reiškia susirūpinimą, kad kai kurios struktūrinės problemos, pavyzdžiui, klimato kaita ar vandens ir energijos išteklių trūkumas, gali turėti įtakos Europos lankytinoms turistinėms vietoms, visų pirma saloms ir atokiausiems regionams. Mano, kad šios problemos gali būti įveiktos tik tuo atveju, jei tausumas bus aktyviau propaguojamas nustatant turizmo šiuose regionuose strategiją. Kalbant apie klimato kaitos padarinius, pasisako už jų prevenciją vykdant natūralių gamtinių zonų apsaugą ir jas atnaujinant, taip pat turizmą susiejant su kompleksine krantotvarka.

| Pranešėjas | : | Ramón Luis Valcárcel Siso (ES/ELP), Mursijos autonominio regiono pirmininkas |
| --- | --- | --- |
| Pamatinis dokumentas | : | Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Turistų lankomiausias žemynas – Europa. Nauja turizmo politika“
  COM(2010) 352 galutinis |

Pranešėjas

:

Ramón Luis Valcárcel Siso (ES/ELP), Mursijos autonominio regiono pirmininkas

Pamatinis dokumentas

:

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Turistų lankomiausias žemynas – Europa. Nauja turizmo politika“

COM(2010) 352 galutinis

I.   BENDROSIOS PASTABOS

| 1. | Didėjančią turizmo sektoriaus svarbą Europos ekonomikai aiškiai parodo jo indėlis į bendrąjį vidaus produktą ir gebėjimas sukurti daugiau darbo vietų nei kiti ekonomikos sektoriai. Kaip Europos Komisija nurodo savo komunikate (1), Europos turizmo pramonėje tiesiogiai įdarbinta daugiau kaip 5 proc. ES darbo jėgos ir sukuriama maždaug 5 proc. jos BVP (2), ypač kai kuriuose Europos regionuose. Nors Europa tebėra turistų lankomiausias žemynas (maždaug 40 proc. turistų (3), 2009 m. (4) jų atvyko 5,6 proc. mažiau. |
| --- | --- |

1.

Didėjančią turizmo sektoriaus svarbą Europos ekonomikai aiškiai parodo jo indėlis į bendrąjį vidaus produktą ir gebėjimas sukurti daugiau darbo vietų nei kiti ekonomikos sektoriai. Kaip Europos Komisija nurodo savo komunikate (1), Europos turizmo pramonėje tiesiogiai įdarbinta daugiau kaip 5 proc. ES darbo jėgos ir sukuriama maždaug 5 proc. jos BVP (2), ypač kai kuriuose Europos regionuose. Nors Europa tebėra turistų lankomiausias žemynas (maždaug 40 proc. turistų (3), 2009 m. (4) jų atvyko 5,6 proc. mažiau.

| 2. | Europos turizmas susiduria su daugeliu iššūkių: pasaulio ekonomikos krizė, didesnė kitų lankytinų vietų konkurencija, klimato kaitos ar sezoniškumo pasekmės. Kiti iššūkiai, pavyzdžiui, Europos demografinė raida, turizmo paslaugų pasiūlos įvairinimas ar didėjantis informacinių ir ryšių technologijų poveikis, atveria galimybių, kurias reikėtų išnaudoti bendradarbiaujant su regionų ir vietos valdžios institucijomis. |
| --- | --- |

2.

Europos turizmas susiduria su daugeliu iššūkių: pasaulio ekonomikos krizė, didesnė kitų lankytinų vietų konkurencija, klimato kaitos ar sezoniškumo pasekmės. Kiti iššūkiai, pavyzdžiui, Europos demografinė raida, turizmo paslaugų pasiūlos įvairinimas ar didėjantis informacinių ir ryšių technologijų poveikis, atveria galimybių, kurias reikėtų išnaudoti bendradarbiaujant su regionų ir vietos valdžios institucijomis.

| 3. | Be to, turizmo paslaugų vartotojų įpročiai keičiasi (vis dažniau keliaujama savarankiškai, daugiau naudojamasi internetu, daugėja pigiųjų (angl. low cost) kelionių, išaugo tausaus turizmo paklausa ir pan.), ir kai kurie veiksniai, kurie dar prieš keletą metų nebuvo itin reikšmingi, tapo esminiais: aukšta kokybė, tvarumas, nuolatinės naujovės, mokymas ir t. t. |
| --- | --- |

3.

Be to, turizmo paslaugų vartotojų įpročiai keičiasi (vis dažniau keliaujama savarankiškai, daugiau naudojamasi internetu, daugėja pigiųjų (angl. low cost) kelionių, išaugo tausaus turizmo paklausa ir pan.), ir kai kurie veiksniai, kurie dar prieš keletą metų nebuvo itin reikšmingi, tapo esminiais: aukšta kokybė, tvarumas, nuolatinės naujovės, mokymas ir t. t.

| 4. | Esant tokioms aplinkybėms, reikia pabrėžti didžiulį Europos turizmo sektoriaus augimo potencialą ir glaudų ryšį su regionų administracine, socialine ir ekonomine bei logistine struktūra, visų pirma transporto sektoriaus vystymu ir ypač susisiekimo su lankytinomis turistinėmis vietomis gerinimu, regioninių oro uostų plėtra ir postūmiu susisiekimui jūra, padedančiam plėtoti daugiarūšiškumą ir užtikrinančiam tvarų vežimą. Ypač svarbu atsižvelgti į visiškai nuo oro ir jūrų transporto priklausomų salų ir atokių bei atokiausių regionų išskirtinę padėtį. Daugeliui šių regionų turizmo reikmėms sukurtas paslaugų sektorius yra pagrindinis pajamų ir ūkinės veiklos šaltinis. Europa turi daug konkurencinių pranašumų: ne tik turtingą kraštovaizdį, bet ir didžiules paveldu (kultūros, gastronomijos, religijos, sporto ir kt.) grindžiamo turizmo augimo galimybes. Augimo potencialas glūdi taip pat tokiose svarbiose srityse kaip renginių, konferencijų ir verslo kelionių organizavimas.
  Vertė, kurią vietovė įgyja dėl paveldo, tampa strateginiu jos vystymosi veiksniu. Europa šiuo požiūriu itin turtinga, kadangi yra daug Europos vietovių, kurios turi didžiulį turizmo potencialą, nors jose turizmas dar tik pradedamas vystyti, arba kuriose jau išplėtota plataus masto turistinė veikla. Ypatingą dėmesį reikėtų skirti vietovėms, kurių specializacija – turizmo pramonė ir kurios, nors ir yra pripažintos lankytinos vietos, turi vykdyti restruktūrizavimą ir atkūrimą, kad kokybės ir inovacijų požiūriu pajėgtų konkuruoti pasaulyje, kur vis tvirtesnes pozicijas užima besivystančios šalys. Kalbant apie vyresnio amžiaus asmenų ir neįgaliųjų rinkos segmentus, lankytinas vietas reikia pritaikyti ir panaikinti jose esančias kliūtis. |
| --- | --- |

4.

Esant tokioms aplinkybėms, reikia pabrėžti didžiulį Europos turizmo sektoriaus augimo potencialą ir glaudų ryšį su regionų administracine, socialine ir ekonomine bei logistine struktūra, visų pirma transporto sektoriaus vystymu ir ypač susisiekimo su lankytinomis turistinėmis vietomis gerinimu, regioninių oro uostų plėtra ir postūmiu susisiekimui jūra, padedančiam plėtoti daugiarūšiškumą ir užtikrinančiam tvarų vežimą. Ypač svarbu atsižvelgti į visiškai nuo oro ir jūrų transporto priklausomų salų ir atokių bei atokiausių regionų išskirtinę padėtį. Daugeliui šių regionų turizmo reikmėms sukurtas paslaugų sektorius yra pagrindinis pajamų ir ūkinės veiklos šaltinis. Europa turi daug konkurencinių pranašumų: ne tik turtingą kraštovaizdį, bet ir didžiules paveldu (kultūros, gastronomijos, religijos, sporto ir kt.) grindžiamo turizmo augimo galimybes. Augimo potencialas glūdi taip pat tokiose svarbiose srityse kaip renginių, konferencijų ir verslo kelionių organizavimas.

Vertė, kurią vietovė įgyja dėl paveldo, tampa strateginiu jos vystymosi veiksniu. Europa šiuo požiūriu itin turtinga, kadangi yra daug Europos vietovių, kurios turi didžiulį turizmo potencialą, nors jose turizmas dar tik pradedamas vystyti, arba kuriose jau išplėtota plataus masto turistinė veikla. Ypatingą dėmesį reikėtų skirti vietovėms, kurių specializacija – turizmo pramonė ir kurios, nors ir yra pripažintos lankytinos vietos, turi vykdyti restruktūrizavimą ir atkūrimą, kad kokybės ir inovacijų požiūriu pajėgtų konkuruoti pasaulyje, kur vis tvirtesnes pozicijas užima besivystančios šalys. Kalbant apie vyresnio amžiaus asmenų ir neįgaliųjų rinkos segmentus, lankytinas vietas reikia pritaikyti ir panaikinti jose esančias kliūtis.

| 5. | Įsigaliojusi Lisabonos sutartis suteikia galimybę didinti Europos turizmo sektoriaus konkurencingumą ir taip prisidėti prie naujos pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijos „Europa 2020“, visų pirma įgyvendinant jos pavyzdinę iniciatyvą „Globalizacijos erai pritaikyta pramonės politika“. |
| --- | --- |

5.

Įsigaliojusi Lisabonos sutartis suteikia galimybę didinti Europos turizmo sektoriaus konkurencingumą ir taip prisidėti prie naujos pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijos „Europa 2020“, visų pirma įgyvendinant jos pavyzdinę iniciatyvą „Globalizacijos erai pritaikyta pramonės politika“.

| 6. | Taigi turizmas yra gyvybiškai svarbus pajamų ir užimtumo šaltinis. Jis labai svarbus daugeliui Europos regionų, o kai kuriems iš jų yra būtinas, kadangi yra svarbus didesnio jų konkurencingumo užtikrinimo veiksnys. Todėl su Europos turizmo politika susiję veiksmai turės didelės įtakos daugelio regionų vystymuisi, kadangi turizmo pramonė yra postūmis kitiems regiono ekonomikos sektoriams ir su jais sąveikauja. Taigi, Europos turizmo pramonės politika turėtų būti įgyvendinama kartu su ES investicijų į teritorijos plėtrą ir socialinės bei ekonominės struktūros vystymo politika siekiant suinteresuotiems regionams užtikrinti visas galimybes vykdyti tvaraus konkurencingumo strategiją. |
| --- | --- |

6.

Taigi turizmas yra gyvybiškai svarbus pajamų ir užimtumo šaltinis. Jis labai svarbus daugeliui Europos regionų, o kai kuriems iš jų yra būtinas, kadangi yra svarbus didesnio jų konkurencingumo užtikrinimo veiksnys. Todėl su Europos turizmo politika susiję veiksmai turės didelės įtakos daugelio regionų vystymuisi, kadangi turizmo pramonė yra postūmis kitiems regiono ekonomikos sektoriams ir su jais sąveikauja. Taigi, Europos turizmo pramonės politika turėtų būti įgyvendinama kartu su ES investicijų į teritorijos plėtrą ir socialinės bei ekonominės struktūros vystymo politika siekiant suinteresuotiems regionams užtikrinti visas galimybes vykdyti tvaraus konkurencingumo strategiją.

| 7. | Lisabonos sutartyje be kitų Sąjungos tikslų, įskaitant ekonominę ir socialinę sanglaudą, minimas naujas teritorinis aspektas ir teigiama, kad ypatingas dėmesys skiriamas kaimo vietovėms, pramonės pereinamojo laikotarpio vietovėms bei didelių ir nuolatinių gamtinių arba demografinių trūkumų turinčioms vietovėms, pavyzdžiui, labai retai apgyvendintiems toliausiai į šiaurę esantiems regionams bei salų, pasienio ir kalnuotoms vietovėms. Ypatinga atokiausių regionų padėtis nagrinėjama ir 349 straipsnyje. Taigi, į šių teritorijų ypatumus reikėtų atsižvelgti kuriant Europos turizmo sektoriaus struktūrą. |
| --- | --- |

7.

Lisabonos sutartyje be kitų Sąjungos tikslų, įskaitant ekonominę ir socialinę sanglaudą, minimas naujas teritorinis aspektas ir teigiama, kad ypatingas dėmesys skiriamas kaimo vietovėms, pramonės pereinamojo laikotarpio vietovėms bei didelių ir nuolatinių gamtinių arba demografinių trūkumų turinčioms vietovėms, pavyzdžiui, labai retai apgyvendintiems toliausiai į šiaurę esantiems regionams bei salų, pasienio ir kalnuotoms vietovėms. Ypatinga atokiausių regionų padėtis nagrinėjama ir 349 straipsnyje. Taigi, į šių teritorijų ypatumus reikėtų atsižvelgti kuriant Europos turizmo sektoriaus struktūrą.

| 8. | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo nauju 195 straipsniu bus leidžiama imtis veiksmų, kuriais siekiama skatinti šiame sektoriuje veikiančių įmonių konkurencingumą, remti bendradarbiavimą ir keitimąsi gerąja patirtimi, plėtoti kompleksinį požiūrį į turizmą. Komisijos komunikate siūloma imtis įvairių veiksmų, skirtų padidinti ES turizmo pramonės konkurencingumą. Kad būtų pasiekta veiksmingų rezultatų, ES turėtų remti valstybių narių ar Europos regionų iniciatyvas. Be to, svarbu pabrėžti Komisijos norą, kad taikomos priemonės netaptų papildoma administracine našta nacionalinėms, vietos ir regionų valdžios institucijoms. Šiuo požiūriu komunikatas atitinka subsidiarumo ir proporcingumo principus. |
| --- | --- |

8.

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo nauju 195 straipsniu bus leidžiama imtis veiksmų, kuriais siekiama skatinti šiame sektoriuje veikiančių įmonių konkurencingumą, remti bendradarbiavimą ir keitimąsi gerąja patirtimi, plėtoti kompleksinį požiūrį į turizmą. Komisijos komunikate siūloma imtis įvairių veiksmų, skirtų padidinti ES turizmo pramonės konkurencingumą. Kad būtų pasiekta veiksmingų rezultatų, ES turėtų remti valstybių narių ar Europos regionų iniciatyvas. Be to, svarbu pabrėžti Komisijos norą, kad taikomos priemonės netaptų papildoma administracine našta nacionalinėms, vietos ir regionų valdžios institucijoms. Šiuo požiūriu komunikatas atitinka subsidiarumo ir proporcingumo principus.

REGIONŲ KOMITETAS

II.   NAUJA ES EUROPOS TURIZMO VEIKSMŲ PROGRAMA

| 9. | palankiai vertina Komisijos norą koordinuotai ir kompleksiškai nagrinėti turizmo politikos klausimus šią politiką susiejant su kitų sričių politika, pavyzdžiui, transporto, žemės ūkio, aplinkos apsaugos, informacinių ir ryšių technologijų, socialine, kultūros ir kt. Turizmą reikėtų suprasti kaip visumą ryšių, kuriuos lemia laikinas asmens išvykimas iš faktinės gyvenamosios vietos bent vienai nakčiai į kitą vietą, nei jo įprastinė gyvenamoji vieta; |
| --- | --- |

9.

palankiai vertina Komisijos norą koordinuotai ir kompleksiškai nagrinėti turizmo politikos klausimus šią politiką susiejant su kitų sričių politika, pavyzdžiui, transporto, žemės ūkio, aplinkos apsaugos, informacinių ir ryšių technologijų, socialine, kultūros ir kt. Turizmą reikėtų suprasti kaip visumą ryšių, kuriuos lemia laikinas asmens išvykimas iš faktinės gyvenamosios vietos bent vienai nakčiai į kitą vietą, nei jo įprastinė gyvenamoji vieta;

| 10. | remia bendrą tikslą derinti su turizmu susijusius veiksmus ir iniciatyvas siekiant sukurti konkurencingą, modernų, tvarų ir atsakingą turizmo sektorių; |
| --- | --- |

10.

remia bendrą tikslą derinti su turizmu susijusius veiksmus ir iniciatyvas siekiant sukurti konkurencingą, modernų, tvarų ir atsakingą turizmo sektorių;

| 11. | reikalauja, kad prieš pateikiant tikslų veiksmų planą turizmui remti, visos ES lygiu siūlomos priemonės būtų patikrintos ir pagrįstos, atsižvelgiant į ES kompetencijas ir subsidiarumo bei proporcingumo principus, siekiant aiškiai atpažinti ES priemonių teikimus impulsus ir naudą lyginant su tik nacionalinėmis arba regionų ir vietos lygmens priemonėmis; |
| --- | --- |

11.

reikalauja, kad prieš pateikiant tikslų veiksmų planą turizmui remti, visos ES lygiu siūlomos priemonės būtų patikrintos ir pagrįstos, atsižvelgiant į ES kompetencijas ir subsidiarumo bei proporcingumo principus, siekiant aiškiai atpažinti ES priemonių teikimus impulsus ir naudą lyginant su tik nacionalinėmis arba regionų ir vietos lygmens priemonėmis;

| 12. | ypač pritaria įsitikinimui, kad turizmo vystymas turi būti grindžiamas konkurencingumu ir tvarumu, ir nori pabrėžti trigubą pastarosios sąvokos reikšmę:






  a. | ekonominis tvarumas turi užtikrinti sąžiningą ir veiksmingą ekonominę plėtrą, sudarančią sąlygas Europos ateities kartų vystymuisi, |
| --- | --- | --- |

12.

ypač pritaria įsitikinimui, kad turizmo vystymas turi būti grindžiamas konkurencingumu ir tvarumu, ir nori pabrėžti trigubą pastarosios sąvokos reikšmę:

a.

ekonominis tvarumas turi užtikrinti sąžiningą ir veiksmingą ekonominę plėtrą, sudarančią sąlygas Europos ateities kartų vystymuisi,

| b. | socialinis ir kultūrinis tvarumas turi derėti su Europos regionų kultūra, vertybėmis ir identiškumu, |
| --- | --- |

b.

socialinis ir kultūrinis tvarumas turi derėti su Europos regionų kultūra, vertybėmis ir identiškumu,

| c. | aplinkosauginis tvarumas turi užtikrinti, kad vystymasis būtų suderinamas su pagrindinių procesų, biologinės įvairovės ir biologinių išteklių išsaugojimu. Turizmo vystymas turi būti grindžiamas tvarumu, kad nebūtų eikvojami gamtos ištekliai ir kenkiama aplinkai (5); |
| --- | --- |

c.

aplinkosauginis tvarumas turi užtikrinti, kad vystymasis būtų suderinamas su pagrindinių procesų, biologinės įvairovės ir biologinių išteklių išsaugojimu. Turizmo vystymas turi būti grindžiamas tvarumu, kad nebūtų eikvojami gamtos ištekliai ir kenkiama aplinkai (5);

| 13. | pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms tenka svarbus vaidmuo, susijęs su tvariu lankytinų turistinių vietų valdymu. Vietos ir regionų valdžios institucijos ir Europos regioniniai tinklai pirmieji ėmėsi iniciatyvos vystyti tvaraus turizmo modelius, todėl labai svarbu kuo visapusiškiau pasinaudoti jų patirtimi ir žiniomis skatinant vietos ir regionų bendradarbiavimą visoje ES. Šiuo požiūriu pritaria Komisijos įsitikinimui, kad turizmą reikia įtraukti į įvairias Europos politikos sritis; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms tenka svarbus vaidmuo, susijęs su tvariu lankytinų turistinių vietų valdymu. Vietos ir regionų valdžios institucijos ir Europos regioniniai tinklai pirmieji ėmėsi iniciatyvos vystyti tvaraus turizmo modelius, todėl labai svarbu kuo visapusiškiau pasinaudoti jų patirtimi ir žiniomis skatinant vietos ir regionų bendradarbiavimą visoje ES. Šiuo požiūriu pritaria Komisijos įsitikinimui, kad turizmą reikia įtraukti į įvairias Europos politikos sritis;

| 14. | palankiai vertina 2010 m. spalio 12 d. Konkurencingumo tarybos išvadas, kuriose valstybės narės raginamos laikantis partnerystės principo aktyviai dalyvauti Europos, nacionaliniu, regionų ir vietos lygmeniu vykdant veiksmus, kuriais siekiama padidinti Europos turizmo pramonės konkurencingumą (6); |
| --- | --- |

14.

palankiai vertina 2010 m. spalio 12 d. Konkurencingumo tarybos išvadas, kuriose valstybės narės raginamos laikantis partnerystės principo aktyviai dalyvauti Europos, nacionaliniu, regionų ir vietos lygmeniu vykdant veiksmus, kuriais siekiama padidinti Europos turizmo pramonės konkurencingumą (6);

| 15. | palankiai vertina Komisijos norą skatinti aktyvią konkurencingumo ir tvaraus vystymosi stiprinimo politiką. Europos turizmo sektoriui kylantys iššūkiai aiškiai rodo, kaip svarbu numatyti pokyčius ir laiku atremti augančią konkurenciją nuolat besikeičiančiame sektoriuje; |
| --- | --- |

15.

palankiai vertina Komisijos norą skatinti aktyvią konkurencingumo ir tvaraus vystymosi stiprinimo politiką. Europos turizmo sektoriui kylantys iššūkiai aiškiai rodo, kaip svarbu numatyti pokyčius ir laiku atremti augančią konkurenciją nuolat besikeičiančiame sektoriuje;

| 16. | sutinka, kad turint omenyje, jog dauguma turizmo sektoriaus įmonių yra MVĮ, nors jame veikia ir daug mikroįmonių, yra tikslinga skatinti steigti mažų ir vidutinio dydžio įmonių branduolius (angl. clustering) siekiant jas vystyti. Parama produktyvumui, konkurencingumui, mokymui ir kokybei gali turėti tokios pat didelės reikšmės; |
| --- | --- |

16.

sutinka, kad turint omenyje, jog dauguma turizmo sektoriaus įmonių yra MVĮ, nors jame veikia ir daug mikroįmonių, yra tikslinga skatinti steigti mažų ir vidutinio dydžio įmonių branduolius (angl. clustering) siekiant jas vystyti. Parama produktyvumui, konkurencingumui, mokymui ir kokybei gali turėti tokios pat didelės reikšmės;

| 17. | šiuo požiūriu rekomenduoja parengti paramos turizmo sektoriuje veikiančioms MVĮ priemones, visų pirma skirtas darbuotojų mokymui. Nereikia pamiršti svarbaus turizmo sektoriaus vaidmens kuriant darbo vietas ir to, kad dauguma sukurtų darbo vietų skirta jaunimui. Šios darbo vietos jiems suteikia galimybę įgyti jų profesiniam tobulėjimui labai svarbių įgūdžių ir pagilinti užsienio kalbų žinias. Kokybiškai veikiančiai ir naujose rinkose bei naujuose paklausos sektoriuose (pavyzdžiui, neįgaliųjų ir vyresnio amžiaus asmenų) besispecializuojančiai turizmo rinkai būtini aukštos kvalifikacijos darbuotojai, parengti atsižvelgiant į naujus poreikius ir naujas turizmo sektoriuje taikomas technologijas. Be to, daug turizmo sektoriuje įgytų žinių turėtų būti galima tiesiogiai perkelti į kitą ekonominę veiklą; |
| --- | --- |

17.

šiuo požiūriu rekomenduoja parengti paramos turizmo sektoriuje veikiančioms MVĮ priemones, visų pirma skirtas darbuotojų mokymui. Nereikia pamiršti svarbaus turizmo sektoriaus vaidmens kuriant darbo vietas ir to, kad dauguma sukurtų darbo vietų skirta jaunimui. Šios darbo vietos jiems suteikia galimybę įgyti jų profesiniam tobulėjimui labai svarbių įgūdžių ir pagilinti užsienio kalbų žinias. Kokybiškai veikiančiai ir naujose rinkose bei naujuose paklausos sektoriuose (pavyzdžiui, neįgaliųjų ir vyresnio amžiaus asmenų) besispecializuojančiai turizmo rinkai būtini aukštos kvalifikacijos darbuotojai, parengti atsižvelgiant į naujus poreikius ir naujas turizmo sektoriuje taikomas technologijas. Be to, daug turizmo sektoriuje įgytų žinių turėtų būti galima tiesiogiai perkelti į kitą ekonominę veiklą;

| 18. | reiškia susirūpinimą, kad kai kurios struktūrinės problemos, pavyzdžiui, klimato kaita ar vandens ir energijos išteklių trūkumas, gali turėti įtakos Europos lankytinoms turistinėms vietoms, visų pirma saloms ir atokiausiems regionams. Mano, kad šios problemos gali būti įveiktos tik tuo atveju, jei tausumas bus aktyviau propaguojamas nustatant turizmo šiuose regionuose strategiją. Kalbant apie klimato kaitos padarinius, pasisako už jų prevenciją vykdant natūralių gamtinių zonų apsaugą ir jas atnaujinant, taip pat turizmą susiejant su kompleksine krantotvarka; |
| --- | --- |

18.

reiškia susirūpinimą, kad kai kurios struktūrinės problemos, pavyzdžiui, klimato kaita ar vandens ir energijos išteklių trūkumas, gali turėti įtakos Europos lankytinoms turistinėms vietoms, visų pirma saloms ir atokiausiems regionams. Mano, kad šios problemos gali būti įveiktos tik tuo atveju, jei tausumas bus aktyviau propaguojamas nustatant turizmo šiuose regionuose strategiją. Kalbant apie klimato kaitos padarinius, pasisako už jų prevenciją vykdant natūralių gamtinių zonų apsaugą ir jas atnaujinant, taip pat turizmą susiejant su kompleksine krantotvarka;

| 19. | nepritaria projektui sukurti viešosiomis lėšomis finansuojamą turizmo mainų programą, kuria siekiama užtikrinti geresnį atostogų kelionių paskirstymą ištisus metus. Teikdama tokį pasiūlymą, Komisija nežino apie rinkos mechanizmus, kurie jau šiuo metu užtikrina atostogų kelionių paskirstymą laiko atžvilgiu, pavyzdžiui, mažinamos kainos ne turistinio sezono metu. Dideli antplūdžiai vasaros metu susiję ne su rinkos nesklandumais, o su moksleivių atostogomis, kurios nustatomos remiantis oficialiais sprendimais, ir oro sąlygomis, kurios yra svarbiausias veiksnys pasirenkant atostogų vietą. Mainų programa neturėtų įtakos nei vienam iš šių veiksnių. Su moksleivių atostogomis nesusiję vyresnio amžiaus asmenys ir jaunimas gali keliauti ir ne turistinio sezono metu. Jei jie nekeliauja, vadinasi nenori. Be to, siūlymas koordinuoti valstybių narių moksleivių atostogas viršija Europos Sąjungos kompetenciją. |
| --- | --- |

19.

nepritaria projektui sukurti viešosiomis lėšomis finansuojamą turizmo mainų programą, kuria siekiama užtikrinti geresnį atostogų kelionių paskirstymą ištisus metus. Teikdama tokį pasiūlymą, Komisija nežino apie rinkos mechanizmus, kurie jau šiuo metu užtikrina atostogų kelionių paskirstymą laiko atžvilgiu, pavyzdžiui, mažinamos kainos ne turistinio sezono metu. Dideli antplūdžiai vasaros metu susiję ne su rinkos nesklandumais, o su moksleivių atostogomis, kurios nustatomos remiantis oficialiais sprendimais, ir oro sąlygomis, kurios yra svarbiausias veiksnys pasirenkant atostogų vietą. Mainų programa neturėtų įtakos nei vienam iš šių veiksnių. Su moksleivių atostogomis nesusiję vyresnio amžiaus asmenys ir jaunimas gali keliauti ir ne turistinio sezono metu. Jei jie nekeliauja, vadinasi nenori. Be to, siūlymas koordinuoti valstybių narių moksleivių atostogas viršija Europos Sąjungos kompetenciją.

III.   KETURIOS VEIKSMŲ GRUPĖS

Didinti Europos turizmo sektoriaus konkurencingumą

| 20. | mano, kad labai svarbu didinti turizmo sektoriaus konkurencingumą, kadangi turizmui, kaip horizontaliosios veiklos sektoriui, reikia daugybės veiksmų, apimančių įvairias sritis ir įvairių sričių politiką. Šiuo požiūriu pritaria Madrido deklaracijoje išdėstytai Europos ministrų nuomonei dėl būtinybės parengti kompetencija turizmo srityje pagrįstą strategiją, kuri remtųsi sukurtais ekspertų ir lankytinų vietų tinklais, padedančiais kurti žinias, jomis dalytis ir jas skleisti, skatinančiais inovacijas, mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą siekiant išlaikyti konkurencingumą turizmo sektoriuje (7); |
| --- | --- |

20.

mano, kad labai svarbu didinti turizmo sektoriaus konkurencingumą, kadangi turizmui, kaip horizontaliosios veiklos sektoriui, reikia daugybės veiksmų, apimančių įvairias sritis ir įvairių sričių politiką. Šiuo požiūriu pritaria Madrido deklaracijoje išdėstytai Europos ministrų nuomonei dėl būtinybės parengti kompetencija turizmo srityje pagrįstą strategiją, kuri remtųsi sukurtais ekspertų ir lankytinų vietų tinklais, padedančiais kurti žinias, jomis dalytis ir jas skleisti, skatinančiais inovacijas, mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą siekiant išlaikyti konkurencingumą turizmo sektoriuje (7);

| 21. | be to, mano, kad Komisijos pasiūlymai dėl turizmo produktų įvairinimo kuo labiau pasinaudojant Europos paveldu ir dėl Turizmo informacinių ir ryšių technologijų platformos ir virtualaus Europos turizmo stebėsenos centro, kuriam būtų pavesta ne tik ištirti pasiūlą, bet ir tiksliau apibrėžti paklausą, rinkos tendencijas ir trumpojo ir vidutinės trukmės laikotarpio prognozes, sukūrimo yra labai sveikintini. Primena, kad regionų valdžios institucijos šioje srityje turi didžiulės patirties, kuria būtina pasinaudoti skatinant ES regionų bendradarbiavimą, kad ši politika būtų kuo veiksmingesnė; |
| --- | --- |

21.

be to, mano, kad Komisijos pasiūlymai dėl turizmo produktų įvairinimo kuo labiau pasinaudojant Europos paveldu ir dėl Turizmo informacinių ir ryšių technologijų platformos ir virtualaus Europos turizmo stebėsenos centro, kuriam būtų pavesta ne tik ištirti pasiūlą, bet ir tiksliau apibrėžti paklausą, rinkos tendencijas ir trumpojo ir vidutinės trukmės laikotarpio prognozes, sukūrimo yra labai sveikintini. Primena, kad regionų valdžios institucijos šioje srityje turi didžiulės patirties, kuria būtina pasinaudoti skatinant ES regionų bendradarbiavimą, kad ši politika būtų kuo veiksmingesnė;

| 22. | mano, kad reikia skatinti Europos regionus keistis gera praktika ir atsižvelgti į jų nuomonę dėl siūlomų ES iniciatyvų. Šiomis aplinkybėmis siūloma, kad Europos teritorinio bendradarbiavimo grupė Interreg programos ir (arba) makroregionų strategijos galėtų tapti koordinuotų turizmo strategijų vystymo pagrindu; |
| --- | --- |

22.

mano, kad reikia skatinti Europos regionus keistis gera praktika ir atsižvelgti į jų nuomonę dėl siūlomų ES iniciatyvų. Šiomis aplinkybėmis siūloma, kad Europos teritorinio bendradarbiavimo grupė Interreg programos ir (arba) makroregionų strategijos galėtų tapti koordinuotų turizmo strategijų vystymo pagrindu;

| 23. | mano, kad, norint išspręsti sezoniškumo problemą, reikia skatinti įvairesnes bei aukštesnės kokybės viešnages; tam reikės siūlyti įvairesnių turizmo paslaugų atsižvelgiant į kultūrinį, istorinį ir (arba) religinį, sportinį, gastronominį ir kitokį turizmą, turintį didžiulį augimo potencialą; pabrėžia, kad atostogų laikotarpių įvairinimas ir jų datų nustatymas pagal regionus priklauso nacionalinei kompetencijai; |
| --- | --- |

23.

mano, kad, norint išspręsti sezoniškumo problemą, reikia skatinti įvairesnes bei aukštesnės kokybės viešnages; tam reikės siūlyti įvairesnių turizmo paslaugų atsižvelgiant į kultūrinį, istorinį ir (arba) religinį, sportinį, gastronominį ir kitokį turizmą, turintį didžiulį augimo potencialą; pabrėžia, kad atostogų laikotarpių įvairinimas ir jų datų nustatymas pagal regionus priklauso nacionalinei kompetencijai;

| 24. | atkreipia dėmesį į socialinio turizmo („turizmo visiems“) potencialą. Socialinis turizmas skatina socialinę įtrauktį ir suteikia galimybę judėti, kartu užtikrindamas visų socialinių grupių, tarp jų jaunimo, šeimų, vyresnio amžiaus piliečių ir riboto judumo asmenų, kultūrinius mainus; apgailestauja, kad Komisijos komunikate apie šį potencialą kalbama nepakankamai; |
| --- | --- |

24.

atkreipia dėmesį į socialinio turizmo („turizmo visiems“) potencialą. Socialinis turizmas skatina socialinę įtrauktį ir suteikia galimybę judėti, kartu užtikrindamas visų socialinių grupių, tarp jų jaunimo, šeimų, vyresnio amžiaus piliečių ir riboto judumo asmenų, kultūrinius mainus; apgailestauja, kad Komisijos komunikate apie šį potencialą kalbama nepakankamai;

Skatinti tausaus, atsakingo ir kokybiško turizmo vystymąsi

| 25. | tvirtai remia lankytinų vietų darnaus valdymo rodiklių sistemos sukūrimą. Mano, kad regionų valdžios institucijų, visų pirma konkurencingų ir tvarių Europos regionų tinklo (angl. NECSTouR) patirtis šiuo požiūriu yra neįkainojama; |
| --- | --- |

25.

tvirtai remia lankytinų vietų darnaus valdymo rodiklių sistemos sukūrimą. Mano, kad regionų valdžios institucijų, visų pirma konkurencingų ir tvarių Europos regionų tinklo (angl. NECSTouR) patirtis šiuo požiūriu yra neįkainojama;

| 26. | atkreipia dėmesį į ketinimą sukurti Europos paveldo ženklą ir „Kokybiško turizmo“ ženklą, kadangi tai paskatintų lankytinose vietose taikyti tvarius veiklos metodus ir padėtų stiprinti Europos, siūlančios aukštos kokybės turizmą, įvaizdį. Vis dėlto mano, kad šio ženklo pridėtinė vertė turi būti išsamiau patikrinta ir apibrėžta ir kad suteikiant šį ženklą labai svarbu vadovautis griežtais kriterijais, kad jis neprarastų savo vertės; |
| --- | --- |

26.

atkreipia dėmesį į ketinimą sukurti Europos paveldo ženklą ir „Kokybiško turizmo“ ženklą, kadangi tai paskatintų lankytinose vietose taikyti tvarius veiklos metodus ir padėtų stiprinti Europos, siūlančios aukštos kokybės turizmą, įvaizdį. Vis dėlto mano, kad šio ženklo pridėtinė vertė turi būti išsamiau patikrinta ir apibrėžta ir kad suteikiant šį ženklą labai svarbu vadovautis griežtais kriterijais, kad jis neprarastų savo vertės;

| 27. | mano, kad norint abiems iniciatyvoms suteikti patikimumo vietos ir regionų valdžios institucijos, ypač NECSTouR, turi būti pakviestos dalyvauti nustatant minėtus kriterijus. Pažymi, kad Regionų komitetui, kaip Europos Sąjungos regionų ir vietos savivaldos atstovų asamblėjai, turi būti atstovaujama už kokybės ženklų suteikimą atsakingoje institucijoje; |
| --- | --- |

27.

mano, kad norint abiems iniciatyvoms suteikti patikimumo vietos ir regionų valdžios institucijos, ypač NECSTouR, turi būti pakviestos dalyvauti nustatant minėtus kriterijus. Pažymi, kad Regionų komitetui, kaip Europos Sąjungos regionų ir vietos savivaldos atstovų asamblėjai, turi būti atstovaujama už kokybės ženklų suteikimą atsakingoje institucijoje;

| 28. | pabrėžia, kad reikia gerinti visų paslaugų kokybę, kad Europos lankytinos turistinės vietos įgautų aiškų konkurencinį pranašumą ir būtų pagerintas Europos – kaip aukštos kokybės lankytinų vietų visumos – įvaizdis. Pažymi, kad ypač reikėtų atsižvelgti į vyresnio amžiaus turistų grupę (manoma, kad 2020 m. 20 proc. visų Europos gyventojų sudarys vyresni nei 65 metų žmonės) ir žmones su negalia (8); |
| --- | --- |

28.

pabrėžia, kad reikia gerinti visų paslaugų kokybę, kad Europos lankytinos turistinės vietos įgautų aiškų konkurencinį pranašumą ir būtų pagerintas Europos – kaip aukštos kokybės lankytinų vietų visumos – įvaizdis. Pažymi, kad ypač reikėtų atsižvelgti į vyresnio amžiaus turistų grupę (manoma, kad 2020 m. 20 proc. visų Europos gyventojų sudarys vyresni nei 65 metų žmonės) ir žmones su negalia (8);

| 29. | prašo Europos Komisijos rengiant naują Europos turizmo politiką sustiprinti vartotojų teisių apsaugos sistemas; |
| --- | --- |

29.

prašo Europos Komisijos rengiant naują Europos turizmo politiką sustiprinti vartotojų teisių apsaugos sistemas;

| 30. | pabrėžia būtinybę skatinti glaudesnį Europos Sąjungos bendradarbiavimą su pagrindinėmis išvystytos rinkos ekonomikos ir didelį potencialą turinčios rinkos šalimis (JAV, Kinija, Rusija, Indija, Brazilija) ir kaimyninėmis šalimis, visų pirma Viduržemio jūros regiono šalimis, siekiant skatinti tvaraus turizmo modelius ir aplinkos tausojimo kultūrą, kadangi teigiamą poveikį galima užtikrinti tik veikiant kartu, prisiimant tuos pačius įsipareigojimus ir atsakomybę; |
| --- | --- |

30.

pabrėžia būtinybę skatinti glaudesnį Europos Sąjungos bendradarbiavimą su pagrindinėmis išvystytos rinkos ekonomikos ir didelį potencialą turinčios rinkos šalimis (JAV, Kinija, Rusija, Indija, Brazilija) ir kaimyninėmis šalimis, visų pirma Viduržemio jūros regiono šalimis, siekiant skatinti tvaraus turizmo modelius ir aplinkos tausojimo kultūrą, kadangi teigiamą poveikį galima užtikrinti tik veikiant kartu, prisiimant tuos pačius įsipareigojimus ir atsakomybę;

Stiprinti Europos įvaizdį ir didinti populiarumą

| 31. | pritaria Komisijai, kad siekiant didesnio turizmo pramonės konkurencingumo reikia stiprinti Europos įvaizdį ir didinti populiarumą. Šiuo požiūriu remia tikslą stiprinti Europos gerą vardą užtikrinant tvarumą ir aukštą kokybę bei kitomis numatytomis priemonėmis, pavyzdžiui, sukuriant „Europos ženklą“, kuris kartu su valstybių narių nacionaliniais ženklais papildytų nacionaliniu ir regionų lygmeniu dedamas populiarinimo pastangas; |
| --- | --- |

31.

pritaria Komisijai, kad siekiant didesnio turizmo pramonės konkurencingumo reikia stiprinti Europos įvaizdį ir didinti populiarumą. Šiuo požiūriu remia tikslą stiprinti Europos gerą vardą užtikrinant tvarumą ir aukštą kokybę bei kitomis numatytomis priemonėmis, pavyzdžiui, sukuriant „Europos ženklą“, kuris kartu su valstybių narių nacionaliniais ženklais papildytų nacionaliniu ir regionų lygmeniu dedamas populiarinimo pastangas;

| 32. | ragina Europos Komisiją imtis konkrečių priemonių reklamuojant „Europos ženklą“ už ES ribų, kuris, savo ruožtu, neturi iškraipyti konkurencijos tarp turistų lankomų vietovių Europoje; |
| --- | --- |

32.

ragina Europos Komisiją imtis konkrečių priemonių reklamuojant „Europos ženklą“ už ES ribų, kuris, savo ruožtu, neturi iškraipyti konkurencijos tarp turistų lankomų vietovių Europoje;

| 33. | palankiai vertina tinklalapio „visiteurope.com“ reklamavimą, ypač koordinuotą dalyvavimą tarptautiniuose turizmo renginiuose, mugėse ir pan. įtraukiant visus regionų ir vietos suinteresuotuosius subjektus; |
| --- | --- |

33.

palankiai vertina tinklalapio „visiteurope.com“ reklamavimą, ypač koordinuotą dalyvavimą tarptautiniuose turizmo renginiuose, mugėse ir pan. įtraukiant visus regionų ir vietos suinteresuotuosius subjektus;

Kuo geriau išnaudoti ES politikos ir finansinių priemonių potencialą

| 34. | pritaria Komisijai, kad turizmo srityje reikia kuo geriau išnaudoti ES finansavimo priemonių potencialą. Šiuo požiūriu kaimo vietovių atveju reikėtų apsvarstyti Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) teikiamas galimybes, kadangi turizmas tokiems regionams suteikia realią galimybę kurti naujas darbo vietas ir gauti pajamų. Be to, mano, kad svarbu atitinkamų darbuotojų mokymui naudoti Europos socialinį fondą (ESF); |
| --- | --- |

34.

pritaria Komisijai, kad turizmo srityje reikia kuo geriau išnaudoti ES finansavimo priemonių potencialą. Šiuo požiūriu kaimo vietovių atveju reikėtų apsvarstyti Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) teikiamas galimybes, kadangi turizmas tokiems regionams suteikia realią galimybę kurti naujas darbo vietas ir gauti pajamų. Be to, mano, kad svarbu atitinkamų darbuotojų mokymui naudoti Europos socialinį fondą (ESF);

| 35. | be to, mano, kad tai reikia apsvarstyti diskusijose dėl būsimos regioninės politikos ir jos įgyvendinimo galimybių ypatingą dėmesį skiriant regionų specializacijai kuriant teminius turizmo produktus, pradedant socialiniu turizmu ir baigiant gamtos, kaimo, verslo, sveikatos ir kultūriniu turizmu, jau neminint kitų galimų turizmo rūšių. Kalbant apie pastarąją turizmo rūšį, kultūrinį turizmą, būtent jį galėtume laikyti šiuo metu visai Europos Sąjungai būdingiausia turizmo rūšimi, apimančia architektūrinį, etnografinį arba pramoninį paveldą, sudarantį regiono ekonominę struktūrą. Būtina užtikrinti įvairių finansavimo šaltinių derinimą ir veiksmingumą, kad būtų išvengta dubliavimosi ar neatitikimo. |
| --- | --- |

35.

be to, mano, kad tai reikia apsvarstyti diskusijose dėl būsimos regioninės politikos ir jos įgyvendinimo galimybių ypatingą dėmesį skiriant regionų specializacijai kuriant teminius turizmo produktus, pradedant socialiniu turizmu ir baigiant gamtos, kaimo, verslo, sveikatos ir kultūriniu turizmu, jau neminint kitų galimų turizmo rūšių. Kalbant apie pastarąją turizmo rūšį, kultūrinį turizmą, būtent jį galėtume laikyti šiuo metu visai Europos Sąjungai būdingiausia turizmo rūšimi, apimančia architektūrinį, etnografinį arba pramoninį paveldą, sudarantį regiono ekonominę struktūrą. Būtina užtikrinti įvairių finansavimo šaltinių derinimą ir veiksmingumą, kad būtų išvengta dubliavimosi ar neatitikimo.

2011 m. sausio 27 d., Briuselis

Regionų komiteto pirmininkė

Mercedes BRESSO

---

(1)  COM(2010) 352.

1

(2)  2009 m. rugsėjo mėn. Europos Sąjungos turizmo sektoriaus konkurencingumo analizė.

2

(3)  2010 sausio mėn. Pasaulio turizmo organizacijos (PTO) tyrimas, 8 tomas.

3

(4)  Ten pat.

4

(5)  CdR 83/2009 fin.

5

(6)  Išvados dėl naujos Europos turizmo politikos. Konkurencingumo taryba, 2010 m. spalio 12 d., Liuksemburgas.

6

(7)  Madrido deklaracija, paskelbta 2010 m. balandžio mėn. pirmininkaujant Ispanijai Madride įvykusiame neoficialiame ministrų susitikime ir pavadinta „Socialiai atsakingo turizmo modelio link“.

7

(8)  Europa 2020 – pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija, 2010 m. kovo mėn.

8

---

| 2.4.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 104/18 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 104/18

---

Regionų komiteto nuomonė „Vietos ir regionų valdžia Azerbaidžane bei Azerbaidžano ir ES bendradarbiavimo plėtojimas“

2011/C 104/04

REGIONŲ KOMITETAS

| — | pažymi, kad įgyvendindama reformas šalis gerokai atsilieka nuo EKP veiksmų plano teisinės valstybės, demokratijos, kovos su korupcija ir žmogaus teisių srityse. Teismų ir žiniasklaidos nepriklausomumo stoka kelia papildomų kliūčių įtvirtinti didesnę demokratiją. Tačiau pasiekta pažangos pažanga mokesčių ir ekonominio stabilumo srityse. Kartu Komitetas ragina Azerbaidžano vyriausybę toliau įgyvendinti ES, Europos Tarybos ir Venecijos komisijos rekomendacijas, |
| --- | --- |

—

pažymi, kad įgyvendindama reformas šalis gerokai atsilieka nuo EKP veiksmų plano teisinės valstybės, demokratijos, kovos su korupcija ir žmogaus teisių srityse. Teismų ir žiniasklaidos nepriklausomumo stoka kelia papildomų kliūčių įtvirtinti didesnę demokratiją. Tačiau pasiekta pažangos pažanga mokesčių ir ekonominio stabilumo srityse. Kartu Komitetas ragina Azerbaidžano vyriausybę toliau įgyvendinti ES, Europos Tarybos ir Venecijos komisijos rekomendacijas,

| — | palankiai vertina tai, kad gerų rezultatų pasiekta įgyvendinant ES porinių projektų programą ir ragina Azerbaidžano vyriausybę tęsti šią veiklą, |
| --- | --- |

—

palankiai vertina tai, kad gerų rezultatų pasiekta įgyvendinant ES porinių projektų programą ir ragina Azerbaidžano vyriausybę tęsti šią veiklą,

| — | susirūpinęs, kad įstatymais savivaldybėms nustatyta labai nedaug atsakomybės sričių. Iš tikrųjų savivaldybių veikla dar labiau ribota ir geriausiu atveju susijusi su savivaldybės kelių, kapinių, parkų priežiūra ir su tam tikrais teikiamų socialinės rūpybos paslaugų, nepatenkančių į centrinės valdžios veiklos sritį, aspektais. Daugeliu atvejų savivaldybės neturi adekvačių gebėjimų, jų darbuotojai nėra pakankamai apmokyti arba jiems trūksta žinių netgi tose keliose įstatymais nustatytose atsakomybės srityse, |
| --- | --- |

—

susirūpinęs, kad įstatymais savivaldybėms nustatyta labai nedaug atsakomybės sričių. Iš tikrųjų savivaldybių veikla dar labiau ribota ir geriausiu atveju susijusi su savivaldybės kelių, kapinių, parkų priežiūra ir su tam tikrais teikiamų socialinės rūpybos paslaugų, nepatenkančių į centrinės valdžios veiklos sritį, aspektais. Daugeliu atvejų savivaldybės neturi adekvačių gebėjimų, jų darbuotojai nėra pakankamai apmokyti arba jiems trūksta žinių netgi tose keliose įstatymais nustatytose atsakomybės srityse,

| — | ragina Azerbaidžano vyriausybę ir Europos Komisiją toliau stiprinti vietos valdžios institucijų gebėjimus, kad jos galėtų ne tik tinkamai teikti bent jau tą ribotą skaičių paslaugų, kurias dabar gali teikti pagal įstatymus, kartu pabrėžiant atskaitomybės, skaidrumo ir aktyvesnio piliečių dalyvavimo klausimus, bet ir sudarytų prielaidas savarankiškos savivaldos plėtotei. |
| --- | --- |

—

ragina Azerbaidžano vyriausybę ir Europos Komisiją toliau stiprinti vietos valdžios institucijų gebėjimus, kad jos galėtų ne tik tinkamai teikti bent jau tą ribotą skaičių paslaugų, kurias dabar gali teikti pagal įstatymus, kartu pabrėžiant atskaitomybės, skaidrumo ir aktyvesnio piliečių dalyvavimo klausimus, bet ir sudarytų prielaidas savarankiškos savivaldos plėtotei.

| Pranešėjas | : | Pranešėjas Gordon Keymer (UK/Nepriklausomas), Tendridžo apskrities tarybos narys |
| --- | --- | --- |

Pranešėjas

:

Pranešėjas Gordon Keymer (UK/Nepriklausomas), Tendridžo apskrities tarybos narys

I.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

Faktai. Azerbaidžanas ir Europa

| 1. | pripažįsta Azerbaidžano istorinį paveldą, visų pirma pasaulietinės parlamentinės respublikos patirtį; |
| --- | --- |

1.

pripažįsta Azerbaidžano istorinį paveldą, visų pirma pasaulietinės parlamentinės respublikos patirtį;

| 2. | primena, kad Azerbaidžanas ir ES santykius oficialiai užmezgė 1996 m., pasirašę 1999 m. įsigaliojusį Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą, kuriuo politiniams ES ir Azerbaidžano santykiams suteiktas teisinis pagrindas, o dabar santykiai palaikomi įgyvendinant Europos kaimynystės politiką (EKP); |
| --- | --- |

2.

primena, kad Azerbaidžanas ir ES santykius oficialiai užmezgė 1996 m., pasirašę 1999 m. įsigaliojusį Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą, kuriuo politiniams ES ir Azerbaidžano santykiams suteiktas teisinis pagrindas, o dabar santykiai palaikomi įgyvendinant Europos kaimynystės politiką (EKP);

| 3. | pažymi, kad įgyvendindama reformas šalis gerokai atsilieka nuo EKP veiksmų plano teisinės valstybės, demokratijos, kovos su korupcija ir žmogaus teisių srityse. Teismų ir žiniasklaidos nepriklausomumo stoka kelia papildomų kliūčių įtvirtinti didesnę demokratiją. Tačiau pasiekta pažangos pažanga mokesčių ir ekonominio stabilumo srityse. Kartu Komitetas ragina Azerbaidžano vyriausybę toliau įgyvendinti ES, Europos Tarybos ir Venecijos komisijos rekomendacijas; |
| --- | --- |

3.

pažymi, kad įgyvendindama reformas šalis gerokai atsilieka nuo EKP veiksmų plano teisinės valstybės, demokratijos, kovos su korupcija ir žmogaus teisių srityse. Teismų ir žiniasklaidos nepriklausomumo stoka kelia papildomų kliūčių įtvirtinti didesnę demokratiją. Tačiau pasiekta pažangos pažanga mokesčių ir ekonominio stabilumo srityse. Kartu Komitetas ragina Azerbaidžano vyriausybę toliau įgyvendinti ES, Europos Tarybos ir Venecijos komisijos rekomendacijas;

| 4. | palankiai vertina tai, kad gerų rezultatų pasiekta įgyvendinant ES porinių projektų programą ir ragina Azerbaidžano vyriausybę tęsti šią veiklą; |
| --- | --- |

4.

palankiai vertina tai, kad gerų rezultatų pasiekta įgyvendinant ES porinių projektų programą ir ragina Azerbaidžano vyriausybę tęsti šią veiklą;

| 5. | ragina Azerbaidžano vyriausybę padėti savivaldybėms teikti paraiškas pagal įvairias ES programas, kuriomis jos gali pasinaudoti, ir skatina savivaldybes toliau bendradarbiauti su ES Komisija; |
| --- | --- |

5.

ragina Azerbaidžano vyriausybę padėti savivaldybėms teikti paraiškas pagal įvairias ES programas, kuriomis jos gali pasinaudoti, ir skatina savivaldybes toliau bendradarbiauti su ES Komisija;

Vietos valdymas

| 6. | pažymi, kad Azerbaidžane vietos lygmeniu veikia dvi lygiagrečios valdymo sistemos. Viena – renkamos ir piliečiams (visuomenei) bei nacionaliniam parlamentui (Milli Mejlis) atskaitingos savivaldybės, turinčios labai mažai įgaliojimų, leidžiančių piliečiams teikti paslaugas. Antroji – vietos vykdomosios institucijos, esančios valstybės valdymo struktūros, tiesiogiai skiriamos prezidento, dalimi; |
| --- | --- |

6.

pažymi, kad Azerbaidžane vietos lygmeniu veikia dvi lygiagrečios valdymo sistemos. Viena – renkamos ir piliečiams (visuomenei) bei nacionaliniam parlamentui (Milli Mejlis) atskaitingos savivaldybės, turinčios labai mažai įgaliojimų, leidžiančių piliečiams teikti paslaugas. Antroji – vietos vykdomosios institucijos, esančios valstybės valdymo struktūros, tiesiogiai skiriamos prezidento, dalimi;

| 7. | susirūpinęs, kad įstatymais savivaldybėms nustatyta labai nedaug atsakomybės sričių. Iš tikrųjų savivaldybių veikla dar labiau ribota ir geriausiu atveju susijusi su savivaldybės kelių, kapinių, parkų priežiūra ir su tam tikrais teikiamų socialinės rūpybos paslaugų, nepatenkančių į centrinės valdžios veiklos sritį, aspektais. Daugeliu atvejų savivaldybės neturi adekvačių gebėjimų, jų darbuotojai nėra pakankamai apmokyti arba jiems trūksta žinių netgi tose keliose įstatymais nustatytose atsakomybės srityse; |
| --- | --- |

7.

susirūpinęs, kad įstatymais savivaldybėms nustatyta labai nedaug atsakomybės sričių. Iš tikrųjų savivaldybių veikla dar labiau ribota ir geriausiu atveju susijusi su savivaldybės kelių, kapinių, parkų priežiūra ir su tam tikrais teikiamų socialinės rūpybos paslaugų, nepatenkančių į centrinės valdžios veiklos sritį, aspektais. Daugeliu atvejų savivaldybės neturi adekvačių gebėjimų, jų darbuotojai nėra pakankamai apmokyti arba jiems trūksta žinių netgi tose keliose įstatymais nustatytose atsakomybės srityse;

Stiprios vietos valdžios institucijos

| 8. | mano, kad stipri ir demokratiška vietos valdžia, turinti jai suteiktų galių, svarbi skatinant įtraukti piliečius ir didinat jų aktyvumą vietos valdžios rinkimuose; |
| --- | --- |

8.

mano, kad stipri ir demokratiška vietos valdžia, turinti jai suteiktų galių, svarbi skatinant įtraukti piliečius ir didinat jų aktyvumą vietos valdžios rinkimuose;

| 9. | ragina Europos Komisiją remti piliečiams skirtų švietimo programų, kuriomis siekiama supažindinti su vietos valdžios institucijų vaidmenimis ir atsakomybe, taip pat su piliečių teisėmis ir būdais dalyvauti sprendimų priėmimo procesuose šalies vietos valdžios lygmeniu, rengimą ir įgyvendinimą; |
| --- | --- |

9.

ragina Europos Komisiją remti piliečiams skirtų švietimo programų, kuriomis siekiama supažindinti su vietos valdžios institucijų vaidmenimis ir atsakomybe, taip pat su piliečių teisėmis ir būdais dalyvauti sprendimų priėmimo procesuose šalies vietos valdžios lygmeniu, rengimą ir įgyvendinimą;

| 10. | ragina Azerbaidžano vyriausybę ir Europos Komisiją toliau stiprinti vietos valdžios institucijų gebėjimus, kad jos galėtų ne tik tinkamai teikti bent jau tą ribotą skaičių paslaugų, kurias dabar gali teikti pagal įstatymus, kartu pabrėžiant atskaitomybės, skaidrumo ir aktyvesnio piliečių dalyvavimo klausimus, bet ir sudarytų prielaidas savarankiškos savivaldos plėtotei; |
| --- | --- |

10.

ragina Azerbaidžano vyriausybę ir Europos Komisiją toliau stiprinti vietos valdžios institucijų gebėjimus, kad jos galėtų ne tik tinkamai teikti bent jau tą ribotą skaičių paslaugų, kurias dabar gali teikti pagal įstatymus, kartu pabrėžiant atskaitomybės, skaidrumo ir aktyvesnio piliečių dalyvavimo klausimus, bet ir sudarytų prielaidas savarankiškos savivaldos plėtotei;

| 11. | ragina Azerbaidžano vyriausybę, padedant ES ir Europos Tarybos ekspertams, kurti išsamią vietos valdymo ir demokratijos gerinimo strategiją ir nustatyti tikroviškus tikslus bei jų įgyvendinimo terminus; |
| --- | --- |

11.

ragina Azerbaidžano vyriausybę, padedant ES ir Europos Tarybos ekspertams, kurti išsamią vietos valdymo ir demokratijos gerinimo strategiją ir nustatyti tikroviškus tikslus bei jų įgyvendinimo terminus;

| 12. | siūlo įsteigti nepriklausomą instituciją, kurios veiklos sritis būtų išskirtinai tik Azerbaidžano vietos valdžios institucijų stiprinimas ir plėtojimas. Tokios organizacijos veiklą turėtų kartu stebėti visos trys nacionalinės vietos valdžios institucijų asociacijos; |
| --- | --- |

12.

siūlo įsteigti nepriklausomą instituciją, kurios veiklos sritis būtų išskirtinai tik Azerbaidžano vietos valdžios institucijų stiprinimas ir plėtojimas. Tokios organizacijos veiklą turėtų kartu stebėti visos trys nacionalinės vietos valdžios institucijų asociacijos;

| 13. | supranta, kad nacionalinių vietos valdžios institucijų asociacijų skaičius turi būti sumažintas nuo trijų iki vienos, tačiau mano, kad prieš tai reikėtų gerokai pagalvoti, kaip užtikrinti tokią nacionalinės asociacijos struktūrą, kurioje galėtų būti kuo daugiau narių ir būtų vienodai atstovaujama visų rūšių savivaldybėms; |
| --- | --- |

13.

supranta, kad nacionalinių vietos valdžios institucijų asociacijų skaičius turi būti sumažintas nuo trijų iki vienos, tačiau mano, kad prieš tai reikėtų gerokai pagalvoti, kaip užtikrinti tokią nacionalinės asociacijos struktūrą, kurioje galėtų būti kuo daugiau narių ir būtų vienodai atstovaujama visų rūšių savivaldybėms;

| 14. | pabrėžia, kad yra pasiryžęs remti Azerbaidžano vietos valdžios institucijų ir Europos Sąjungos vietos ir regionų valdžios institucijų bendradarbiavimą, siekiant skatinti stiprų ir demokratinį subnacionalinį valdymą; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad yra pasiryžęs remti Azerbaidžano vietos valdžios institucijų ir Europos Sąjungos vietos ir regionų valdžios institucijų bendradarbiavimą, siekiant skatinti stiprų ir demokratinį subnacionalinį valdymą;

| 15. | ragina Europos Komisiją ir Azerbaidžano vyriausybę sudaryti sąlygas vietos vykdomųjų valdžios institucijų praktinę patirtį perduoti savivaldybėms ir taip remti programas, pagal kurias Azerbaidžano ir ES vietos valdžios institucijos, taip pat tarpusavyje Azerbaidžano valdžios institucijos keistųsi geriausia paslaugų teikimo praktika; siekiant realiai padidinti vietos ir regionų valdžios institucijų pajėgumus, rekomenduoja atsižvelgti į pasidalijimo patirtimi rezultatus per ES ir Azerbaidžano vietos ir regionų valdžios institucijų posėdžius; |
| --- | --- |

15.

ragina Europos Komisiją ir Azerbaidžano vyriausybę sudaryti sąlygas vietos vykdomųjų valdžios institucijų praktinę patirtį perduoti savivaldybėms ir taip remti programas, pagal kurias Azerbaidžano ir ES vietos valdžios institucijos, taip pat tarpusavyje Azerbaidžano valdžios institucijos keistųsi geriausia paslaugų teikimo praktika; siekiant realiai padidinti vietos ir regionų valdžios institucijų pajėgumus, rekomenduoja atsižvelgti į pasidalijimo patirtimi rezultatus per ES ir Azerbaidžano vietos ir regionų valdžios institucijų posėdžius;

| 16. | apgailestauja, kad Azerbaidžane sumažinus savivaldybių skaičių kartu nebuvo panašiai sumažintas vietos vykdomųjų valdžios institucijų skaičius; |
| --- | --- |

16.

apgailestauja, kad Azerbaidžane sumažinus savivaldybių skaičių kartu nebuvo panašiai sumažintas vietos vykdomųjų valdžios institucijų skaičius;

| 17. | ragina vietos vykdomųjų valdžios institucijų įgaliojimus perduoti vietos mastu išrinktoms taryboms ir puoselėti bei stiprinti demokratiją Azerbaidžane; |
| --- | --- |

17.

ragina vietos vykdomųjų valdžios institucijų įgaliojimus perduoti vietos mastu išrinktoms taryboms ir puoselėti bei stiprinti demokratiją Azerbaidžane;

Vietos finansai

| 18. | nerimauja dėl blogėjančios finansinės Azerbaidžano savivaldybių padėties labai sumažėjus bendroms įplaukoms į biudžetą ir savivaldybių vienam gyventojui tenkančioms pajamoms; |
| --- | --- |

18.

nerimauja dėl blogėjančios finansinės Azerbaidžano savivaldybių padėties labai sumažėjus bendroms įplaukoms į biudžetą ir savivaldybių vienam gyventojui tenkančioms pajamoms;

| 19. | mano, kad stipriai ir sveikai vietos valdžiai reikia patikimo, pakankamo ir teisingo vietos finansavimo, įskaitant tvirtą vietos mokestinę bazę, kad galėtų teikti labai kokybiškas vietos paslaugas ir taip stiprinti vietos tarybų įgaliojimus ir dalyvavimą bendruomenės veikloje. Vyriausybės dotacijos turėtų būti mokamos taip, kad vietos tarybos galėtų savarankiškai planuoti savo finansus pakankamai ilgam laikotarpiui; |
| --- | --- |

19.

mano, kad stipriai ir sveikai vietos valdžiai reikia patikimo, pakankamo ir teisingo vietos finansavimo, įskaitant tvirtą vietos mokestinę bazę, kad galėtų teikti labai kokybiškas vietos paslaugas ir taip stiprinti vietos tarybų įgaliojimus ir dalyvavimą bendruomenės veikloje. Vyriausybės dotacijos turėtų būti mokamos taip, kad vietos tarybos galėtų savarankiškai planuoti savo finansus pakankamai ilgam laikotarpiui;

| 20. | palankiai vertina Azerbaidžano vyriausybės pastangas didinti verslo investicijas ir mano, kad verslas turėtų skaidriai skirti lėšų savo vietos valdžios institucijoms, kad būtų skatinami geri darbiniai vietos verslo ir savivaldybės santykiai bei kuriamos vietos bendruomenės; |
| --- | --- |

20.

palankiai vertina Azerbaidžano vyriausybės pastangas didinti verslo investicijas ir mano, kad verslas turėtų skaidriai skirti lėšų savo vietos valdžios institucijoms, kad būtų skatinami geri darbiniai vietos verslo ir savivaldybės santykiai bei kuriamos vietos bendruomenės;

| 21. | mano, kad savivaldybėms turėtų priklausyti jų pastatai, nes tada jos turėtų daugiau galimybių planuoti į priekį; |
| --- | --- |

21.

mano, kad savivaldybėms turėtų priklausyti jų pastatai, nes tada jos turėtų daugiau galimybių planuoti į priekį;

Vietos demokratija

| 22. | pažymi, kad nors techniniai aspektai kiek pagerėjo, nė vieni šalyje surengti rinkimai neatitiko tarptautinių standartų, ir ragina Azerbaidžano vyriausybę supaprastinti kandidatų iškėlimo tvarką, užtikrinti sąžiningą priešrinkiminėms kampanijoms skirtų išteklių paskirstymą visoms politinėms partijoms ir (arba) kandidatams, sudaryti sąlygas nepriklausomiems stebėtojams stebėti rinkimus ir visų pirma balsų skaičiavimo procesą ir leisti kandidatams ar jų įgaliotiems atstovams dalyvauti skaičiuojant balsus. Komitetas taip pat ragina atsižvelgti į kitus dalykus, kurie nustatyti per bendrą Regionų komiteto ir Kongreso stebėjimo misiją; |
| --- | --- |

22.

pažymi, kad nors techniniai aspektai kiek pagerėjo, nė vieni šalyje surengti rinkimai neatitiko tarptautinių standartų, ir ragina Azerbaidžano vyriausybę supaprastinti kandidatų iškėlimo tvarką, užtikrinti sąžiningą priešrinkiminėms kampanijoms skirtų išteklių paskirstymą visoms politinėms partijoms ir (arba) kandidatams, sudaryti sąlygas nepriklausomiems stebėtojams stebėti rinkimus ir visų pirma balsų skaičiavimo procesą ir leisti kandidatams ar jų įgaliotiems atstovams dalyvauti skaičiuojant balsus. Komitetas taip pat ragina atsižvelgti į kitus dalykus, kurie nustatyti per bendrą Regionų komiteto ir Kongreso stebėjimo misiją;

| 23. | ragina įtvirtinti platesniu požiūriu grindžiamą žiniasklaidą siekiant užtikrinti aktyvesnį dalyvavimą rinkimuose ir didesnį opozicijos kandidatų skaičių. Ragina Azerbaidžano valdžios institucijas visapusiškai vykdyti savo įsipareigojimus dėl žiniasklaidos laisvės; |
| --- | --- |

23.

ragina įtvirtinti platesniu požiūriu grindžiamą žiniasklaidą siekiant užtikrinti aktyvesnį dalyvavimą rinkimuose ir didesnį opozicijos kandidatų skaičių. Ragina Azerbaidžano valdžios institucijas visapusiškai vykdyti savo įsipareigojimus dėl žiniasklaidos laisvės;

| 24. | palankiai vertina ir valdančiosios, ir opozicinių partijų sąmoningas pastangas per paskutinius savivaldos rinkimus didinti kandidatūras keliančių moterų skaičių – dėl to labai padaugėjo išrinktų moterų; |
| --- | --- |

24.

palankiai vertina ir valdančiosios, ir opozicinių partijų sąmoningas pastangas per paskutinius savivaldos rinkimus didinti kandidatūras keliančių moterų skaičių – dėl to labai padaugėjo išrinktų moterų;

| 25. | džiaugiasi, kad prie Azerbaidžano prezidentūros įkurta Valstybės paramos NVO taryba ir skirta finansinė parama, bet nerimauja dėl didelių NVO registravimo tvarkos trūkumų; |
| --- | --- |

25.

džiaugiasi, kad prie Azerbaidžano prezidentūros įkurta Valstybės paramos NVO taryba ir skirta finansinė parama, bet nerimauja dėl didelių NVO registravimo tvarkos trūkumų;

| 26. | mano, kad išsprendus konfliktą, didžiulės paramos reikės Kalnų Karabacho ir septynių aplinkinių regionų vietos valdžiai; |
| --- | --- |

26.

mano, kad išsprendus konfliktą, didžiulės paramos reikės Kalnų Karabacho ir septynių aplinkinių regionų vietos valdžiai;

Vietos transportas ir aplinka

| 27. | ragina investuoti į regioninę transporto sistemą ir taip skatinti vietos ekonomikos plėtrą; |
| --- | --- |

27.

ragina investuoti į regioninę transporto sistemą ir taip skatinti vietos ekonomikos plėtrą;

| 28. | pažymi, kad regioninis oro transportas Azerbaidžane labai svarbus dėl šalies geografinio išsidėstymo. Oro transportas svarbus ir didinat užimtumą bei socialinę sanglaudą; |
| --- | --- |

28.

pažymi, kad regioninis oro transportas Azerbaidžane labai svarbus dėl šalies geografinio išsidėstymo. Oro transportas svarbus ir didinat užimtumą bei socialinę sanglaudą;

| 29. | atkreipia dėmesį į tai, kad vietos valdžios institucijos atlieka svarbų vaidmenį sprendžiant aplinkos klausimus, ir ragina Azerbaidžano vyriausybę įtraukti savivaldybes į regioninių plėtros programų planavimą ir įgyvendinimą. |
| --- | --- |

29.

atkreipia dėmesį į tai, kad vietos valdžios institucijos atlieka svarbų vaidmenį sprendžiant aplinkos klausimus, ir ragina Azerbaidžano vyriausybę įtraukti savivaldybes į regioninių plėtros programų planavimą ir įgyvendinimą.

2011 m. sausio 27 d., Briuselis

Regionų komiteto pirmininkė

Mercedes BRESSO

---

| 2.4.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 104/21 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 104/21

---

Regionų komiteto nuomonė „Mokslinių tyrimų bendrųjų programų įgyvendinimo paprastinimas“

2011/C 104/05

REGIONŲ KOMITETAS

| — | palankiai vertina ketinimą palengvinti tarpinstitucines diskusijas dėl administracinio ir finansinio programos taisyklių supaprastinimo; |
| --- | --- |

—

palankiai vertina ketinimą palengvinti tarpinstitucines diskusijas dėl administracinio ir finansinio programos taisyklių supaprastinimo;

| — | pažymi, kad klaidų arba neatitikimų dažniausiai atsiranda jau dėl paties sudėtingumo; |
| --- | --- |

—

pažymi, kad klaidų arba neatitikimų dažniausiai atsiranda jau dėl paties sudėtingumo;

| — | pripažįsta, kad klaidas reikia skirti nuo sukčiavimo ir kad būtina kelti sąžiningumo ir pasitikėjimo lygį; |
| --- | --- |

—

pripažįsta, kad klaidas reikia skirti nuo sukčiavimo ir kad būtina kelti sąžiningumo ir pasitikėjimo lygį;

| — | palaiko Europos Parlamento siūlomą mokslu ir technologijomis arba mokslu ir inovacijomis pagrįstą požiūrį, kurio pagrindas – patikimi mokslinės ar techninės kokybės kriterijai, tikroviška administravimo praktika, bendrybių ir skirtumų pripažinimas, technologijų plėtra ir sklaida rinkoje; |
| --- | --- |

—

palaiko Europos Parlamento siūlomą mokslu ir technologijomis arba mokslu ir inovacijomis pagrįstą požiūrį, kurio pagrindas – patikimi mokslinės ar techninės kokybės kriterijai, tikroviška administravimo praktika, bendrybių ir skirtumų pripažinimas, technologijų plėtra ir sklaida rinkoje;

| — | pabrėžia, kad apie veiksmingumą turėtų būti sprendžiama ne tik pagal pasiekimus mokslinių tyrimų veikloje, bet ir pagal pastangas didinti mokslinių tyrimų pajėgumus ir pasinaudoti galimybėmis, kurių yra visoje ES teritorijoje, atsižvelgiant į teritorinės sanglaudos principą; |
| --- | --- |

—

pabrėžia, kad apie veiksmingumą turėtų būti sprendžiama ne tik pagal pasiekimus mokslinių tyrimų veikloje, bet ir pagal pastangas didinti mokslinių tyrimų pajėgumus ir pasinaudoti galimybėmis, kurių yra visoje ES teritorijoje, atsižvelgiant į teritorinės sanglaudos principą;

| — | vertina Konvergencijos regionų programos mokslinių tyrimų potencialą programoje „Gebėjimai“; |
| --- | --- |

—

vertina Konvergencijos regionų programos mokslinių tyrimų potencialą programoje „Gebėjimai“;

| — | siūlo, kad kitoje bendrojoje programoje dar labiau būtų išplėstos tokios programos ir būtų įtraukta sistema, pagal kurią per dalijimosi žiniomis sistemas ar kitais panašiais būdais kompetentingi partneriai iš atsilikusių regionų dalyvautų projektuose ir programose, kuriems vadovautų geriau žinomi ir labai kompetentingi kolegos; šiuo atžvilgiu atkreipia dėmesį į vietos ir regionų veikėjų potencialą sukurti „kompetencijos centrus“, susijusius su pavyzdiniais mokslinių tyrimų centrais; |
| --- | --- |

—

siūlo, kad kitoje bendrojoje programoje dar labiau būtų išplėstos tokios programos ir būtų įtraukta sistema, pagal kurią per dalijimosi žiniomis sistemas ar kitais panašiais būdais kompetentingi partneriai iš atsilikusių regionų dalyvautų projektuose ir programose, kuriems vadovautų geriau žinomi ir labai kompetentingi kolegos; šiuo atžvilgiu atkreipia dėmesį į vietos ir regionų veikėjų potencialą sukurti „kompetencijos centrus“, susijusius su pavyzdiniais mokslinių tyrimų centrais;

| Pranešėja | : | Fiona O'Loughlin (IE/LDAE), Kildero grafystės taryba ir Vidurio Rytų regiono institucija |
| --- | --- | --- |
| Pamatinis dokumentas | : | Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Mokslinių tyrimų bendrųjų programų įgyvendinimo paprastinimas“
  COM(2010) 187 galutinis |

Pranešėja

:

Fiona O'Loughlin (IE/LDAE), Kildero grafystės taryba ir Vidurio Rytų regiono institucija

Pamatinis dokumentas

:

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Mokslinių tyrimų bendrųjų programų įgyvendinimo paprastinimas“

COM(2010) 187 galutinis

I.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | palankiai vertina Europos Komisijos ketinimą, pareikštą komunikate „Mokslinių tyrimų bendrųjų programų įgyvendinimo paprastinimas“, palengvinti tarpinstitucines diskusijas dėl administracinio ir finansinio programos taisyklių supaprastinimo; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina Europos Komisijos ketinimą, pareikštą komunikate „Mokslinių tyrimų bendrųjų programų įgyvendinimo paprastinimas“, palengvinti tarpinstitucines diskusijas dėl administracinio ir finansinio programos taisyklių supaprastinimo;

| 2. | pripažįsta, kad nemažai dalykų jau supaprastinta ir dėl to patobulėjo Septintoji bendroji programa (7BP), ir sutinka, kad kai kurios iš šių priemonių realų poveikį turės tik po tam tikro laiko, tačiau vis tiek pabrėžia, kad 7BP tebėra sudėtinga, o jos administravimui būdinga didžiulė biurokratija, žemas rizikos toleravimo lygis, prastas veiksmingumas ir nepagrįstas vėlavimas; |
| --- | --- |

2.

pripažįsta, kad nemažai dalykų jau supaprastinta ir dėl to patobulėjo Septintoji bendroji programa (7BP), ir sutinka, kad kai kurios iš šių priemonių realų poveikį turės tik po tam tikro laiko, tačiau vis tiek pabrėžia, kad 7BP tebėra sudėtinga, o jos administravimui būdinga didžiulė biurokratija, žemas rizikos toleravimo lygis, prastas veiksmingumas ir nepagrįstas vėlavimas;

| 3. | pabrėžia, kad tarp Septintajai bendrajai programai taikomų taisyklių ir procedūrų, programos patrauklumo būsimiems dalyviams ir atliekamų tyrimų kokybės esama tiesioginio ryšio. Šiuo atžvilgiu Komitetas pažymi, kad paprastinant reikia nepamiršti galutinio naudotojo ar naudos gavėjo, o paprastinimo nauda turi būti didesnė už jo įgyvendinimo sąnaudas; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad tarp Septintajai bendrajai programai taikomų taisyklių ir procedūrų, programos patrauklumo būsimiems dalyviams ir atliekamų tyrimų kokybės esama tiesioginio ryšio. Šiuo atžvilgiu Komitetas pažymi, kad paprastinant reikia nepamiršti galutinio naudotojo ar naudos gavėjo, o paprastinimo nauda turi būti didesnė už jo įgyvendinimo sąnaudas;

| 4. | mano, kad tvarkaraštis ir pokyčių ar paprastinimo veiksmų seka yra svarbūs, nes projektų rėmėjams reikalingas taisyklių ir jų taikymo tikrumas ir stabilumas. Komitetas taip pat mano, kad norint sklandžiai pereiti iš 7BP į 8BP ir įvykdyti bendrųjų programų tikslus labai svarbu tęstinumas; |
| --- | --- |

4.

mano, kad tvarkaraštis ir pokyčių ar paprastinimo veiksmų seka yra svarbūs, nes projektų rėmėjams reikalingas taisyklių ir jų taikymo tikrumas ir stabilumas. Komitetas taip pat mano, kad norint sklandžiai pereiti iš 7BP į 8BP ir įvykdyti bendrųjų programų tikslus labai svarbu tęstinumas;

| 5. | supranta, kad 7BP ir su ja susijusias priemones daugelis vertina kaip tarpusavyje nesusijusias, tačiau pripažįsta, kad imtis tvarkyti galybę MTTP politikos struktūrų ES, nacionaliniu ir subnacionaliniu lygmeniu reikia laikantis kompleksiškesnio požiūrio į valdymą; |
| --- | --- |

5.

supranta, kad 7BP ir su ja susijusias priemones daugelis vertina kaip tarpusavyje nesusijusias, tačiau pripažįsta, kad imtis tvarkyti galybę MTTP politikos struktūrų ES, nacionaliniu ir subnacionaliniu lygmeniu reikia laikantis kompleksiškesnio požiūrio į valdymą;

| 6. | mano, kad turi būti įvertintas nacionalinių informacijos centrų (NIC) vaidmuo, kad potencialiems bendrosios programos dalyviams būtų galima teikti veiksmingesnes paslaugas ir geriau vykdyti koordinavimą su kitais regionuose veikiančiais subjektais; be to, mano, kad nepaisant patobulinimų tam tikri dalykai dar vertinami neigiamai, ir NIC galėtų padėti tai pakeisti; |
| --- | --- |

6.

mano, kad turi būti įvertintas nacionalinių informacijos centrų (NIC) vaidmuo, kad potencialiems bendrosios programos dalyviams būtų galima teikti veiksmingesnes paslaugas ir geriau vykdyti koordinavimą su kitais regionuose veikiančiais subjektais; be to, mano, kad nepaisant patobulinimų tam tikri dalykai dar vertinami neigiamai, ir NIC galėtų padėti tai pakeisti;

| 7. | žino, kad drauge su 7BP supaprastinimu dar svarstoma (arba turėtų būti svarstoma), ar nereikėtų imtis ir kitų susijusių priemonių, pavyzdžiui, tris kartus per metus persvarstyti Finansinį reglamentą; |
| --- | --- |

7.

žino, kad drauge su 7BP supaprastinimu dar svarstoma (arba turėtų būti svarstoma), ar nereikėtų imtis ir kitų susijusių priemonių, pavyzdžiui, tris kartus per metus persvarstyti Finansinį reglamentą;

Septintosios bendrosios programos valdymas ir galiojančių taisyklių paprastinimas

Rekomendacijos ir pagalba

| 8. | pažymi, kad klaidų arba neatitikimų dažniausiai atsiranda jau dėl paties sudėtingumo; taigi ragina paprastinti dalyvavimui projekte reikalingą dokumentaciją ir mažinti informacijos kiekį, taip pat mažinti oficialių dokumentų kiekį ir apimtį, tačiau nuo to neturi nukentėti projektų turinys ir kokybė; taip pat ragina tobulinti priežiūros ir kontrolės mechanizmus ribojant patikrinimų skaičių, juos atliekant pagal suderintus kriterijus ir dedant pastangas, kad nebūtų prašoma dokumentų, kuriuos organizacija jau yra pateikusi; |
| --- | --- |

8.

pažymi, kad klaidų arba neatitikimų dažniausiai atsiranda jau dėl paties sudėtingumo; taigi ragina paprastinti dalyvavimui projekte reikalingą dokumentaciją ir mažinti informacijos kiekį, taip pat mažinti oficialių dokumentų kiekį ir apimtį, tačiau nuo to neturi nukentėti projektų turinys ir kokybė; taip pat ragina tobulinti priežiūros ir kontrolės mechanizmus ribojant patikrinimų skaičių, juos atliekant pagal suderintus kriterijus ir dedant pastangas, kad nebūtų prašoma dokumentų, kuriuos organizacija jau yra pateikusi;

| 9. | mano, kad palyginti menko MVĮ dalyvavimo priežastis yra šios programos sudėtingumas, ir yra įsitikinęs, kad pereinant nuo BP7 prie BP8 reikia taip pakeisti taisykles, kad jos skatintų didesnį MVĮ dalyvavimą; |
| --- | --- |

9.

mano, kad palyginti menko MVĮ dalyvavimo priežastis yra šios programos sudėtingumas, ir yra įsitikinęs, kad pereinant nuo BP7 prie BP8 reikia taip pakeisti taisykles, kad jos skatintų didesnį MVĮ dalyvavimą;

| 10. | ragina susiaurinti ar suderinti daugybę intervencinių taisyklių ir supaprastinti dotacijų skyrimo sąlygas, t. y. parengti vienodas rekomendacijas ir teikti pagalbą internetu; |
| --- | --- |

10.

ragina susiaurinti ar suderinti daugybę intervencinių taisyklių ir supaprastinti dotacijų skyrimo sąlygas, t. y. parengti vienodas rekomendacijas ir teikti pagalbą internetu;

| 11. | pabrėžia, kad svarbu visiems suinteresuotiesiems subjektams nuosekliai ir nedviprasmiškai aiškinti ir perteikti taisyklių, nuostatų ir apibrėžčių prasmę; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad svarbu visiems suinteresuotiesiems subjektams nuosekliai ir nedviprasmiškai aiškinti ir perteikti taisyklių, nuostatų ir apibrėžčių prasmę;

| 12. | pabrėžia, kad būtina vienodai taikyti taisykles ir koordinuoti įvairių tarnybų atliekamą kontrolę ir auditą; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kad būtina vienodai taikyti taisykles ir koordinuoti įvairių tarnybų atliekamą kontrolę ir auditą;

| 13. | reiškia susirūpinimą dėl paaiškinimo ir pernelyg ilgo rekomendacijų gavimo laikotarpio, savarankiško už projektą atsakingų pareigūnų derybinių įgaliojimų interpretavimo ir naujų taisyklių taikymo ar aiškinimo atgaline data; |
| --- | --- |

13.

reiškia susirūpinimą dėl paaiškinimo ir pernelyg ilgo rekomendacijų gavimo laikotarpio, savarankiško už projektą atsakingų pareigūnų derybinių įgaliojimų interpretavimo ir naujų taisyklių taikymo ar aiškinimo atgaline data;

| 14. | siūlo pradėti taikyti naują tvarką, kuri leistų veiksmingai teikti konstruktyvią informaciją nelaimėjusiems pareiškėjams ir kartu skleisti pagal 7BP finansuojamų projektų rezultatus ir MVĮ sudaryti palankias sąlygas perduoti ir pritaikyti rezultatus; |
| --- | --- |

14.

siūlo pradėti taikyti naują tvarką, kuri leistų veiksmingai teikti konstruktyvią informaciją nelaimėjusiems pareiškėjams ir kartu skleisti pagal 7BP finansuojamų projektų rezultatus ir MVĮ sudaryti palankias sąlygas perduoti ir pritaikyti rezultatus;

| 15. | rekomenduoja padidinti mokslinių tyrimų veiksmingumą taikant naujus vystymosi mechanizmus, grindžiamus papildomu finansavimu projektams šių projektų rezultatų skelbimui ir taikymui naujose srityse, savo ruožtu (a) skatinti projektų intelektinės nuosavybės teisių apsaugą ir (b) didinti viešųjų lėšų sverto poveikį stiprinant mokslinių tyrimų, inovacijų ir verslo ryšius; |
| --- | --- |

15.

rekomenduoja padidinti mokslinių tyrimų veiksmingumą taikant naujus vystymosi mechanizmus, grindžiamus papildomu finansavimu projektams šių projektų rezultatų skelbimui ir taikymui naujose srityse, savo ruožtu (a) skatinti projektų intelektinės nuosavybės teisių apsaugą ir (b) didinti viešųjų lėšų sverto poveikį stiprinant mokslinių tyrimų, inovacijų ir verslo ryšius;

Kvietimų teikti paraiškas struktūra ir tvarkaraštis

| 16. | pritaria, kad siekiant išvengti didžiulių tuščių pastangų ir išlaidų, patiriamų rengiant išsamius pasiūlymus, kurie vėliau atmetami, bendrai vykdomiems projektams reikėtų nustatyti dviejų etapų vertinimo procesą. Taikant dabartinę vertinimo sistemą sąnaudos yra didžiulės, bet paslėptos; |
| --- | --- |

16.

pritaria, kad siekiant išvengti didžiulių tuščių pastangų ir išlaidų, patiriamų rengiant išsamius pasiūlymus, kurie vėliau atmetami, bendrai vykdomiems projektams reikėtų nustatyti dviejų etapų vertinimo procesą. Taikant dabartinę vertinimo sistemą sąnaudos yra didžiulės, bet paslėptos;

| 17. | siūlo nustatyti vienodus paraiškų vertinimo terminus (pavyzdžiui, 60 dienų) ir vienodą derybų dėl sutarties užbaigimo terminą (dar 60 dienų); atkreipia dėmesį į tai, kad taip galėtų būti sumažinta kliūčių, neleidžiančių dalyvauti mažesniems vietos ir regionų veikėjams; |
| --- | --- |

17.

siūlo nustatyti vienodus paraiškų vertinimo terminus (pavyzdžiui, 60 dienų) ir vienodą derybų dėl sutarties užbaigimo terminą (dar 60 dienų); atkreipia dėmesį į tai, kad taip galėtų būti sumažinta kliūčių, neleidžiančių dalyvauti mažesniems vietos ir regionų veikėjams;

| 18. | palaiko pasiūlymą leisti dalyvauti mažesniems konsorciumams, nes tai galėtų padėti užtikrinti didesnį lankstumą, pritraukti partnerių iš tikslinių grupių, pavyzdžiui, MVĮ, o paprastesnis valdymas leistų pasiekti didesnį veiksmingumą; |
| --- | --- |

18.

palaiko pasiūlymą leisti dalyvauti mažesniems konsorciumams, nes tai galėtų padėti užtikrinti didesnį lankstumą, pritraukti partnerių iš tikslinių grupių, pavyzdžiui, MVĮ, o paprastesnis valdymas leistų pasiekti didesnį veiksmingumą;

| 19. | palankiai vertina pastangas sumažinti finansavimo normų, organizacijų ir veiklos rūšių derinių skaičių, bet įspėja, kad nereikėtų nustatyti vienos bendros išmokos normos visų kategorijų organizacijoms; |
| --- | --- |

19.

palankiai vertina pastangas sumažinti finansavimo normų, organizacijų ir veiklos rūšių derinių skaičių, bet įspėja, kad nereikėtų nustatyti vienos bendros išmokos normos visų kategorijų organizacijoms;

| 20. | yra susirūpinęs, kad stengiantis sutrumpinti laiką, per kurį skiriama dotacija, pasiūlymas apsieiti be valstybių narių ekspertų atrenkant projektus turėtų neigiamų pasekmių procesui, nes tie ekspertai labai gerai išmano valstybėje narėje ir regione susiklosčiusią padėtį mokslinių tyrimų srityje. Todėl Komitetas mano, kad geriau būtų pasvarstyti, koks galėtų būti veiksmingesnis būdas ekspertus įtraukti į atrankos procesą; |
| --- | --- |

20.

yra susirūpinęs, kad stengiantis sutrumpinti laiką, per kurį skiriama dotacija, pasiūlymas apsieiti be valstybių narių ekspertų atrenkant projektus turėtų neigiamų pasekmių procesui, nes tie ekspertai labai gerai išmano valstybėje narėje ir regione susiklosčiusią padėtį mokslinių tyrimų srityje. Todėl Komitetas mano, kad geriau būtų pasvarstyti, koks galėtų būti veiksmingesnis būdas ekspertus įtraukti į atrankos procesą;

Geresnis naudojimasis informacinėmis ir komunikacinėmis technologijomis

| 21. | palankiai vertina Europos Komisijos ketinimą ES mokslinių tyrimų, švietimo ir inovacijų programoms suteikti daugiau specialių IT priemonių; ragina plačiau taikyti e. administravimą – internetinę sistemą pasiūlymams ir ataskaitoms teikti, deryboms vesti – ir labiau derinti veiksmus Mokslinių tyrimų generaliniame direktorate ir tarp kitų generalinių direktoratų; |
| --- | --- |

21.

palankiai vertina Europos Komisijos ketinimą ES mokslinių tyrimų, švietimo ir inovacijų programoms suteikti daugiau specialių IT priemonių; ragina plačiau taikyti e. administravimą – internetinę sistemą pasiūlymams ir ataskaitoms teikti, deryboms vesti – ir labiau derinti veiksmus Mokslinių tyrimų generaliniame direktorate ir tarp kitų generalinių direktoratų;

| 22. | pageidautų, kad Mokslinių tyrimų dalyvių portalas veiktų pagal vieno langelio principą visoms su IT susijusioms sistemoms, pavyzdžiui, ataskaitų teikimo, ir taptų atvira ir skaidria rekomendacijų, aiškinimų ir kitos visiems (paramos gavėjams ir Komisijos darbuotojams) prieinamos informacijos sistema. Tai padėtų nuosekliai taikyti taisykles ir veiksmingiau administruoti; |
| --- | --- |

22.

pageidautų, kad Mokslinių tyrimų dalyvių portalas veiktų pagal vieno langelio principą visoms su IT susijusioms sistemoms, pavyzdžiui, ataskaitų teikimo, ir taptų atvira ir skaidria rekomendacijų, aiškinimų ir kitos visiems (paramos gavėjams ir Komisijos darbuotojams) prieinamos informacijos sistema. Tai padėtų nuosekliai taikyti taisykles ir veiksmingiau administruoti;

Platesnis prizų taikymas

| 23. | įspėja, kad prizai gali turėti šalutinį poveikį, t. y. lėšos gali būti sutelkiamos keliose rinktinėse didesnėse įmonėse; Komitetas pažymi, kad prizai jokiu būdu neturėtų pakeisti struktūruoto finansavimo, o galėtų būti naudojami kaip paskata ieškant naujų talentų ir perspektyvių idėjų; |
| --- | --- |

23.

įspėja, kad prizai gali turėti šalutinį poveikį, t. y. lėšos gali būti sutelkiamos keliose rinktinėse didesnėse įmonėse; Komitetas pažymi, kad prizai jokiu būdu neturėtų pakeisti struktūruoto finansavimo, o galėtų būti naudojami kaip paskata ieškant naujų talentų ir perspektyvių idėjų;

Pasitikėjimu pagrįstas požiūris

| 24. | mano, kad dabartinė 7BP administravimo sistema ir praktika orientuotos tik į kontroliavimą, ir pritaria mėginimams laikytis dideliu pasitikėjimu ir rizikos toleravimu pagrįsto požiūrio į mokslinių tyrimų finansavimą, todėl palankiai vertina daugelį komunikate šiuo atžvilgiu išdėstytų pasiūlymų; |
| --- | --- |

24.

mano, kad dabartinė 7BP administravimo sistema ir praktika orientuotos tik į kontroliavimą, ir pritaria mėginimams laikytis dideliu pasitikėjimu ir rizikos toleravimu pagrįsto požiūrio į mokslinių tyrimų finansavimą, todėl palankiai vertina daugelį komunikate šiuo atžvilgiu išdėstytų pasiūlymų;

| 25. | pabrėžia, kad finansų valdymas ir kontroliavimas atima neproporcingai daug projektų rėmėjų ar tyrėjų laiko, be to, tam skiriamos lėšos, kurios geriau būtų skiriamos realiam projekto įgyvendinimui ir mokslinių tyrimų veiklai; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia, kad finansų valdymas ir kontroliavimas atima neproporcingai daug projektų rėmėjų ar tyrėjų laiko, be to, tam skiriamos lėšos, kurios geriau būtų skiriamos realiam projekto įgyvendinimui ir mokslinių tyrimų veiklai;

| 26. | palankiai vertina 2010 m. gegužės 26 d. Komisijos komunikatą „Daugiau ar mažiau kontrolės? Administracinių kontrolės sąnaudų ir klaidų rizikos pusiausvyros užtikrinimas“ (1), kuriame siūlomas konkretus toleruotinos klaidų rizikos lygis skiriant finansavimą moksliniams tyrimams; |
| --- | --- |

26.

palankiai vertina 2010 m. gegužės 26 d. Komisijos komunikatą „Daugiau ar mažiau kontrolės? Administracinių kontrolės sąnaudų ir klaidų rizikos pusiausvyros užtikrinimas“ (1), kuriame siūlomas konkretus toleruotinos klaidų rizikos lygis skiriant finansavimą moksliniams tyrimams;

| 27. | palaiko tai, kad nustatytas aukštesnis toleruotinos klaidų rizikos lygis ir užtikrinama tinkama patikimo finansų valdymo ir tinkamos kontrolės pusiausvyra; |
| --- | --- |

27.

palaiko tai, kad nustatytas aukštesnis toleruotinos klaidų rizikos lygis ir užtikrinama tinkama patikimo finansų valdymo ir tinkamos kontrolės pusiausvyra;

| 28. | ragina plačiau pripažinti įprastas apskaitos taisykles ir praktiką (atitinkančias nacionalinius apskaitos ir audito standartus), visų pirma tai taikytina vidutinių personalo išlaikymo sąnaudų apskaičiavimo metodikai; |
| --- | --- |

28.

ragina plačiau pripažinti įprastas apskaitos taisykles ir praktiką (atitinkančias nacionalinius apskaitos ir audito standartus), visų pirma tai taikytina vidutinių personalo išlaikymo sąnaudų apskaičiavimo metodikai;

| 29. | rekomenduoja Komisijai išanalizuoti audito sąnaudų ir naudos santykį ir pateikti tikslesnes, nuoseklesnes ir skaidresnes audito procedūrų taisykles; įspėja, kad atliekant tikslinius rizika pagrįstus auditus gali būti nustatoma daugiau klaidų negu imant atsitiktine tvarka parinktus išlaidų pavyzdžius; |
| --- | --- |

29.

rekomenduoja Komisijai išanalizuoti audito sąnaudų ir naudos santykį ir pateikti tikslesnes, nuoseklesnes ir skaidresnes audito procedūrų taisykles; įspėja, kad atliekant tikslinius rizika pagrįstus auditus gali būti nustatoma daugiau klaidų negu imant atsitiktine tvarka parinktus išlaidų pavyzdžius;

| 30. | pripažįsta, kad klaidas reikia skirti nuo sukčiavimo ir kad būtina kelti sąžiningumo ir pasitikėjimo lygį; |
| --- | --- |

30.

pripažįsta, kad klaidas reikia skirti nuo sukčiavimo ir kad būtina kelti sąžiningumo ir pasitikėjimo lygį;

| 31. | siūlo persvarstyti ES tarnybos nuostatų dalį, susijusią su asmenine atsakomybe, nes tai padėtų spręsti rizikos vengimo požiūrio į 7BP klausimą. Be to, Komitetas siūlo tęstinio mokymo programą (visų pirma sutarčių administravimo klausimais) Europos Komisijos pareigūnams ir auditoriams, kurių veikla susijusi su projektais; taip pat, siekiant didesnio nuoseklumo, rekomenduoja visiems darbuotojams teikti bendras rekomendacijas bendrųjų programų įgyvendinimo klausimais; |
| --- | --- |

31.

siūlo persvarstyti ES tarnybos nuostatų dalį, susijusią su asmenine atsakomybe, nes tai padėtų spręsti rizikos vengimo požiūrio į 7BP klausimą. Be to, Komitetas siūlo tęstinio mokymo programą (visų pirma sutarčių administravimo klausimais) Europos Komisijos pareigūnams ir auditoriams, kurių veikla susijusi su projektais; taip pat, siekiant didesnio nuoseklumo, rekomenduoja visiems darbuotojams teikti bendras rekomendacijas bendrųjų programų įgyvendinimo klausimais;

Perėjimas prie rezultatais pagrįsto požiūrio

| 32. | pripažįsta, kad siūlomas perėjimas prie rezultatais pagrįsto finansavimo mechanizmo sumanytas gerai, bet mano, kad tai gali turėti neplanuotų pasekmių, pavyzdžiui, atliekant mokslinius tyrimus skatinti vengti rizikos (ar mažiau rizikuoti), nenorą siekti daugiau, ir tai trukdytų sutelkti dėmesį į kompetencijos stiprinimą, taip pat gali padidėti našta potencialiems naudos gavėjams dar pasiūlymų teikimo etape ir pailgėti dotacijos skyrimo laikas; |
| --- | --- |

32.

pripažįsta, kad siūlomas perėjimas prie rezultatais pagrįsto finansavimo mechanizmo sumanytas gerai, bet mano, kad tai gali turėti neplanuotų pasekmių, pavyzdžiui, atliekant mokslinius tyrimus skatinti vengti rizikos (ar mažiau rizikuoti), nenorą siekti daugiau, ir tai trukdytų sutelkti dėmesį į kompetencijos stiprinimą, taip pat gali padidėti našta potencialiems naudos gavėjams dar pasiūlymų teikimo etape ir pailgėti dotacijos skyrimo laikas;

| 33. | laukia daugiau argumentų, kodėl reikėtų pereiti prie rezultatais pagrįstų mokslinių tyrimų, tačiau palankiai vertina bandomuosius veiksmus, kuriais siekiama išbandyti tokį požiūrį, nes mano, kad tiesioginių ir netiesioginių mokslinių tyrimų derinys galėtų būti labiau tinkamas sprendžiant mokslinių tyrimų srityje ateities uždavinius; |
| --- | --- |

33.

laukia daugiau argumentų, kodėl reikėtų pereiti prie rezultatais pagrįstų mokslinių tyrimų, tačiau palankiai vertina bandomuosius veiksmus, kuriais siekiama išbandyti tokį požiūrį, nes mano, kad tiesioginių ir netiesioginių mokslinių tyrimų derinys galėtų būti labiau tinkamas sprendžiant mokslinių tyrimų srityje ateities uždavinius;

| 34. | ragina sukurti naujus mechanizmus, pagal kuriuos būtų skiriamas finansavimas vietos ir regionų valdžios institucijoms, pavyzdžiui, kad jos galėtų įsigyti sėkmingų mokslinių tyrimų projektų rezultatus siekdamos patenkinti novatoriško regioninio vystymosi kvalifikacinius poreikius. Be to, svarbu Europos MVĮ sudaryti sąlygas ir jas skatinti perduoti ir pritaikyti projektų rezultatus; |
| --- | --- |

34.

ragina sukurti naujus mechanizmus, pagal kuriuos būtų skiriamas finansavimas vietos ir regionų valdžios institucijoms, pavyzdžiui, kad jos galėtų įsigyti sėkmingų mokslinių tyrimų projektų rezultatus siekdamos patenkinti novatoriško regioninio vystymosi kvalifikacinius poreikius. Be to, svarbu Europos MVĮ sudaryti sąlygas ir jas skatinti perduoti ir pritaikyti projektų rezultatus;

| 35. | palaiko Europos Parlamento siūlomą mokslu ir technologijomis arba mokslu ir inovacijomis pagrįstą požiūrį (2), kurio pagrindas – patikimi mokslinės ar techninės kokybės kriterijai, tikroviška administravimo praktika, bendrybių ir skirtumų pripažinimas, technologijų plėtra ir sklaida rinkoje; |
| --- | --- |

35.

palaiko Europos Parlamento siūlomą mokslu ir technologijomis arba mokslu ir inovacijomis pagrįstą požiūrį (2), kurio pagrindas – patikimi mokslinės ar techninės kokybės kriterijai, tikroviška administravimo praktika, bendrybių ir skirtumų pripažinimas, technologijų plėtra ir sklaida rinkoje;

Geresnė kompetencijos ir sanglaudos pusiausvyra

| 36. | pabrėžia, kad apie veiksmingumą turėtų būti sprendžiama ne tik pagal pasiekimus mokslinių tyrimų veikloje, bet ir pagal pastangas didinti mokslinių tyrimų pajėgumus ir pasinaudoti galimybėmis, kurių yra visoje ES teritorijoje, atsižvelgiant į teritorinės sanglaudos principą. Europos moksliniais tyrimais neturėtų būti vien siekiama tapti pavyzdžiu visam pasauliui arba mokslinių tyrimų lyderiais paversti keletą regionų ar užtikrinti Europos pramonės konkurencingumą didelio poveikio technologijų srityse; jais turėtų būti taip pat siekiama užtikrinti tolygų dalyvavimą, nesumenkinant kompetencijos; |
| --- | --- |

36.

pabrėžia, kad apie veiksmingumą turėtų būti sprendžiama ne tik pagal pasiekimus mokslinių tyrimų veikloje, bet ir pagal pastangas didinti mokslinių tyrimų pajėgumus ir pasinaudoti galimybėmis, kurių yra visoje ES teritorijoje, atsižvelgiant į teritorinės sanglaudos principą. Europos moksliniais tyrimais neturėtų būti vien siekiama tapti pavyzdžiu visam pasauliui arba mokslinių tyrimų lyderiais paversti keletą regionų ar užtikrinti Europos pramonės konkurencingumą didelio poveikio technologijų srityse; jais turėtų būti taip pat siekiama užtikrinti tolygų dalyvavimą, nesumenkinant kompetencijos;

| 37. | vertina Konvergencijos regionų programos mokslinių tyrimų potencialą programoje „Gebėjimai“ kaip svarbų žingsnį plėtojant regioninius gebėjimus ir palengvinant šių regionų dalyvavimą MTTP veikloje; ir mano, kad priemone „Žinių regionai“ vietos ir regionų valdžios institucijos gana sėkmingai paskatintos dirbti su universitetais ir mokslinių tyrimų centrais ir kurti projektus bei vietos ir regionų MTTP strategijas; |
| --- | --- |

37.

vertina Konvergencijos regionų programos mokslinių tyrimų potencialą programoje „Gebėjimai“ kaip svarbų žingsnį plėtojant regioninius gebėjimus ir palengvinant šių regionų dalyvavimą MTTP veikloje; ir mano, kad priemone „Žinių regionai“ vietos ir regionų valdžios institucijos gana sėkmingai paskatintos dirbti su universitetais ir mokslinių tyrimų centrais ir kurti projektus bei vietos ir regionų MTTP strategijas;

| 38. | siūlo, kad kitoje bendrojoje programoje dar labiau būtų išplėstos tokios programos ir būtų įtraukta sistema, pagal kurią per dalijimosi žiniomis sistemas ar kitais panašiais būdais kompetentingi partneriai iš atsilikusių regionų dalyvautų projektuose ir programose, kuriems vadovautų geriau žinomi ir labai kompetentingi kolegos; šiuo atžvilgiu atkreipia dėmesį į vietos ir regionų veikėjų potencialą sukurti „kompetencijos centrus“, susijusius su pavyzdiniais mokslinių tyrimų centrais; |
| --- | --- |

38.

siūlo, kad kitoje bendrojoje programoje dar labiau būtų išplėstos tokios programos ir būtų įtraukta sistema, pagal kurią per dalijimosi žiniomis sistemas ar kitais panašiais būdais kompetentingi partneriai iš atsilikusių regionų dalyvautų projektuose ir programose, kuriems vadovautų geriau žinomi ir labai kompetentingi kolegos; šiuo atžvilgiu atkreipia dėmesį į vietos ir regionų veikėjų potencialą sukurti „kompetencijos centrus“, susijusius su pavyzdiniais mokslinių tyrimų centrais;

| 39. | kvietimus teikti paraiškas pagal tokias programas siūlo skelbti dažniau negu kartą per metus; |
| --- | --- |

39.

kvietimus teikti paraiškas pagal tokias programas siūlo skelbti dažniau negu kartą per metus;

| 40. | remia dedamas pastangas koordinuoti finansavimą iš struktūrinių fondų ir pagal bendrąsias programas (3); bet atkreipia dėmesį į tai, kad šiuo atžvilgiu reikia geriau parengti nuoseklias taisykles, procedūras ir praktiką ir koordinuoti kvietimus teikti pasiūlymus; tai apimtų ir galimybę struktūrinių fondų išteklius panaudoti bendram finansavimui projektų, kurie remiami bendrosios mokslinių tyrimų programos lėšomis; |
| --- | --- |

40.

remia dedamas pastangas koordinuoti finansavimą iš struktūrinių fondų ir pagal bendrąsias programas (3); bet atkreipia dėmesį į tai, kad šiuo atžvilgiu reikia geriau parengti nuoseklias taisykles, procedūras ir praktiką ir koordinuoti kvietimus teikti pasiūlymus; tai apimtų ir galimybę struktūrinių fondų išteklius panaudoti bendram finansavimui projektų, kurie remiami bendrosios mokslinių tyrimų programos lėšomis;

| 41. | vis dėlto pabrėžia, kad ES regionine politika turi būti naudojamasi Sutartyje nustatytu tikslu, t. y. sanglaudai remti, ir yra tvirtai įsitikinęs, kad nereikėtų formuoti nuostatos, kad galima rasti būdų finansavimą iš struktūrinių fondų gauti antrarūšiams projektams, netinkantiems pagal mokslinių tyrimų programą; |
| --- | --- |

41.

vis dėlto pabrėžia, kad ES regionine politika turi būti naudojamasi Sutartyje nustatytu tikslu, t. y. sanglaudai remti, ir yra tvirtai įsitikinęs, kad nereikėtų formuoti nuostatos, kad galima rasti būdų finansavimą iš struktūrinių fondų gauti antrarūšiams projektams, netinkantiems pagal mokslinių tyrimų programą;

| 42. | palankiai vertina, tai kad bus galima tarpusavyje susieti bendrąsias ir kitas ES programas, nes tada iš struktūrinių projektų būtų galima remti projektus, atitikusius visus kompetencijos vertinimo pagal bendrąją programą kriterijus, ir siūlo, kad tie ryšiai būtų abipusiai – pavyzdžiui, pagal Teritorinio bendradarbiavimo programą parengti projektai galėtų lengviau gauti finansavimą pagal bendrąją programą; |
| --- | --- |

42.

palankiai vertina, tai kad bus galima tarpusavyje susieti bendrąsias ir kitas ES programas, nes tada iš struktūrinių projektų būtų galima remti projektus, atitikusius visus kompetencijos vertinimo pagal bendrąją programą kriterijus, ir siūlo, kad tie ryšiai būtų abipusiai – pavyzdžiui, pagal Teritorinio bendradarbiavimo programą parengti projektai galėtų lengviau gauti finansavimą pagal bendrąją programą;

| 43. | siūlo, kad koordinuojant mokslinių tyrimų programas būtų supaprastinta ERA-NET sistema, nes regionams atrodo, kad joje per daug suvaržymų; mano, kad regionai turi turėti galimybių kurti iniciatyvas, panašias į tas, kurias pagal bendro programavimo sistemą jie siūlo centrinei valdžiai. |
| --- | --- |

43.

siūlo, kad koordinuojant mokslinių tyrimų programas būtų supaprastinta ERA-NET sistema, nes regionams atrodo, kad joje per daug suvaržymų; mano, kad regionai turi turėti galimybių kurti iniciatyvas, panašias į tas, kurias pagal bendro programavimo sistemą jie siūlo centrinei valdžiai.

2011 m. sausio 27 d., Briuselis

Regionų komiteto pirmininkė

Mercedes BRESSO

---

(1)  COM(2010) 261.

1

(2)  2010/2079(INI), perrašyta iš 26 pastraipos.

2

(3)  (2009/2243 (INI)).

3

---

| 2.4.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 104/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 104/26

---

Regionų komiteto nuomonė „Judus jaunimas“

2011/C 104/06

REGIONŲ KOMITETAS

| — | palankiai vertina Europos Komisijos pavyzdinę iniciatyvą „Judus jaunimas“; tai plataus užmojo strateginė iniciatyva, kurios tikslas užtikrinti didesnį Europos jaunimo judumą, pagerinti jo švietimą ir integraciją į darbo rinką. Pirmą kartą Europos Komisija parengė jaunimui skirtą veiksmų planą, apimantį švietimo ir užimtumo aspektus, |
| --- | --- |

—

palankiai vertina Europos Komisijos pavyzdinę iniciatyvą „Judus jaunimas“; tai plataus užmojo strateginė iniciatyva, kurios tikslas užtikrinti didesnį Europos jaunimo judumą, pagerinti jo švietimą ir integraciją į darbo rinką. Pirmą kartą Europos Komisija parengė jaunimui skirtą veiksmų planą, apimantį švietimo ir užimtumo aspektus,

| — | nurodo, kad sprendžiant jaunimo judumo klausimą didžiausią dėmesį reikėtų skirti švietimui, |
| --- | --- |

—

nurodo, kad sprendžiant jaunimo judumo klausimą didžiausią dėmesį reikėtų skirti švietimui,

| — | norėtų atkreipti dėmesį į glaudų ryšį tarp prastų rezultatų mokykloje ir nepalankių socialinių ir ekonominių sąlygų, nes tai – pagrindiniai veiksniai, dėl kurių tam tikra jaunuolių dalis nei dirba, nei mokosi. Šio neigiamo ciklo sustabdymas – sunki vietos ir regionų valdžios institucijų užduotis visoje Europoje ir įgyvendinant šią iniciatyvą ji turi būti laikoma prioritetu, |
| --- | --- |

—

norėtų atkreipti dėmesį į glaudų ryšį tarp prastų rezultatų mokykloje ir nepalankių socialinių ir ekonominių sąlygų, nes tai – pagrindiniai veiksniai, dėl kurių tam tikra jaunuolių dalis nei dirba, nei mokosi. Šio neigiamo ciklo sustabdymas – sunki vietos ir regionų valdžios institucijų užduotis visoje Europoje ir įgyvendinant šią iniciatyvą ji turi būti laikoma prioritetu,

| — | pritaria, kad, siekdamos padėti jaunimui, valstybės narės ir vietos ir regionų valdžios institucijos turi lanksčiai naudoti Europos socialinio fondo lėšas, visų prima tai svarbu įgyvendinant strategijos „Europa 2020“ tikslus, |
| --- | --- |

—

pritaria, kad, siekdamos padėti jaunimui, valstybės narės ir vietos ir regionų valdžios institucijos turi lanksčiai naudoti Europos socialinio fondo lėšas, visų prima tai svarbu įgyvendinant strategijos „Europa 2020“ tikslus,

| — | atliekant visų mokymosi judumo programų vertinimą, po kurio 2011 m. bus pateikti pasiūlymai dėl teisės aktų ir parengta nauja finansinė programa laikotarpiui po 2013 metų, labai svarbu atsižvelgti į esminį vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį siekiant skatinti jaunimo judumą mokymosi tikslais, kaip savo nuomonėje dėl žaliosios knygos „Besimokančio jaunimo judumo skatinimas“ nurodė Regionų komitetas. |
| --- | --- |

—

atliekant visų mokymosi judumo programų vertinimą, po kurio 2011 m. bus pateikti pasiūlymai dėl teisės aktų ir parengta nauja finansinė programa laikotarpiui po 2013 metų, labai svarbu atsižvelgti į esminį vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį siekiant skatinti jaunimo judumą mokymosi tikslais, kaip savo nuomonėje dėl žaliosios knygos „Besimokančio jaunimo judumo skatinimas“ nurodė Regionų komitetas.

| Pranešėjas | : | Marc Schaefer (LU / ESP), Viandeno miesto tarybos narys |
| --- | --- | --- |
| Pamatinis dokumentas | : | Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Judus jaunimas – iniciatyva išlaisvinti jaunimo potencialą, kad Europos Sąjungos ekonomikos augimas būtų pažangus, tvarus ir integracinis“
  COM(2010) 477 galutinis |

Pranešėjas

:

Marc Schaefer (LU / ESP), Viandeno miesto tarybos narys

Pamatinis dokumentas

:

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Judus jaunimas – iniciatyva išlaisvinti jaunimo potencialą, kad Europos Sąjungos ekonomikos augimas būtų pažangus, tvarus ir integracinis“

COM(2010) 477 galutinis

I.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

Bendros pastabos

| 1. | palankiai vertina Europos Komisijos pavyzdinę iniciatyvą „Judus jaunimas“; tai plataus užmojo strateginė iniciatyva, kurios tikslas užtikrinti didesnį Europos jaunimo judumą, pagerinti jo švietimą ir integraciją į darbo rinką. Pirmą kartą Europos Komisija parengė jaunimui skirtą veiksmų planą, apimantį švietimo ir užimtumo aspektus; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina Europos Komisijos pavyzdinę iniciatyvą „Judus jaunimas“; tai plataus užmojo strateginė iniciatyva, kurios tikslas užtikrinti didesnį Europos jaunimo judumą, pagerinti jo švietimą ir integraciją į darbo rinką. Pirmą kartą Europos Komisija parengė jaunimui skirtą veiksmų planą, apimantį švietimo ir užimtumo aspektus;

| 2. | visiškai pritaria tikslui tobulinti jaunimo žinias, gebėjimus ir patirtį, kad jie galėtų lengvai patekti į darbo rinką, ir kuo geriau išnaudoti jaunimo potencialą, kadangi tai padės pasiekti strategijos „Europa 2020“ tikslus; kartu atkreipia dėmesį į tai, kad švietimas yra daugiau nei įsidarbinimo galimybių gerinimas, juo reikėtų siekti platesnio tikslo, t. y. visapusiško asmenybės tobulėjimo; |
| --- | --- |

2.

visiškai pritaria tikslui tobulinti jaunimo žinias, gebėjimus ir patirtį, kad jie galėtų lengvai patekti į darbo rinką, ir kuo geriau išnaudoti jaunimo potencialą, kadangi tai padės pasiekti strategijos „Europa 2020“ tikslus; kartu atkreipia dėmesį į tai, kad švietimas yra daugiau nei įsidarbinimo galimybių gerinimas, juo reikėtų siekti platesnio tikslo, t. y. visapusiško asmenybės tobulėjimo;

| 3. | apgailestauja, kad Europos Komisija nepakankamai atsižvelgė į vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį rengiant ir įgyvendinant judumą skatinančias priemones, nors, būdamos arčiausiai piliečių, šios institucijos galėtų geriausiai paskatinti judumą; tai pasakytina ir apie jaunimui skirtų programų kūrimą ir vystymą, kadangi minėtos valdžios institucijos, būdamos arti jaunuolių, geriausiai pažįsta jų tikrovę ir žino apie jų padėtį; |
| --- | --- |

3.

apgailestauja, kad Europos Komisija nepakankamai atsižvelgė į vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį rengiant ir įgyvendinant judumą skatinančias priemones, nors, būdamos arčiausiai piliečių, šios institucijos galėtų geriausiai paskatinti judumą; tai pasakytina ir apie jaunimui skirtų programų kūrimą ir vystymą, kadangi minėtos valdžios institucijos, būdamos arti jaunuolių, geriausiai pažįsta jų tikrovę ir žino apie jų padėtį;

| 4. | primena, kad šioje iniciatyvoje nurodytos priemonės turėtų būti prieinamos kuo didesniam jaunuolių skaičiui nepriklausomai nuo kiekvieno jų asmeninės raidos, ekonominės padėties ar jų kilmės regiono geografinės padėties, kadangi atokiausiuose regionuose arba salose gyvenančio jaunimo judumo galimybės nėra tokios pat kaip žemyne gyvenančių jaunuolių; tuo pačiu pabrėžia, kad iniciatyva siekiama sukurti judumo galimybes, bet patiems jaunuoliams paliekama teisė jas rinktis; |
| --- | --- |

4.

primena, kad šioje iniciatyvoje nurodytos priemonės turėtų būti prieinamos kuo didesniam jaunuolių skaičiui nepriklausomai nuo kiekvieno jų asmeninės raidos, ekonominės padėties ar jų kilmės regiono geografinės padėties, kadangi atokiausiuose regionuose arba salose gyvenančio jaunimo judumo galimybės nėra tokios pat kaip žemyne gyvenančių jaunuolių; tuo pačiu pabrėžia, kad iniciatyva siekiama sukurti judumo galimybes, bet patiems jaunuoliams paliekama teisė jas rinktis;

| 5. | primena, kad švietimas ir mokymas – tai galimybė jaunimui įgyti, ugdyti ir atnaujinti ne tik profesinius gebėjimus, bet ir žinias, kurios leis jiems būti aktyviais piliečiais; kartu atkreipia dėmesį į tai, kad skatinti jaunimo kūrybingumą ir inovacijų potencialą, taip pat sukurti intelektinio ir socialinio tobulėjimo aplinką yra viena pagrindinių visų švietimo institucijų pareigų. Visos šios sritys yra jaunuolių emancipacijos ir socialinės integracijos svarbiausi veiksniai; tam taip pat reikalingos priemonės, kurios leistų jaunimui derinti mokymąsi, studijas ar darbą su šeima; |
| --- | --- |

5.

primena, kad švietimas ir mokymas – tai galimybė jaunimui įgyti, ugdyti ir atnaujinti ne tik profesinius gebėjimus, bet ir žinias, kurios leis jiems būti aktyviais piliečiais; kartu atkreipia dėmesį į tai, kad skatinti jaunimo kūrybingumą ir inovacijų potencialą, taip pat sukurti intelektinio ir socialinio tobulėjimo aplinką yra viena pagrindinių visų švietimo institucijų pareigų. Visos šios sritys yra jaunuolių emancipacijos ir socialinės integracijos svarbiausi veiksniai; tam taip pat reikalingos priemonės, kurios leistų jaunimui derinti mokymąsi, studijas ar darbą su šeima;

| 6. | pažymi, kad dėl dabartinės ekonomikos krizės reikėtų skatinti jaunimą baigti mokyklą arba rinktis papildomą mokymą, kad jie įgytų reikiamą kvalifikaciją, kuri padidintų jų galimybes patekti į darbo rinką; |
| --- | --- |

6.

pažymi, kad dėl dabartinės ekonomikos krizės reikėtų skatinti jaunimą baigti mokyklą arba rinktis papildomą mokymą, kad jie įgytų reikiamą kvalifikaciją, kuri padidintų jų galimybes patekti į darbo rinką;

| 7. | pabrėžia, kad jauniems žmonėms svarbu įgyti bendrųjų gebėjimų, ugdomų per neformalųjį mokymąsi, kuris remiamas pagal šiuo metu įgyvendinamą programą „Veiklus jaunimas“, ir prašo, kad ji būtų pratęsta po 2013 m., kadangi minėti gebėjimai papildo akademinį išsilavinimą ir yra postūmio jaunimo judumui ir užimtumui darbo rinkoje pagrindas; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad jauniems žmonėms svarbu įgyti bendrųjų gebėjimų, ugdomų per neformalųjį mokymąsi, kuris remiamas pagal šiuo metu įgyvendinamą programą „Veiklus jaunimas“, ir prašo, kad ji būtų pratęsta po 2013 m., kadangi minėti gebėjimai papildo akademinį išsilavinimą ir yra postūmio jaunimo judumui ir užimtumui darbo rinkoje pagrindas;

| 8. | primena savo įsipareigojimą siekti judumo tiek švietimo, tiek ir profesinėje srityje, kadangi, būdamas svarbiu profesinio ir asmeninio tobulėjimo veiksniu, jis padeda stiprinti Europos identitetą, o kartu ir ES ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą; |
| --- | --- |

8.

primena savo įsipareigojimą siekti judumo tiek švietimo, tiek ir profesinėje srityje, kadangi, būdamas svarbiu profesinio ir asmeninio tobulėjimo veiksniu, jis padeda stiprinti Europos identitetą, o kartu ir ES ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą;

| 9. | ragina ir po 2013 m. pratęsti judumą skatinančias švietimo programas ir prašo Komisijos, ES Tarybos ir Europos Parlamento, rengiant būsimas pamatines programas, minėtoms programoms skirti daugiau biudžeto lėšų; |
| --- | --- |

9.

ragina ir po 2013 m. pratęsti judumą skatinančias švietimo programas ir prašo Komisijos, ES Tarybos ir Europos Parlamento, rengiant būsimas pamatines programas, minėtoms programoms skirti daugiau biudžeto lėšų;

| 10. | pabrėžia, kad tik bendradarbiaujant su vietos ir regionų valdžios institucijomis, taip pat kitomis jaunimo organizacijomis bus galima pasiekti iniciatyvos „Judus jaunimas“ tikslus; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad tik bendradarbiaujant su vietos ir regionų valdžios institucijomis, taip pat kitomis jaunimo organizacijomis bus galima pasiekti iniciatyvos „Judus jaunimas“ tikslus;

Su judumu susijusios iniciatyvos

| 11. | nurodo, kad sprendžiant jaunimo judumo klausimą didžiausią dėmesį reikėtų skirti švietimui. Todėl Europos Komisija, laikydamasi Sutartyje matyto kompetencijų pasiskirstymo principo, turi numatyti paramos priemones, kurios užtikrintų prieigą prie informacijos apie judumo galimybes, pagerintų švietimo kokybę ir visiems užtikrintų realią teisę į mokslą. Taip pat aktyviau turėtų būti sprendžiami kiti su judumu susiję klausimai: vidurinių mokyklų moksleivių mainų programos, su studentų ir jaunimo judumu susijusių subjektų tinklaveika ir panašiai; |
| --- | --- |

11.

nurodo, kad sprendžiant jaunimo judumo klausimą didžiausią dėmesį reikėtų skirti švietimui. Todėl Europos Komisija, laikydamasi Sutartyje matyto kompetencijų pasiskirstymo principo, turi numatyti paramos priemones, kurios užtikrintų prieigą prie informacijos apie judumo galimybes, pagerintų švietimo kokybę ir visiems užtikrintų realią teisę į mokslą. Taip pat aktyviau turėtų būti sprendžiami kiti su judumu susiję klausimai: vidurinių mokyklų moksleivių mainų programos, su studentų ir jaunimo judumu susijusių subjektų tinklaveika ir panašiai;

| 12. | primena, kad aukštojo mokslo nebaigę ir nepalankioje socialinėje padėtyje esantys, taip pat dėl gyvenamojo regiono geografinės padėties neturintys vienodų judumo sąlygų jaunuoliai, susiduria su didesnėmis jaunimo judumo kliūtimis. Primena, kad ES visiems jaunuoliams turėtų užtikrinti vienodas sąlygas dalyvauti judumo programose ir rekomenduoja remti išskirtinių geografinių ypatumų turinčius regionus, pavyzdžiui, atokiausius regionus arba salas, kuriose judumo politikos įgyvendinimą labai apsunkina šių vietovių atokumas ir izoliuotumas nuo žemyno. Todėl reikėtų imtis konkrečių savanoriškų priemonių joms šalinti, kad ir šie jaunuoliai galėtų visapusiškai pasinaudoti Europos judumo programomis. Visų pirma turi būti įgyvendinamos įvairioms visuomenės grupėms skirtos komunikacijos priemonės, taip pat skiriama atitinkama finansinė pagalba, kad finansinė padėtis nebūtų judumo kliūtis; |
| --- | --- |

12.

primena, kad aukštojo mokslo nebaigę ir nepalankioje socialinėje padėtyje esantys, taip pat dėl gyvenamojo regiono geografinės padėties neturintys vienodų judumo sąlygų jaunuoliai, susiduria su didesnėmis jaunimo judumo kliūtimis. Primena, kad ES visiems jaunuoliams turėtų užtikrinti vienodas sąlygas dalyvauti judumo programose ir rekomenduoja remti išskirtinių geografinių ypatumų turinčius regionus, pavyzdžiui, atokiausius regionus arba salas, kuriose judumo politikos įgyvendinimą labai apsunkina šių vietovių atokumas ir izoliuotumas nuo žemyno. Todėl reikėtų imtis konkrečių savanoriškų priemonių joms šalinti, kad ir šie jaunuoliai galėtų visapusiškai pasinaudoti Europos judumo programomis. Visų pirma turi būti įgyvendinamos įvairioms visuomenės grupėms skirtos komunikacijos priemonės, taip pat skiriama atitinkama finansinė pagalba, kad finansinė padėtis nebūtų judumo kliūtis;

| 13. | kaip nurodyta Regionų komiteto žaliojoje knygoje „Besimokančio jaunimo judumo skatinimas“ (1), būtina pabrėžti svarbų vietos ir regionų valdžios institucijų indėlį skatinant besimokančio jaunimo judumą. Tai visų pirma informacijos teikimas, konsultavimas ir supažindinimas, taip pat daugeliu atvejų kokybės ir finansavimo užtikrinimo priemonių įgyvendinimas; |
| --- | --- |

13.

kaip nurodyta Regionų komiteto žaliojoje knygoje „Besimokančio jaunimo judumo skatinimas“ (1), būtina pabrėžti svarbų vietos ir regionų valdžios institucijų indėlį skatinant besimokančio jaunimo judumą. Tai visų pirma informacijos teikimas, konsultavimas ir supažindinimas, taip pat daugeliu atvejų kokybės ir finansavimo užtikrinimo priemonių įgyvendinimas;

| 14. | pabrėžia, kad dažnai būtent maži judumo skatinimo projektai turi lemiamo poveikio ir padeda ugdyti europinį mąstymą, aktyvų Europos Sąjungos pilietiškumą ir stiprinti demokratiją; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad dažnai būtent maži judumo skatinimo projektai turi lemiamo poveikio ir padeda ugdyti europinį mąstymą, aktyvų Europos Sąjungos pilietiškumą ir stiprinti demokratiją;

| 15. | remia Europos Komisijos siekį geriau informuoti jaunus piliečius, visų pirma apie socialinės apsaugos koordinavimo supaprastintą tvarką, kurią taikant turi būti atsižvelgta į naujus judumo būdus; |
| --- | --- |

15.

remia Europos Komisijos siekį geriau informuoti jaunus piliečius, visų pirma apie socialinės apsaugos koordinavimo supaprastintą tvarką, kurią taikant turi būti atsižvelgta į naujus judumo būdus;

| 16. | pabrėžia, kad naujos kartos struktūriniuose fonduose būtina atsižvelgti į studentų būsto klausimą; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad naujos kartos struktūriniuose fonduose būtina atsižvelgti į studentų būsto klausimą;

| 17. | pabrėžia, kad būtina užtikrinti Europos Komisijos žaliosios knygos dėl pensijų sistemos (2) ir Europos jaunimo judumo sąsają siekiant pagerinti įgyvendinamumą ir pensijų adekvatumą. Todėl svarbu, kad jauniems darbuotojams būtų sudarytos galimybės gauti darbą ir dirbti tiek laiko, kad užsitikrintų teisę į pensiją; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia, kad būtina užtikrinti Europos Komisijos žaliosios knygos dėl pensijų sistemos (2) ir Europos jaunimo judumo sąsają siekiant pagerinti įgyvendinamumą ir pensijų adekvatumą. Todėl svarbu, kad jauniems darbuotojams būtų sudarytos galimybės gauti darbą ir dirbti tiek laiko, kad užsitikrintų teisę į pensiją;

Švietimo ir universitetų politika

| 18. | pritaria strategijoje „Europa 2020“ numatytam tikslui padidinti aukštojo mokslo diplomą turinčių jaunuolių skaičių bent 40 proc., tačiau pabrėžia, kad šiam tikslui pasiekti, reikia demokratizuoti patekimą į universitetus, kurie turi būti prieinamesni kuo platesniam jaunimo ratui; kita vertus, ne tik ES, bet ir valstybių narių lygmeniu reikėtų tęsti ir aktyvinti veiksmus, kurie padėtų užtikrinti geresnį įgūdžių ir darbo vietų atitikimą visų pirma sutelkiant bendras pastangas įgyvendinti dvi pavyzdines iniciatyvas: „Judus jaunimas“ ir „Naujų įgūdžių ir darbo vietų kūrimo darbotvarkė“; |
| --- | --- |

18.

pritaria strategijoje „Europa 2020“ numatytam tikslui padidinti aukštojo mokslo diplomą turinčių jaunuolių skaičių bent 40 proc., tačiau pabrėžia, kad šiam tikslui pasiekti, reikia demokratizuoti patekimą į universitetus, kurie turi būti prieinamesni kuo platesniam jaunimo ratui; kita vertus, ne tik ES, bet ir valstybių narių lygmeniu reikėtų tęsti ir aktyvinti veiksmus, kurie padėtų užtikrinti geresnį įgūdžių ir darbo vietų atitikimą visų pirma sutelkiant bendras pastangas įgyvendinti dvi pavyzdines iniciatyvas: „Judus jaunimas“ ir „Naujų įgūdžių ir darbo vietų kūrimo darbotvarkė“;

| 19. | nurodo, kad dėl šios priežasties universitetų pajamų šaltinių įvairinimas negali būti susijęs tik su galimu užsirašymo mokesčio didinimu, dėl kurio gali kilti sunkumų demokratizuojant šį procesą; |
| --- | --- |

19.

nurodo, kad dėl šios priežasties universitetų pajamų šaltinių įvairinimas negali būti susijęs tik su galimu užsirašymo mokesčio didinimu, dėl kurio gali kilti sunkumų demokratizuojant šį procesą;

| 20. | susipažino su Europos Komisijos pasiūlymu kartu su Europos investicijų banku sukurti ES lygmens studentų paskolų sistemą, kuri papildytų esamas valstybių narių sistemas; pabrėžia, kad šios paskolos neturėtų padėti padaryti judumą preke; |
| --- | --- |

20.

susipažino su Europos Komisijos pasiūlymu kartu su Europos investicijų banku sukurti ES lygmens studentų paskolų sistemą, kuri papildytų esamas valstybių narių sistemas; pabrėžia, kad šios paskolos neturėtų padėti padaryti judumą preke;

| 21. | pritaria Europos Komisijos iniciatyvai sukurti universitetų reitingavimo sistemą. Nustatant šios sistemos kriterijus reikėtų, be kita ko, atsižvelgti į mokymo kokybę, taikomas naujoves, sąsają su regionų ir vietos lygiu, internacionalizaciją, taip pat lyčių lygybę, universitetų studentų kilmę lyčių pusiausvyros, socialiniu ir geografiniu požiūriu ir jų lūkesčių patenkinimo lygį; |
| --- | --- |

21.

pritaria Europos Komisijos iniciatyvai sukurti universitetų reitingavimo sistemą. Nustatant šios sistemos kriterijus reikėtų, be kita ko, atsižvelgti į mokymo kokybę, taikomas naujoves, sąsają su regionų ir vietos lygiu, internacionalizaciją, taip pat lyčių lygybę, universitetų studentų kilmę lyčių pusiausvyros, socialiniu ir geografiniu požiūriu ir jų lūkesčių patenkinimo lygį;

| 22. | pritaria Europos Komisijos norui pasiūlyti jauniesiems mokslininkams patrauklias darbo sąlygas. Šiuo tikslu būtina sukurti regioninio ir Europos lygmens finansavimo sinergiją, kad būtų galima sudaryti jaunuoliams galimybę finansuoti savo disertaciją; |
| --- | --- |

22.

pritaria Europos Komisijos norui pasiūlyti jauniesiems mokslininkams patrauklias darbo sąlygas. Šiuo tikslu būtina sukurti regioninio ir Europos lygmens finansavimo sinergiją, kad būtų galima sudaryti jaunuoliams galimybę finansuoti savo disertaciją;

| 23. | supranta, kad studentų įsidarbinimo galimybės turi būti vienas iš aukštojo mokslo tikslų, ir pabrėžia, kad aukštasis mokslas turi skatinti studentų kūrybingumą ir inovacijų potencialą, taip pat padėti siekti intelektinio ir socialinio tobulėjimo; |
| --- | --- |

23.

supranta, kad studentų įsidarbinimo galimybės turi būti vienas iš aukštojo mokslo tikslų, ir pabrėžia, kad aukštasis mokslas turi skatinti studentų kūrybingumą ir inovacijų potencialą, taip pat padėti siekti intelektinio ir socialinio tobulėjimo;

Jaunimo integracija į darbo rinką

| 24. | norėtų atkreipti dėmesį į glaudų ryšį tarp prastų rezultatų mokykloje ir nepalankių socialinių ir ekonominių sąlygų, nes tai – pagrindiniai veiksniai, dėl kurių tam tikra jaunuolių dalis nei dirba, nei mokosi. Šio neigiamo ciklo sustabdymas – sunki vietos ir regionų valdžios institucijų užduotis visoje Europoje ir įgyvendinant šią iniciatyvą ji turi būti laikoma prioritetu; |
| --- | --- |

24.

norėtų atkreipti dėmesį į glaudų ryšį tarp prastų rezultatų mokykloje ir nepalankių socialinių ir ekonominių sąlygų, nes tai – pagrindiniai veiksniai, dėl kurių tam tikra jaunuolių dalis nei dirba, nei mokosi. Šio neigiamo ciklo sustabdymas – sunki vietos ir regionų valdžios institucijų užduotis visoje Europoje ir įgyvendinant šią iniciatyvą ji turi būti laikoma prioritetu;

| 25. | pritaria Europos Komisijos siekiui užtikrinti deramą socialinę visų jaunų žmonių apsaugą. Visiems jaunuoliams, neatsižvelgiant į jų užimtumą, turėtų būti garantuojamas socialinis draudimas; |
| --- | --- |

25.

pritaria Europos Komisijos siekiui užtikrinti deramą socialinę visų jaunų žmonių apsaugą. Visiems jaunuoliams, neatsižvelgiant į jų užimtumą, turėtų būti garantuojamas socialinis draudimas;

| 26. | rekomenduoja Europos Komisijai įsteigti jaunimo integracijos į darbo rinką geriausios praktikos mainų vietos ir regionų lygmeniu interneto portalą; |
| --- | --- |

26.

rekomenduoja Europos Komisijai įsteigti jaunimo integracijos į darbo rinką geriausios praktikos mainų vietos ir regionų lygmeniu interneto portalą;

| 27. | mano, kad Europos Sąjunga turėtų numatyti nedirbančio, nestudijuojančio arba nesimokančio jaunimo reguliarią stebėseną bendradarbiaudama su vietos ir regionų valdžios institucijomis, kurios gali geriausiai stebėti sunkumus patiriančio jaunimo padėtį ir imtis atitinkamų priemonių; |
| --- | --- |

27.

mano, kad Europos Sąjunga turėtų numatyti nedirbančio, nestudijuojančio arba nesimokančio jaunimo reguliarią stebėseną bendradarbiaudama su vietos ir regionų valdžios institucijomis, kurios gali geriausiai stebėti sunkumus patiriančio jaunimo padėtį ir imtis atitinkamų priemonių;

| 28. | pritaria Europos Komisijos pasiūlymui skatinti valstybes nares įgyvendinti „Jaunimo garantijų“ iniciatyvą, pagal kurią per keturis mėnesius nuo mokyklos baigimo visiems jaunuoliams, remiantis individualios padėties analize, būtų pasiūlytas darbas, profesinis mokymas ar studijos aukštojoje mokykloje; |
| --- | --- |

28.

pritaria Europos Komisijos pasiūlymui skatinti valstybes nares įgyvendinti „Jaunimo garantijų“ iniciatyvą, pagal kurią per keturis mėnesius nuo mokyklos baigimo visiems jaunuoliams, remiantis individualios padėties analize, būtų pasiūlytas darbas, profesinis mokymas ar studijos aukštojoje mokykloje;

| 29. | remia Europos Komisijos pastangas kurti kokybišką stažuočių sistemą, kadangi stažuotės gali būti lemiamas jaunimo integracijos į darbo rinką veiksnys. Reikėtų kiek įmanoma vengti neapmokamų ar pernelyg mažai apmokamų stažuočių. Taigi šioje Europos sistemoje turėtų būti numatytas finansinis atlygis ir socialinė apsauga, kurie sudarytų sąlygas jaunų stažuotojų socialinei integracijai; taip pat reikėtų apibrėžti besistažuojančio jaunimo ir stažuotojus priimančių įmonių teises ir pareigas; |
| --- | --- |

29.

remia Europos Komisijos pastangas kurti kokybišką stažuočių sistemą, kadangi stažuotės gali būti lemiamas jaunimo integracijos į darbo rinką veiksnys. Reikėtų kiek įmanoma vengti neapmokamų ar pernelyg mažai apmokamų stažuočių. Taigi šioje Europos sistemoje turėtų būti numatytas finansinis atlygis ir socialinė apsauga, kurie sudarytų sąlygas jaunų stažuotojų socialinei integracijai; taip pat reikėtų apibrėžti besistažuojančio jaunimo ir stažuotojus priimančių įmonių teises ir pareigas;

| 30. | nurodo, kad Europos savanoriškos veiklos metai (2011 m.) bus proga a) parodyti jauniems žmonėms, kad savanoriška veikla daugeliu požiūrių yra teigiamas dalykas ir kartu naudinga jų profesinei karjerai, ir b) atkreipti dėmesį į savanoriškos veiklos kliūtis ir į tai, kad savanorių teisėms apsaugoti reikalinga atitinkama teisinė bazė; |
| --- | --- |

30.

nurodo, kad Europos savanoriškos veiklos metai (2011 m.) bus proga a) parodyti jauniems žmonėms, kad savanoriška veikla daugeliu požiūrių yra teigiamas dalykas ir kartu naudinga jų profesinei karjerai, ir b) atkreipti dėmesį į savanoriškos veiklos kliūtis ir į tai, kad savanorių teisėms apsaugoti reikalinga atitinkama teisinė bazė;

| 31. | abejoja dėl Europos Komisijos pasiūlymo įvesti vieno tipo neterminuotas darbo sutartis ir prašo pateikti išsamesnės informacijos apie bandomojo laikotarpio trukmę ir specialiai jaunimui nustatytas minimalias pajamas. Tokio pobūdžio sutartys, kurių nauda jaunimo profesinei integracijai yra neužtikrinta, gali padidinti neužtikrintumą dėl profesinės veiklos pradžios ir sukurti dviejų greičių darbo rinką; |
| --- | --- |

31.

abejoja dėl Europos Komisijos pasiūlymo įvesti vieno tipo neterminuotas darbo sutartis ir prašo pateikti išsamesnės informacijos apie bandomojo laikotarpio trukmę ir specialiai jaunimui nustatytas minimalias pajamas. Tokio pobūdžio sutartys, kurių nauda jaunimo profesinei integracijai yra neužtikrinta, gali padidinti neužtikrintumą dėl profesinės veiklos pradžios ir sukurti dviejų greičių darbo rinką;

| 32. | remia Europos Komisijos iniciatyvą „Tavo pirmasis EURES darbas“, kuri yra bandomasis projektas, sudarantis galimybes jaunimui susirasti darbą 27 valstybėse narėse. Ši iniciatyva turėtų suburti jaunimo integracijos klausimus sprendžiančias asociacijas bei vietos ir regionų valdžios institucijas; |
| --- | --- |

32.

remia Europos Komisijos iniciatyvą „Tavo pirmasis EURES darbas“, kuri yra bandomasis projektas, sudarantis galimybes jaunimui susirasti darbą 27 valstybėse narėse. Ši iniciatyva turėtų suburti jaunimo integracijos klausimus sprendžiančias asociacijas bei vietos ir regionų valdžios institucijas;

| 33. | džiaugiasi, kad aukšto lygio raštingumo didinimo grupės sukūrimas yra vienas iš prioritetinių veiksmų. Šiai grupei taip pat turėtų priklausyti vietos ir regionų ekspertai, galintys pasidalyti vietose sukaupta patirtimi. Nuomonėje savo iniciatyva dėl neraštingumo Regionų komitetas yra nurodęs (3), kad labai svarbu keistis gerąja praktika, visų prima tarp vietos ir regionų valdžios institucijų, kurios yra sukūrusios strategijas šiai problemai spręsti; |
| --- | --- |

33.

džiaugiasi, kad aukšto lygio raštingumo didinimo grupės sukūrimas yra vienas iš prioritetinių veiksmų. Šiai grupei taip pat turėtų priklausyti vietos ir regionų ekspertai, galintys pasidalyti vietose sukaupta patirtimi. Nuomonėje savo iniciatyva dėl neraštingumo Regionų komitetas yra nurodęs (3), kad labai svarbu keistis gerąja praktika, visų prima tarp vietos ir regionų valdžios institucijų, kurios yra sukūrusios strategijas šiai problemai spręsti;

Europinių lėšų panaudojimas

| 34. | pritaria, kad, siekdamos padėti jaunimui, valstybės narės ir vietos ir regionų valdžios institucijos turi lanksčiai naudoti Europos socialinio fondo lėšas, visų prima tai svarbu įgyvendinant strategijos „Europa 2020“ tikslus. Būtina kuo geriau išnaudoti šio fondo potencialą ir užtikrinti geresnę informacijos sklaidą apie jo teikiamas galimybes; tačiau kitos Europos paramos programos, orientuotos ne (visų pirma) į įsidarbino galimybes (pavyzdžiui, „Mokymosi visą gyvenimą“ programa), įgyvendinant iniciatyvoje nurodytus tikslus turėtų išlikti nepakitusios, nes švietimas yra daugiau nei įsidarbinimo galimybių gerinimas; |
| --- | --- |

34.

pritaria, kad, siekdamos padėti jaunimui, valstybės narės ir vietos ir regionų valdžios institucijos turi lanksčiai naudoti Europos socialinio fondo lėšas, visų prima tai svarbu įgyvendinant strategijos „Europa 2020“ tikslus. Būtina kuo geriau išnaudoti šio fondo potencialą ir užtikrinti geresnę informacijos sklaidą apie jo teikiamas galimybes; tačiau kitos Europos paramos programos, orientuotos ne (visų pirma) į įsidarbino galimybes (pavyzdžiui, „Mokymosi visą gyvenimą“ programa), įgyvendinant iniciatyvoje nurodytus tikslus turėtų išlikti nepakitusios, nes švietimas yra daugiau nei įsidarbinimo galimybių gerinimas;

| 35. | konstatuoja, kad yra daug jaunimo judumui skatinti skirtų ES programų (Mokymosi visą gyvenimą programa, Erasmus Mundus, Veiklus jaunimas, Europa piliečiams). Šiose programose taip pat galėtų dalyvauti dėstytojai, ugdytojai ir socialiniai darbuotojai, kurie dažnai yra jų ugdomo jaunimo judumo skatintojai; |
| --- | --- |

35.

konstatuoja, kad yra daug jaunimo judumui skatinti skirtų ES programų (Mokymosi visą gyvenimą programa, Erasmus Mundus, Veiklus jaunimas, Europa piliečiams). Šiose programose taip pat galėtų dalyvauti dėstytojai, ugdytojai ir socialiniai darbuotojai, kurie dažnai yra jų ugdomo jaunimo judumo skatintojai;

| 36. | atliekant visų mokymosi judumo programų vertinimą, po kurio 2011 m. bus pateikti pasiūlymai dėl teisės aktų ir parengta nauja finansinė programa laikotarpiui po 2013 metų, labai svarbu atsižvelgti į esminį vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį siekiant skatinti jaunimo judumą mokymosi tikslais, kaip savo nuomonėje dėl žaliosios knygos „Besimokančio jaunimo judumo skatinimas“ nurodė Regionų komitetas. Vietos ir regionų valdžios institucijos dažnai užtikrina informacijos sklaidą, konsultuoja ir supažindina su judumo galimybėmis. Be to, jos teikia nemažą finansavimą. Taip pat reikėtų sumažinti su šiomis programomis susijusius administracinius formalumus; |
| --- | --- |

36.

atliekant visų mokymosi judumo programų vertinimą, po kurio 2011 m. bus pateikti pasiūlymai dėl teisės aktų ir parengta nauja finansinė programa laikotarpiui po 2013 metų, labai svarbu atsižvelgti į esminį vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį siekiant skatinti jaunimo judumą mokymosi tikslais, kaip savo nuomonėje dėl žaliosios knygos „Besimokančio jaunimo judumo skatinimas“ nurodė Regionų komitetas. Vietos ir regionų valdžios institucijos dažnai užtikrina informacijos sklaidą, konsultuoja ir supažindina su judumo galimybėmis. Be to, jos teikia nemažą finansavimą. Taip pat reikėtų sumažinti su šiomis programomis susijusius administracinius formalumus;

Simbolinės šios veiksmų programos iniciatyvos ir informacijos apie jas sklaida

| 37. | pritaria pasiūlymui sukurti „Judaus jaunimo“ europietišką kortelę. Šis simbolinis veiksmas gali padėti populiarinti visą iniciatyvą ir stiprinti ryšio su Europos Sąjunga jausmą. Vis dėlto šią kortelę reikėtų susieti su konkrečiais privalumais. Ji neturėtų konkuruoti su jau esamomis kortelėmis, pavyzdžiui, ISIC (angl. International Student Identity Card – tarptautinis studento pažymėjimas) arba Europos jaunimo kortelių asociacijos (EYCA) išduodama Europos jaunimo kortele, kuria būtų galima remtis. Siekiant skatinti jaunimo judumą, galėtų būti taikomos didelės nuolaidos jaunimo kelionėms ir apgyvendinimui Europos Sąjungoje; |
| --- | --- |

37.

pritaria pasiūlymui sukurti „Judaus jaunimo“ europietišką kortelę. Šis simbolinis veiksmas gali padėti populiarinti visą iniciatyvą ir stiprinti ryšio su Europos Sąjunga jausmą. Vis dėlto šią kortelę reikėtų susieti su konkrečiais privalumais. Ji neturėtų konkuruoti su jau esamomis kortelėmis, pavyzdžiui, ISIC (angl. International Student Identity Card – tarptautinis studento pažymėjimas) arba Europos jaunimo kortelių asociacijos (EYCA) išduodama Europos jaunimo kortele, kuria būtų galima remtis. Siekiant skatinti jaunimo judumą, galėtų būti taikomos didelės nuolaidos jaunimo kelionėms ir apgyvendinimui Europos Sąjungoje;

| 38. | pabrėžia, kad būtina įtraukti įvairias esamas iniciatyvas, pavyzdžiui, Europasas (europinio formato CV), į būsimą iniciatyvą „Europos įgūdžių pasas“. Šių iniciatyvų suskaidymas prieštarauja tikslui skatinti judumą lengviau pripažįstant skirtingose valstybėse narėse įgytus įgūdžius. |
| --- | --- |

38.

pabrėžia, kad būtina įtraukti įvairias esamas iniciatyvas, pavyzdžiui, Europasas (europinio formato CV), į būsimą iniciatyvą „Europos įgūdžių pasas“. Šių iniciatyvų suskaidymas prieštarauja tikslui skatinti judumą lengviau pripažįstant skirtingose valstybėse narėse įgytus įgūdžius.

2011 m. sausio 27 d., Briuselis

Regionų komiteto pirmininkė

Mercedes BRESSO

---

(1)  Regionų komiteto nuomonė dėl žaliosios knygos „Besimokančio jaunimo judumo skatinimas“, CdR 246/2009.

1

(2)  Žalioji knyga „Adekvačios, tvarios ir saugios Europos pensijų sistemos“, (COM(2010) 365 galutinis.

2

(3)  Regionų komiteto nuomonė „Įveikti funkcinį neraštingumą. Plataus užmojo Europos strategija siekiant užkirsti kelią atskirčiai ir skatinti asmens savirealizaciją“, CdR 193/2009.

3

---

| 2.4.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 104/31 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 104/31

---

Regionų komiteto nuomonė „Europos kinas skaitmeniniame amžiuje“

2011/C 104/07

REGIONŲ KOMITETAS

| — | sutinka, kad kultūros pramonė labai prisideda prie vietos ir regionų lygmens vystymosi, nes daro regionus patrauklesniais, plėtoja darnų turizmą ir kuria naujas užimtumo galimybes; |
| --- | --- |

—

sutinka, kad kultūros pramonė labai prisideda prie vietos ir regionų lygmens vystymosi, nes daro regionus patrauklesniais, plėtoja darnų turizmą ir kuria naujas užimtumo galimybes;

| — | mano, kad daugeliui mažų kino teatrų dėl itin didelės finansinės naštos kyla išnykimo grėsmė, ir ragina bendradarbiauti, kad būtų užtikrintas Europos kultūros paveldo išsaugojimas ir kino pramonės apsauga; |
| --- | --- |

—

mano, kad daugeliui mažų kino teatrų dėl itin didelės finansinės naštos kyla išnykimo grėsmė, ir ragina bendradarbiauti, kad būtų užtikrintas Europos kultūros paveldo išsaugojimas ir kino pramonės apsauga;

| — | pabrėžia būtinybę atsižvelgti tiek į ekonominį, tiek į kultūrinį kino vaidmenį. Kino sektorius yra labai svarbi vystymąsi, konkurencingumą ir užimtumą užtikrinanti pramonė. Jai taip pat tenka vienas iš pagrindinių vaidmenų saugant ir propaguojant vietos ir regionų kultūrinį identitetą ir įvairovę. Dėl savo prigimties šis sektorius yra labai svarbus Europos socialinių vertybių sklaidos ir tinkamo demokratinių visuomenių funkcionavimo veiksnys, kadangi audiovizualiniai kūriniai gali atlikti reikšmingą vaidmenį formuojant europinį identitetą; |
| --- | --- |

—

pabrėžia būtinybę atsižvelgti tiek į ekonominį, tiek į kultūrinį kino vaidmenį. Kino sektorius yra labai svarbi vystymąsi, konkurencingumą ir užimtumą užtikrinanti pramonė. Jai taip pat tenka vienas iš pagrindinių vaidmenų saugant ir propaguojant vietos ir regionų kultūrinį identitetą ir įvairovę. Dėl savo prigimties šis sektorius yra labai svarbus Europos socialinių vertybių sklaidos ir tinkamo demokratinių visuomenių funkcionavimo veiksnys, kadangi audiovizualiniai kūriniai gali atlikti reikšmingą vaidmenį formuojant europinį identitetą;

| — | pabrėžia, kad perėjimas prie skaitmeninio formato sudaro naujas galimybes skirtingiems Europos regionams užmegzti tarpusavio ryšius, nes jie keičiasi audiovizualiniais kūriniais ir bando naujus sąsajų kūrimo ir keitimosi turiniu būdus. Perėjimas gali suteikti galimybę pritraukti naujus žiūrovus, pasinaudoti alternatyvaus turinio privalumais, teikti naujas paslaugas ir atkreipti didesnį žiūrovų dėmesį į skirtingų regionų sukurtą turinį. |
| --- | --- |

—

pabrėžia, kad perėjimas prie skaitmeninio formato sudaro naujas galimybes skirtingiems Europos regionams užmegzti tarpusavio ryšius, nes jie keičiasi audiovizualiniais kūriniais ir bando naujus sąsajų kūrimo ir keitimosi turiniu būdus. Perėjimas gali suteikti galimybę pritraukti naujus žiūrovus, pasinaudoti alternatyvaus turinio privalumais, teikti naujas paslaugas ir atkreipti didesnį žiūrovų dėmesį į skirtingų regionų sukurtą turinį.

| Pranešėjas | : | Malcolm Mifsud (MT/ELP), Pietos meras |
| --- | --- | --- |
| Pamatinis dokumentas | : | Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos kino galimybės ir problemos skaitmeniniame amžiuje“.
  COM(2010) 487 galutinis |

Pranešėjas

:

Malcolm Mifsud (MT/ELP), Pietos meras

Pamatinis dokumentas

:

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos kino galimybės ir problemos skaitmeniniame amžiuje“.

COM(2010) 487 galutinis

REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | palankiai vertina tai, kad Europos Komisija pabrėžė svarbų vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį skaitmeninant Europos kiną. Visų pirma taip yra todėl, kad socialinis ir kultūrinis kino teatrų vaidmuo yra itin svarbus miesteliuose ir kaimo vietovėse, kuriuose neretai tai būna vienintelė bendruomenei prieinama kultūros sklaidos vieta. Antra, daug Europos kino teatrų (visų pirma turinčių tik vieną salę) priklauso savivaldybėms; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina tai, kad Europos Komisija pabrėžė svarbų vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį skaitmeninant Europos kiną. Visų pirma taip yra todėl, kad socialinis ir kultūrinis kino teatrų vaidmuo yra itin svarbus miesteliuose ir kaimo vietovėse, kuriuose neretai tai būna vienintelė bendruomenei prieinama kultūros sklaidos vieta. Antra, daug Europos kino teatrų (visų pirma turinčių tik vieną salę) priklauso savivaldybėms;

| 2. | pripažįsta, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms tenka pagrindinis vaidmuo propaguojant ir akcentuojant kultūrą, visų pirma kultūros paveldo apsaugos ir meno inovacijų skatinimo srityje; |
| --- | --- |

2.

pripažįsta, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms tenka pagrindinis vaidmuo propaguojant ir akcentuojant kultūrą, visų pirma kultūros paveldo apsaugos ir meno inovacijų skatinimo srityje;

| 3. | sutinka, kad kultūros pramonė labai prisideda prie vietos ir regionų lygmens vystymosi, nes daro regionus patrauklesniais, plėtoja darnų turizmą ir kuria naujas užimtumo galimybes; |
| --- | --- |

3.

sutinka, kad kultūros pramonė labai prisideda prie vietos ir regionų lygmens vystymosi, nes daro regionus patrauklesniais, plėtoja darnų turizmą ir kuria naujas užimtumo galimybes;

| 4. | mano, kad daugeliui mažų kino teatrų dėl itin didelės finansinės naštos iškyla uždarymo grėsmė, ir ragina bendradarbiauti, kad būtų užtikrintas Europos kultūros paveldo išsaugojimas ir kino pramonės apsauga; |
| --- | --- |

4.

mano, kad daugeliui mažų kino teatrų dėl itin didelės finansinės naštos iškyla uždarymo grėsmė, ir ragina bendradarbiauti, kad būtų užtikrintas Europos kultūros paveldo išsaugojimas ir kino pramonės apsauga;

| 5. | pabrėžia, kad nesuteikus valstybės paramos ES, nacionaliniu, vietos ir regionų lygiu, iškils pavojus Europos kūrinių konkurencingumui ir sklaidai, gali sumažėti pliuralizmas ir Europos tautų kalbinė ir kultūrinė įvairovė; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad nesuteikus valstybės paramos ES, nacionaliniu, vietos ir regionų lygiu, iškils pavojus Europos kūrinių konkurencingumui ir sklaidai, gali sumažėti pliuralizmas ir Europos tautų kalbinė ir kultūrinė įvairovė;

| 6. | pritaria Europos Komisijos idėjai sukurti naują programą MEDIA, skirtą daugiausiai Europos filmų rodančių Europos kino teatrų perėjimui prie skaitmeninio formato remti; |
| --- | --- |

6.

pritaria Europos Komisijos idėjai sukurti naują programą MEDIA, skirtą daugiausiai Europos filmų rodančių Europos kino teatrų perėjimui prie skaitmeninio formato remti;

I.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

Bendrosios pastabos

| 7. | pripažįsta, kad komunikate siūlomi veiksmai, kokie jie yra dabar, atrodo, neprieštarauja nei subsidiarumo, nei proporcingumo principui. Tačiau vietos ir regionų valdžios institucijos privalo tapti vadovaujančiu partneriu kuriant, įgyvendinant ir valdant priemones, kuriomis siekiama padėti mažiems vietos lygmens kino teatrams pasinaudoti skaitmenine revoliucija; |
| --- | --- |

7.

pripažįsta, kad komunikate siūlomi veiksmai, kokie jie yra dabar, atrodo, neprieštarauja nei subsidiarumo, nei proporcingumo principui. Tačiau vietos ir regionų valdžios institucijos privalo tapti vadovaujančiu partneriu kuriant, įgyvendinant ir valdant priemones, kuriomis siekiama padėti mažiems vietos lygmens kino teatrams pasinaudoti skaitmenine revoliucija;

| 8. | mano, jog kino teatrų perėjimo prie skaitmeninio formato ES matmuo yra svarbus, todėl pageidautų nuoseklios politikos šiose nustatytose ir komunikate išvardytose srityse:






  — | standartizavimas, |
| --- | --- | --- |

8.

mano, jog kino teatrų perėjimo prie skaitmeninio formato ES matmuo yra svarbus, todėl pageidautų nuoseklios politikos šiose nustatytose ir komunikate išvardytose srityse:

—

standartizavimas,

| — | skaitmeninio formato filmų kaupimas ir išsaugojimas, |
| --- | --- |

—

skaitmeninio formato filmų kaupimas ir išsaugojimas,

| — | skaitmeninimo rėmimas regionų lygmeniu, |
| --- | --- |

—

skaitmeninimo rėmimas regionų lygmeniu,

| — | Sutarties nuostatų laikymasis, |
| --- | --- |

—

Sutarties nuostatų laikymasis,

| — | Europos filmų rodytojų rėmimas siekiant skatinti glaudžius santykius su vietos ir regionų valdžios institucijomis meno ir kultūros propagavimo srityje, |
| --- | --- |

—

Europos filmų rodytojų rėmimas siekiant skatinti glaudžius santykius su vietos ir regionų valdžios institucijomis meno ir kultūros propagavimo srityje,

| — | galimybės gauti finansavimą; |
| --- | --- |

—

galimybės gauti finansavimą;

| 9. | primena, kad kultūros matmuo Sutartyse buvo sustiprintas į ES tikslus įtraukus pagarbą „turtingai kultūrų ir kalbų įvairovei“ ir užtikrinus, kad „Europos kultūros paveldas būtų saugomas ir turtinamas“ (1); |
| --- | --- |

9.

primena, kad kultūros matmuo Sutartyse buvo sustiprintas į ES tikslus įtraukus pagarbą „turtingai kultūrų ir kalbų įvairovei“ ir užtikrinus, kad „Europos kultūros paveldas būtų saugomas ir turtinamas“ (1);

| 10. | pabrėžia, kad Europos skaitmeninės darbotvarkės (2) įgyvendinimui būtina visoje Europoje iš esmės keisti mentalitetą ir sukurti tiesioginius komunikacijos kanalus šio projekto rezultatų sklaidai ir įgyvendinimui vietos lygiu; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad Europos skaitmeninės darbotvarkės (2) įgyvendinimui būtina visoje Europoje iš esmės keisti mentalitetą ir sukurti tiesioginius komunikacijos kanalus šio projekto rezultatų sklaidai ir įgyvendinimui vietos lygiu;

Europos kinas kaip kultūros paveldas

| 11. | atkreipia dėmesį į svarbų kino kultūrinį vaidmenį, kadangi kinas užfiksuoja šalies kultūrinį paveldą ir pateikia jį pramogos forma (3). Kinas nepaprastai svarbus, nes gali parodyti daugelio kartų ir tautų istoriją, meną, kultūrą ir gyvenimo būdą. Europos kino teatrai iš esmės atstovauja unikaliai jos žmonių kultūrai ir civilizacijai, kuri yra skirtinga kiekvienoje šalyje ir kiekvienoje kartoje; |
| --- | --- |

11.

atkreipia dėmesį į svarbų kino kultūrinį vaidmenį, kadangi kinas užfiksuoja šalies kultūrinį paveldą ir pateikia jį pramogos forma (3). Kinas nepaprastai svarbus, nes gali parodyti daugelio kartų ir tautų istoriją, meną, kultūrą ir gyvenimo būdą. Europos kino teatrai iš esmės atstovauja unikaliai jos žmonių kultūrai ir civilizacijai, kuri yra skirtinga kiekvienoje šalyje ir kiekvienoje kartoje;

| 12. | pabrėžia, kad kiekvienas žmogus turi teisę dalyvauti bendruomenės kultūriniame gyvenime ir mėgautis menu. Be to, kinas kaip meno priemonė gali nutiesti tiltus tarp menininko ir jo žiūrovų. Kino menas padeda žmonėms pažinti vienas kitą, dalytis ta pačia žmoniškąja patirtimi ir kurti Europos tapatybę; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kad kiekvienas žmogus turi teisę dalyvauti bendruomenės kultūriniame gyvenime ir mėgautis menu. Be to, kinas kaip meno priemonė gali nutiesti tiltus tarp menininko ir jo žiūrovų. Kino menas padeda žmonėms pažinti vienas kitą, dalytis ta pačia žmoniškąja patirtimi ir kurti Europos tapatybę;

| 13. | atkreipia dėmesį į kino vaidmenį kuriant Europos tapatybę ir integruojant regionus. Savo menine ir kultūrine prigimtimi kinas yra integruojanti jėga. Jis yra prieinamas žmonėms visoje Europoje, jis sudaro jiems galimybę dalytis bendra patirtimi ir todėl juos suartina. Kino teatrai atokiuose ir (arba) mažuose kaimuose, miestuose ar regionuose neretai yra vienintelė bendruomenei prieinama kultūros vieta. Todėl RK mano, kad Europos kino išsaugojimas gali labai prisidėti prie europinės integracijos atokiuose Europos regionuose; |
| --- | --- |

13.

atkreipia dėmesį į kino vaidmenį kuriant Europos tapatybę ir integruojant regionus. Savo menine ir kultūrine prigimtimi kinas yra integruojanti jėga. Jis yra prieinamas žmonėms visoje Europoje, jis sudaro jiems galimybę dalytis bendra patirtimi ir todėl juos suartina. Kino teatrai atokiuose ir (arba) mažuose kaimuose, miestuose ar regionuose neretai yra vienintelė bendruomenei prieinama kultūros vieta. Todėl RK mano, kad Europos kino išsaugojimas gali labai prisidėti prie europinės integracijos atokiuose Europos regionuose;

| 14. | pripažįsta, kad kino teatrai atlieka svarbų vaidmenį tiek miestuose, tiek atokiuose regionuose, nes jie teikia galimybę žmonėms susipažinti su Europos audiovizualiniu turiniu; |
| --- | --- |

14.

pripažįsta, kad kino teatrai atlieka svarbų vaidmenį tiek miestuose, tiek atokiuose regionuose, nes jie teikia galimybę žmonėms susipažinti su Europos audiovizualiniu turiniu;

Europos kinas kaip kultūros pramonė

| 15. | pabrėžia, kad kultūros pramonės aktyvumas ekonominės veiklos ir darbo vietų kūrimo srityse yra labai didelis, todėl jis gali atlikti svarbų vaidmenį siekiant ekonominių ir socialinių tikslų Europoje vietos ir regionų lygiu; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia, kad kultūros pramonės aktyvumas ekonominės veiklos ir darbo vietų kūrimo srityse yra labai didelis, todėl jis gali atlikti svarbų vaidmenį siekiant ekonominių ir socialinių tikslų Europoje vietos ir regionų lygiu;

| 16. | primena, kad Žaliojoje knygoje „Kultūros ir kūrybos sektorių potencialo išlaisvinimas“ (4), kinas priskiriamas kultūros sektoriui: „pramonės sektorius, kuriame gaminamos ir platinamos prekės ir paslaugos, kurios jų kūrimo metu yra vertinamos kaip turinčios išskirtinių požymių, išskirtinę naudojimo sritį ar paskirtį, ir įkūnija arba perteikia kultūrų raišką, nepriklausomai nuo galimos jų komercinės vertės. Be tradicinių meno sektorių (scenos meno, vizualinio meno, kultūros paveldo, įskaitant viešąjį sektorių) šiam sektoriui priklauso kinas, vaizdadiskiai, vaizdo įrašai, televizija ir radijas, vaizdo žaidimai, naujoji žiniasklaida, knygos ir spauda. Ši apibrėžtis yra susijusi su kultūros raiška kaip numatyta 2005 m. UNESCO konvencijoje dėl kultūrų raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo“; |
| --- | --- |

16.

primena, kad Žaliojoje knygoje „Kultūros ir kūrybos sektorių potencialo išlaisvinimas“ (4), kinas priskiriamas kultūros sektoriui: „pramonės sektorius, kuriame gaminamos ir platinamos prekės ir paslaugos, kurios jų kūrimo metu yra vertinamos kaip turinčios išskirtinių požymių, išskirtinę naudojimo sritį ar paskirtį, ir įkūnija arba perteikia kultūrų raišką, nepriklausomai nuo galimos jų komercinės vertės. Be tradicinių meno sektorių (scenos meno, vizualinio meno, kultūros paveldo, įskaitant viešąjį sektorių) šiam sektoriui priklauso kinas, vaizdadiskiai, vaizdo įrašai, televizija ir radijas, vaizdo žaidimai, naujoji žiniasklaida, knygos ir spauda. Ši apibrėžtis yra susijusi su kultūros raiška kaip numatyta 2005 m. UNESCO konvencijoje dėl kultūrų raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo“;

| 17. | pabrėžia, kad gyvybinga kultūros pramonė gali plėtoti kultūros ir kitų sektorių (IRT, mokslinių tyrimų, turizmo, socialinių partnerių ir kt.) kūrybinę partnerystę, tokiu būdu stiprindama investicijų į kultūrą ir kūrybą socialinį ir ekonominį poveikį, visų pirma skatindama ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą skatinimui bei didindama regionų ir miestų patrauklumą; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia, kad gyvybinga kultūros pramonė gali plėtoti kultūros ir kitų sektorių (IRT, mokslinių tyrimų, turizmo, socialinių partnerių ir kt.) kūrybinę partnerystę, tokiu būdu stiprindama investicijų į kultūrą ir kūrybą socialinį ir ekonominį poveikį, visų pirma skatindama ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą skatinimui bei didindama regionų ir miestų patrauklumą;

| 18. | prašo suinteresuotuosius subjektus nuolat bendradarbiauti atsižvelgiant į skaitmeninės revoliucijos iškeltus iššūkius ir besitęsiančią finansų krizę, kad būtų galima gauti paramą tais atvejais, kai rinkos mechanizmai nebeveikia; |
| --- | --- |

18.

prašo suinteresuotuosius subjektus nuolat bendradarbiauti atsižvelgiant į skaitmeninės revoliucijos iškeltus iššūkius ir besitęsiančią finansų krizę, kad būtų galima gauti paramą tais atvejais, kai rinkos mechanizmai nebeveikia;

Europos kultūros paveldo išsaugojimas pasitelkiant kino pramonę

| 19. | atkreipia dėmesį į tai, kad vienas iš skaitmeninės revoliucijos ir finansų krizės padarinių Europos kinui gali būti negrįžtamos permainos vietos ir regionų lygiu. Dėl to net gali iš rinkos išnykti vieną salę turintys kino teatrai (5). RK ragina sutelkti išteklius kultūrai kylantiems pavojams šalinti nepaisant nacionalinių ar regioninių sienų; |
| --- | --- |

19.

atkreipia dėmesį į tai, kad vienas iš skaitmeninės revoliucijos ir finansų krizės padarinių Europos kinui gali būti negrįžtamos permainos vietos ir regionų lygiu. Dėl to net gali iš rinkos išnykti vieną salę turintys kino teatrai (5). RK ragina sutelkti išteklius kultūrai kylantiems pavojams šalinti nepaisant nacionalinių ar regioninių sienų;

| 20. | skatina kolektyvines vietos, regionų, nacionalinio ir ES lygmens institucijų pastangas ir ragina kultūros paveldo valdytojus, regionų planavimo specialistus ir politikos formuotojus nedelsiant bendradarbiauti; |
| --- | --- |

20.

skatina kolektyvines vietos, regionų, nacionalinio ir ES lygmens institucijų pastangas ir ragina kultūros paveldo valdytojus, regionų planavimo specialistus ir politikos formuotojus nedelsiant bendradarbiauti;

Kino pramonės apsauga

| 21. | pabrėžia būtinybę atsižvelgti tiek į ekonominį, tiek į kultūrinį kino vaidmenį. Kino sektorius yra labai svarbi vystymąsi, konkurencingumą ir užimtumą užtikrinanti pramonė. Jai taip pat tenka vienas iš pagrindinių vaidmenų saugant ir propaguojant vietos ir regionų kultūrinį identitetą ir įvairovę. Dėl savo prigimties šis sektorius yra labai svarbus Europos socialinių vertybių sklaidos ir tinkamo demokratinių visuomenių funkcionavimo veiksnys, kadangi audiovizualiniai kūriniai gali atlikti reikšmingą vaidmenį formuojant europinį identitetą (6); |
| --- | --- |

21.

pabrėžia būtinybę atsižvelgti tiek į ekonominį, tiek į kultūrinį kino vaidmenį. Kino sektorius yra labai svarbi vystymąsi, konkurencingumą ir užimtumą užtikrinanti pramonė. Jai taip pat tenka vienas iš pagrindinių vaidmenų saugant ir propaguojant vietos ir regionų kultūrinį identitetą ir įvairovę. Dėl savo prigimties šis sektorius yra labai svarbus Europos socialinių vertybių sklaidos ir tinkamo demokratinių visuomenių funkcionavimo veiksnys, kadangi audiovizualiniai kūriniai gali atlikti reikšmingą vaidmenį formuojant europinį identitetą (6);

| 22. | įspėja, kad atokiuose regionuose nyksta nedideli, nepriklausomi nekomerciniai ar kaimo vietovių kino teatrai. Šis perėjimas tokiems kino teatrams sukelia sunkesnių problemų ir skaitmeninis kinas kelia grėsmę jų išlikimui; |
| --- | --- |

22.

įspėja, kad atokiuose regionuose nyksta nedideli, nepriklausomi nekomerciniai ar kaimo vietovių kino teatrai. Šis perėjimas tokiems kino teatrams sukelia sunkesnių problemų ir skaitmeninis kinas kelia grėsmę jų išlikimui;

| 23. | todėl skatina siekiant apsaugoti Europos kultūrų įvairovę ieškoti sprendimo, apimančio tiek miesto, tiek kaimo vietoves; |
| --- | --- |

23.

todėl skatina siekiant apsaugoti Europos kultūrų įvairovę ieškoti sprendimo, apimančio tiek miesto, tiek kaimo vietoves;

| 24. | pabrėžia, kad būtina veiksminga valstybės parama, kuria pripažįstama, jog kultūros ir kūrybinė pramonė teikia turinį IRT ir tokiu būdu prisideda prie šių technologijų tolesnio vystymo (7); |
| --- | --- |

24.

pabrėžia, kad būtina veiksminga valstybės parama, kuria pripažįstama, jog kultūros ir kūrybinė pramonė teikia turinį IRT ir tokiu būdu prisideda prie šių technologijų tolesnio vystymo (7);

Perėjimo prie skaitmeninio kino finansavimas ir įgyvendinimas

| 25. | ragina parengti dinamišką, integruotą ir prieinamą komunikacijos strategiją, skirtą skleisti informaciją apie valstybės paramą, veikiančias partnerystes ir galimą platinimą ir pabrėžia, kad būtina nuolat vietos ir regionų valdžios institucijoms pateikti naujausią informaciją apie pokyčius ES, kadangi jos vaidina svarbiausią vaidmenį propaguojant ir skleidžiant šią informaciją; |
| --- | --- |

25.

ragina parengti dinamišką, integruotą ir prieinamą komunikacijos strategiją, skirtą skleisti informaciją apie valstybės paramą, veikiančias partnerystes ir galimą platinimą ir pabrėžia, kad būtina nuolat vietos ir regionų valdžios institucijoms pateikti naujausią informaciją apie pokyčius ES, kadangi jos vaidina svarbiausią vaidmenį propaguojant ir skleidžiant šią informaciją;

| 26. | pabrėžia, kad būtina ugdyti aktyvų ir kūrybišką būtinų techninių ir praktinių įgūdžių, priemonių ir žinių naudojimą, visų pirma praktiškai įgyvendinant projektus. Labai svarbu skirti dėmesį audiovizualinei komunikacijai žiniasklaidos garso ir vaizdo priemonėms ir audiovizualinio turinio kūrimui, pateikimui ir sklaidai naudojant skaitmenines technologijas (8); |
| --- | --- |

26.

pabrėžia, kad būtina ugdyti aktyvų ir kūrybišką būtinų techninių ir praktinių įgūdžių, priemonių ir žinių naudojimą, visų pirma praktiškai įgyvendinant projektus. Labai svarbu skirti dėmesį audiovizualinei komunikacijai žiniasklaidos garso ir vaizdo priemonėms ir audiovizualinio turinio kūrimui, pateikimui ir sklaidai naudojant skaitmenines technologijas (8);

| 27. | pripažįsta, kad dabartinis virtualios kopijos mokesčiu (VPF) grindžiamas modelis apskritai netinka mažesniems, nepriklausomiems ir nekomerciniams kino teatrams – daugelis jų yra kaimo ar atokiose vietovėse arba mažesnėse teritorijose. Todėl RK ragina imtis tinkamų priemonių, konkrečiai skirtų pažeidžiamesniems kino teatrams; |
| --- | --- |

27.

pripažįsta, kad dabartinis virtualios kopijos mokesčiu (VPF) grindžiamas modelis apskritai netinka mažesniems, nepriklausomiems ir nekomerciniams kino teatrams – daugelis jų yra kaimo ar atokiose vietovėse arba mažesnėse teritorijose. Todėl RK ragina imtis tinkamų priemonių, konkrečiai skirtų pažeidžiamesniems kino teatrams;

| 28. | ragina ES Komisiją sudaryti palankesnes sąlygas pasinaudoti standartizavimo teikiamomis galimybėmis, kad būtų pasiekti tam tikri tikslai, visų pirma 1) greitesnis perėjimas prie skaitmeninio formato, 2) mažesnės gamybos ir platinimo sąnaudos, 3) Europos filmų įvairovės skaitmeniniuose kino teatruose apsauga ir turtinimas, 4) investicijos į mokslinius tyrimus, įrangą ir profesinį mokymą, kad būtų geriau išsaugomas Europos filmų paveldas; |
| --- | --- |

28.

ragina ES Komisiją sudaryti palankesnes sąlygas pasinaudoti standartizavimo teikiamomis galimybėmis, kad būtų pasiekti tam tikri tikslai, visų pirma 1) greitesnis perėjimas prie skaitmeninio formato, 2) mažesnės gamybos ir platinimo sąnaudos, 3) Europos filmų įvairovės skaitmeniniuose kino teatruose apsauga ir turtinimas, 4) investicijos į mokslinius tyrimus, įrangą ir profesinį mokymą, kad būtų geriau išsaugomas Europos filmų paveldas;

| 29. | pabrėžia, kad perėjimas prie skaitmeninio formato sudaro naujas galimybes skirtingiems Europos regionams užmegzti tarpusavio ryšius, nes jie keičiasi audiovizualiniais kūriniais ir bando naujus sąsajų kūrimo ir keitimosi turiniu būdus. Perėjimas gali suteikti galimybę pritraukti naujus žiūrovus, pasinaudoti alternatyvaus turinio privalumais, teikti naujas paslaugas ir atkreipti didesnį žiūrovų dėmesį į skirtingų regionų sukurtą turinį; |
| --- | --- |

29.

pabrėžia, kad perėjimas prie skaitmeninio formato sudaro naujas galimybes skirtingiems Europos regionams užmegzti tarpusavio ryšius, nes jie keičiasi audiovizualiniais kūriniais ir bando naujus sąsajų kūrimo ir keitimosi turiniu būdus. Perėjimas gali suteikti galimybę pritraukti naujus žiūrovus, pasinaudoti alternatyvaus turinio privalumais, teikti naujas paslaugas ir atkreipti didesnį žiūrovų dėmesį į skirtingų regionų sukurtą turinį;

| 30. | pažymi, kad investicijos į naujas kino technologijas ir perėjimas prie skaitmeninio formato turėtų sudarytų palankesnes sąlygas neįgaliesiems, nes būtų pradėtos naudoti garsinio apibūdinimo ir titravimo technologijos; |
| --- | --- |

30.

pažymi, kad investicijos į naujas kino technologijas ir perėjimas prie skaitmeninio formato turėtų sudarytų palankesnes sąlygas neįgaliesiems, nes būtų pradėtos naudoti garsinio apibūdinimo ir titravimo technologijos;

Europos Sąjungos struktūriniai fondai

| 31. | palankiai vertina galimybę skirti Europos Sąjungos struktūrinių fondų lėšų bendrai finansuoti skaitmeninimo projektus ir mokymo iniciatyvas, tačiau pripažįsta, kad tai nėra įmanoma visose šalyse, nes buvo nustatyti ir patvirtinti finansavimo prioritetai; |
| --- | --- |

31.

palankiai vertina galimybę skirti Europos Sąjungos struktūrinių fondų lėšų bendrai finansuoti skaitmeninimo projektus ir mokymo iniciatyvas, tačiau pripažįsta, kad tai nėra įmanoma visose šalyse, nes buvo nustatyti ir patvirtinti finansavimo prioritetai;

| 32. | mano, kad Europos kino pramonės modernizavimas labai prisidės prie vietos ir regionų lygmens vystymosi, nes tai padės stiprinti Europos regionų, visų pirma atokių vietovių, patrauklumą, plėtoti darnų turizmą ir kurti naujas užimtumo galimybes; |
| --- | --- |

32.

mano, kad Europos kino pramonės modernizavimas labai prisidės prie vietos ir regionų lygmens vystymosi, nes tai padės stiprinti Europos regionų, visų pirma atokių vietovių, patrauklumą, plėtoti darnų turizmą ir kurti naujas užimtumo galimybes;

| 33. | palankiai vertina Europos Komisijos iniciatyvą sukurti naują MEDIA programą. Visų prima Komitetas remia lankstesnę programą, kuri skatintų kino teatrų modernizavimą ir valstybių narių skaitmeninio atotrūkio sumažinimą; |
| --- | --- |

33.

palankiai vertina Europos Komisijos iniciatyvą sukurti naują MEDIA programą. Visų prima Komitetas remia lankstesnę programą, kuri skatintų kino teatrų modernizavimą ir valstybių narių skaitmeninio atotrūkio sumažinimą;

| 34. | pabrėžia, kad jau esama sėkmės pavyzdžių, ir pažymi, jog gavę veiksmingą paramą regionai yra pasirengę pasinaudoti naujo skaitmeninio iššūkio teikiamomis galimybėmis. Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) paramą perėjimui prie skaitmeninio formato gavo tokių regionų kaip, pavyzdžiui, Žemutinės Saksonijos žemė (Vokietija), Mažosios Lenkijos regionas (Lenkija) ir Portugalijos Šiaurės, Vidurio ir Alentežo regionai, nekomerciniai kino teatrai; |
| --- | --- |

34.

pabrėžia, kad jau esama sėkmės pavyzdžių, ir pažymi, jog gavę veiksmingą paramą regionai yra pasirengę pasinaudoti naujo skaitmeninio iššūkio teikiamomis galimybėmis. Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) paramą perėjimui prie skaitmeninio formato gavo tokių regionų kaip, pavyzdžiui, Žemutinės Saksonijos žemė (Vokietija), Mažosios Lenkijos regionas (Lenkija) ir Portugalijos Šiaurės, Vidurio ir Alentežo regionai, nekomerciniai kino teatrai;

| 35. | skatina keitimąsi geriausia praktika, regionų ir suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimą ir tinklaveiką. Šiame procese turi dalyvauti Europos Komisija, nacionalinės ir vietos vyriausybės, filmų komisijos ir agentūros, rodytojų grupės, platintojai, gamintojai ir pardavimo agentai; |
| --- | --- |

35.

skatina keitimąsi geriausia praktika, regionų ir suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimą ir tinklaveiką. Šiame procese turi dalyvauti Europos Komisija, nacionalinės ir vietos vyriausybės, filmų komisijos ir agentūros, rodytojų grupės, platintojai, gamintojai ir pardavimo agentai;

| 36. | įsipareigoja propaguoti šioje nuomonėje pateiktas rekomendacijas, prireikus bendradarbiaudamas su Europos Parlamentu ir Europos Komisija. |
| --- | --- |

36.

įsipareigoja propaguoti šioje nuomonėje pateiktas rekomendacijas, prireikus bendradarbiaudamas su Europos Parlamentu ir Europos Komisija.

2011 m. sausio 27 d., Briuselis

Regionų komiteto pirmininkė

Mercedes BRESSO

---

(1)  Žr. ES sutarties 3 straipsnį.

1

(2)  2010 m. gegužės 19 d. Komunikatas COM(2010) 245, žr.http://ec.europa.eu/information_society/digital-agenda/index_en.htm, ypač p. 31–32.

2

(3)  Europos Komisija, Mokslinių tyrimų GD, „Mūsų paveldo išsaugojimas gerinant mūsų aplinką“, 1 dalis, žr. http://ec.europa.eu/culture/key-documents/doc/20years_cultural_heritage_vol1_en.pdf

3

(4)  Europos Komisija, žalioji knyga „Kultūros ir kūrybos sektorių potencialo išlaisvinimas“, žr. http://ec.europa.eu/culture/our-policy-development/doc/GreenPaper_creative_industries_lt.pdf

4

(5)  Žr. Komisijos komunikatą COM (2010) 245, 2010 5 19.

5

(6)  CdR 27/2009.

6

(7)  CdR 104/2010.

7

(8)  CdR 133/2009.

8

---

| 2.4.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 104/35 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 104/35

---

Regionų komiteto nuomonė „Biomasės darnumas“

2011/C 104/08

REGIONŲ KOMITETAS

| — | mano, kad pasinaudojant pažangiomis ir nuosekliomis administracinėmis ir mokestinėmis priemonėmis būtina visais valdymo lygiais remti gamintojus ir ūkio subjektus suteikiant šiam sektoriui strateginio planavimo galimybę ir užtikrintumą, |
| --- | --- |

—

mano, kad pasinaudojant pažangiomis ir nuosekliomis administracinėmis ir mokestinėmis priemonėmis būtina visais valdymo lygiais remti gamintojus ir ūkio subjektus suteikiant šiam sektoriui strateginio planavimo galimybę ir užtikrintumą,

| — | siūlo įtraukti biomasės darnumo protokolus į susijusias tarptautines prekybos sutartis ir mano, kad prioritetą reikėtų teikti tarptautiniam susitarimui dėl patobulintos ir standartizuotos žemės naudojimo, žemės naudojimo paskirties keitimo ir miškų ūkio (LULUCF) apskaitos, |
| --- | --- |

—

siūlo įtraukti biomasės darnumo protokolus į susijusias tarptautines prekybos sutartis ir mano, kad prioritetą reikėtų teikti tarptautiniam susitarimui dėl patobulintos ir standartizuotos žemės naudojimo, žemės naudojimo paskirties keitimo ir miškų ūkio (LULUCF) apskaitos,

| — | skatina daugiau valdžios institucijų pasirašyti Merų paktą (ar prisijungti prie panašaus nacionalinio arba regioninio bendradarbiavimo) arba, bent jau rekomenduotų visoms valdžios institucijoms patvirtinti oficialią darnią energijos gamybą skatinančią politiką ir priemones, o kai tai tikslinga, skatinti biomasės gamybą ir naudojimą vietos lygiu, |
| --- | --- |

—

skatina daugiau valdžios institucijų pasirašyti Merų paktą (ar prisijungti prie panašaus nacionalinio arba regioninio bendradarbiavimo) arba, bent jau rekomenduotų visoms valdžios institucijoms patvirtinti oficialią darnią energijos gamybą skatinančią politiką ir priemones, o kai tai tikslinga, skatinti biomasės gamybą ir naudojimą vietos lygiu,

| — | mano, kad su Biomasės darnumo ataskaita, kurią Komisija turi pateikti 2011 m., turėtų būti kartu pateikti pasiūlymai dėl privalomų būtiniausių energijai gaminti, šildymui ir vėsinimui naudojamos kietos ir dujinės biomasės darnumo kriterijų, įskaitant šiltnamio efektą sukeliančių dujų mažinimo reikalavimą atsižvelgiant į netiesioginį poveikį, kurį, tam tikrais atvejais, gali daryti žemės naudojimo paskirties keitimas, ir įvertintas biomasės gamybos poveikis maisto gamybai, miškininkystei ir medienos pramonės įmonėms bei kitas poveikis, kurį daro žemės naudojimo paskirties keitimas, užuot sutelkus dėmesį į prekybos kliūtis. |
| --- | --- |

—

mano, kad su Biomasės darnumo ataskaita, kurią Komisija turi pateikti 2011 m., turėtų būti kartu pateikti pasiūlymai dėl privalomų būtiniausių energijai gaminti, šildymui ir vėsinimui naudojamos kietos ir dujinės biomasės darnumo kriterijų, įskaitant šiltnamio efektą sukeliančių dujų mažinimo reikalavimą atsižvelgiant į netiesioginį poveikį, kurį, tam tikrais atvejais, gali daryti žemės naudojimo paskirties keitimas, ir įvertintas biomasės gamybos poveikis maisto gamybai, miškininkystei ir medienos pramonės įmonėms bei kitas poveikis, kurį daro žemės naudojimo paskirties keitimas, užuot sutelkus dėmesį į prekybos kliūtis.

| Pranešėjas | : | Brian Meaney (IE/EA), Klero grafystės tarybos ir Vidurio Rytų regiono valdžios institucijos narys |
| --- | --- | --- |
| Pamatinis dokumentas | : | Komisijos ataskaita Tarybai ir Europos Parlamentui dėl kietosios ir dujinės biomasės išteklių naudojimo elektros energijos gamybai, šildymui ir vėsinimui darnumo reikalavimų
  COM(2010) 11 galutinis |

Pranešėjas

:

Brian Meaney (IE/EA), Klero grafystės tarybos ir Vidurio Rytų regiono valdžios institucijos narys

Pamatinis dokumentas

:

Komisijos ataskaita Tarybai ir Europos Parlamentui dėl kietosios ir dujinės biomasės išteklių naudojimo elektros energijos gamybai, šildymui ir vėsinimui darnumo reikalavimų

COM(2010) 11 galutinis

I.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

Įžanga

| 1. | mano, kad darnia biomasės gamyba ir naudojimu galima sumažinti išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, padidinti energijos tiekimo saugumą, skatinti technologijų vystymą, padidinti užimtumo galimybes ir prisidėti prie vietos ir regionų verslo ir vystymo; |
| --- | --- |

1.

mano, kad darnia biomasės gamyba ir naudojimu galima sumažinti išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, padidinti energijos tiekimo saugumą, skatinti technologijų vystymą, padidinti užimtumo galimybes ir prisidėti prie vietos ir regionų verslo ir vystymo;

| 2. | pripažįsta, kad dėl Atsinaujinančių energijos išteklių plane atsinaujinančiai energijai apskritai, ir visų pirma biomasei nustatytų tikslų – t. y. iki 2020 m. pasiekti, kad atsinaujinanti energija sudarytų 10 proc. visos suvartojamos energijos – biomasės gamintojams ir importuotojams kils ypač didelių sunkumų įgyvendinti šiuos tikslus; padidės spaudimas maisto gamybai ir miškų ūkio gamybai, alternatyviam žemės ir medžiagų naudojimui ir poveikis biologinei įvairovei; |
| --- | --- |

2.

pripažįsta, kad dėl Atsinaujinančių energijos išteklių plane atsinaujinančiai energijai apskritai, ir visų pirma biomasei nustatytų tikslų – t. y. iki 2020 m. pasiekti, kad atsinaujinanti energija sudarytų 10 proc. visos suvartojamos energijos – biomasės gamintojams ir importuotojams kils ypač didelių sunkumų įgyvendinti šiuos tikslus; padidės spaudimas maisto gamybai ir miškų ūkio gamybai, alternatyviam žemės ir medžiagų naudojimui ir poveikis biologinei įvairovei;

| 3. | pabrėžia darnumo svarbą gaminant ir naudojant biomasę ir Komisijos ketinimą parengti neprivalomus biomasės naudojimo elektros energijos gamybai, šildymui ir vėsinimui kriterijus laiko priemone, papildančia privalomus biokuro darnumo kriterijus; tačiau, atsižvelgdamas į tai, kad biomasės sektorius sparčiai auga, mano, jog siūlomą koncepciją būtina atidžiai stebėti; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia darnumo svarbą gaminant ir naudojant biomasę ir Komisijos ketinimą parengti neprivalomus biomasės naudojimo elektros energijos gamybai, šildymui ir vėsinimui kriterijus laiko priemone, papildančia privalomus biokuro darnumo kriterijus; tačiau, atsižvelgdamas į tai, kad biomasės sektorius sparčiai auga, mano, jog siūlomą koncepciją būtina atidžiai stebėti;

| 4. | palankiai vertina Komisijos ataskaitoje pateiktą pasiūlymą nustatyti neprivalomus kriterijus, kaip pirmąjį žingsnį, tačiau mano, kad būtina artimiausioje ateityje sukurti visoje ES – o galbūt ir tarptautiniu mastu – galiojančius privalomus darnumo kriterijus biomasės gamybai ir naudojimui; |
| --- | --- |

4.

palankiai vertina Komisijos ataskaitoje pateiktą pasiūlymą nustatyti neprivalomus kriterijus, kaip pirmąjį žingsnį, tačiau mano, kad būtina artimiausioje ateityje sukurti visoje ES – o galbūt ir tarptautiniu mastu – galiojančius privalomus darnumo kriterijus biomasės gamybai ir naudojimui;

| 5. | pritaria, kad bet kokia darnumo schema turi būti pagrįsta veiksmingumo, ekonomiškumo principais, saugoti biologinę įvairovę, atsižvelgti į žemės ūkio maisto gamybą ir atitikti vykdomą politiką; |
| --- | --- |

5.

pritaria, kad bet kokia darnumo schema turi būti pagrįsta veiksmingumo, ekonomiškumo principais, saugoti biologinę įvairovę, atsižvelgti į žemės ūkio maisto gamybą ir atitikti vykdomą politiką;

| 6. | Europos Komisijos iniciatyva atitinka subsidiarumo ir proporcingumo principus; |
| --- | --- |

6.

Europos Komisijos iniciatyva atitinka subsidiarumo ir proporcingumo principus;

| 7. | sunerimęs, kad daugelis biomasės gamybos ir naudojimo aspektų yra novatoriško pobūdžio, reikalauja didelių kapitalo investicijų ir ilgo įdiegimo laikotarpio; atsižvelgdamas į dabartines pasaulio ekonomikos problemas mano, kad pasinaudojant pažangiomis ir nuosekliomis administracinėmis ir mokestinėmis priemonėmis būtina visais valdymo lygiais remti gamintojus ir ūkio subjektus suteikiant šiam sektoriui strateginio planavimo galimybę ir užtikrintumą; |
| --- | --- |

7.

sunerimęs, kad daugelis biomasės gamybos ir naudojimo aspektų yra novatoriško pobūdžio, reikalauja didelių kapitalo investicijų ir ilgo įdiegimo laikotarpio; atsižvelgdamas į dabartines pasaulio ekonomikos problemas mano, kad pasinaudojant pažangiomis ir nuosekliomis administracinėmis ir mokestinėmis priemonėmis būtina visais valdymo lygiais remti gamintojus ir ūkio subjektus suteikiant šiam sektoriui strateginio planavimo galimybę ir užtikrintumą;

Kietosios ir dujinės biomasės naudojimo elektros energijos gamybai, šildymui ir vėsinimui darnumo klausimai

| 8. | Komitetui susirūpinimą kelia tai, kad nepaisant sparčios biomasės sektoriaus plėtros, trūksta naujausios informacijos apie biomasės gamybą ir naudojimą. Atsižvelgdamas visų pirma į didėjantį biomasės importą, mano, kad neturint patikimos, išsamios ir naujausios informacijos, sudėtinga nustatyti politiką, kartu ir atitinkamas biologinės įvairovės, vietos bendruomenių ir vietos gyventojų teisių apsaugos priemones ir atkreipti dėmesį į visapusišką klimatui daromą poveikį, įskaitant tam tikros veiklos perkėlimo poveikį; |
| --- | --- |

8.

Komitetui susirūpinimą kelia tai, kad nepaisant sparčios biomasės sektoriaus plėtros, trūksta naujausios informacijos apie biomasės gamybą ir naudojimą. Atsižvelgdamas visų pirma į didėjantį biomasės importą, mano, kad neturint patikimos, išsamios ir naujausios informacijos, sudėtinga nustatyti politiką, kartu ir atitinkamas biologinės įvairovės, vietos bendruomenių ir vietos gyventojų teisių apsaugos priemones ir atkreipti dėmesį į visapusišką klimatui daromą poveikį, įskaitant tam tikros veiklos perkėlimo poveikį;

| 9. | įsitikinęs, kad darnumas turi būti esminis biomasės sektoriaus plėtojimo ypatumas, o ES politika visų pirma turėtų būti skatinama biomasės gamyba ir naudojimas vietose ir regionuose. Įgyvendinant biomasės gamybai ir naudojimui skatinti skirtą nacionalinę ir regionų politiką turi būti pripažįstami ir atspindimi vietoms ir regionams būdingi ypatumai; |
| --- | --- |

9.

įsitikinęs, kad darnumas turi būti esminis biomasės sektoriaus plėtojimo ypatumas, o ES politika visų pirma turėtų būti skatinama biomasės gamyba ir naudojimas vietose ir regionuose. Įgyvendinant biomasės gamybai ir naudojimui skatinti skirtą nacionalinę ir regionų politiką turi būti pripažįstami ir atspindimi vietoms ir regionams būdingi ypatumai;

| 10. | laikosi nuomonės, kad reikia atsižvelgti į teigiamą miškų biomasės naudojimo vykdant darnų miškų valdymą poveikį miško gaisrų prevencijai, taip pat ir saugomose ar didele biologine įvairove pasižyminčiose vietovėse; |
| --- | --- |

10.

laikosi nuomonės, kad reikia atsižvelgti į teigiamą miškų biomasės naudojimo vykdant darnų miškų valdymą poveikį miško gaisrų prevencijai, taip pat ir saugomose ar didele biologine įvairove pasižyminčiose vietovėse;

| 11. | primena, kad biomasę naudojant pakopų principu, t. y. biomasę pirmiausiai naudojant produktams gaminti ir energiją saugiai išgaunant iš šių produktų pasibaigus jų gyvavimo ciklui, bus gaunama didesnė ekologinė nauda, nei biomasę pirmiausiai naudojant kaip kurą; |
| --- | --- |

11.

primena, kad biomasę naudojant pakopų principu, t. y. biomasę pirmiausiai naudojant produktams gaminti ir energiją saugiai išgaunant iš šių produktų pasibaigus jų gyvavimo ciklui, bus gaunama didesnė ekologinė nauda, nei biomasę pirmiausiai naudojant kaip kurą;

| 12. | susirūpinęs tuo, kad augant ne maistui skirtos biomasės, visų pirma kurui naudojamų augalų ir išvestinių augalų, paklausai pasaulyje neišvengiamai išsiplės ariamosios žemės plotai natūralių ekosistemų, pavyzdžiui, savanų ir drėgnųjų visžalių atogrąžų miškų, sąskaita, todėl dabartiniai siekiai plačiau naudoti ne maistui skirtą biomasę kaip priemonę klimato kaitai neutralizuoti kelia didelį pavojų, kad problema bus tik perkelta į kitą sritį ir padaryta žala visai aplinkai; |
| --- | --- |

12.

susirūpinęs tuo, kad augant ne maistui skirtos biomasės, visų pirma kurui naudojamų augalų ir išvestinių augalų, paklausai pasaulyje neišvengiamai išsiplės ariamosios žemės plotai natūralių ekosistemų, pavyzdžiui, savanų ir drėgnųjų visžalių atogrąžų miškų, sąskaita, todėl dabartiniai siekiai plačiau naudoti ne maistui skirtą biomasę kaip priemonę klimato kaitai neutralizuoti kelia didelį pavojų, kad problema bus tik perkelta į kitą sritį ir padaryta žala visai aplinkai;

| 13. | pabrėžia, kad, nors administracinės kliūtys turi netrukdyti svarbaus, didelį potencialą turinčio pramonės sektoriaus atsiradimui, užtikrinant vartotojų pasitikėjimą reikalingi darnumo kriterijai, kuriuos būtų galima patikrinti ir atlikti nepriklausomą sertifikavimą. Tai ypač svarbu tarptautinės biomasės prekybos atveju; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kad, nors administracinės kliūtys turi netrukdyti svarbaus, didelį potencialą turinčio pramonės sektoriaus atsiradimui, užtikrinant vartotojų pasitikėjimą reikalingi darnumo kriterijai, kuriuos būtų galima patikrinti ir atlikti nepriklausomą sertifikavimą. Tai ypač svarbu tarptautinės biomasės prekybos atveju;

| 14. | mano, kad ES pagamintai biomasei ir į ES importuotai biomasei turi būti taikomi tokie patys arba panašūs darnumo kriterijai, taip prisidedant prie tarptautinių standartų nustatymo ir tarptautinių rinkų pagal darnumo principus pagamintai produkcijai sukūrimo; |
| --- | --- |

14.

mano, kad ES pagamintai biomasei ir į ES importuotai biomasei turi būti taikomi tokie patys arba panašūs darnumo kriterijai, taip prisidedant prie tarptautinių standartų nustatymo ir tarptautinių rinkų pagal darnumo principus pagamintai produkcijai sukūrimo;

| 15. | siūlo įtraukti biomasės darnumo protokolus į susijusias tarptautines prekybos sutartis ir mano, kad prioritetą reikėtų teikti tarptautiniam susitarimui dėl patobulintos ir standartizuotos žemės naudojimo, žemės naudojimo paskirties keitimo ir miškų ūkio (LULUCF) apskaitos; |
| --- | --- |

15.

siūlo įtraukti biomasės darnumo protokolus į susijusias tarptautines prekybos sutartis ir mano, kad prioritetą reikėtų teikti tarptautiniam susitarimui dėl patobulintos ir standartizuotos žemės naudojimo, žemės naudojimo paskirties keitimo ir miškų ūkio (LULUCF) apskaitos;

| 16. | pritaria pasiūlymui išplėsti Atsinaujinančiųjų energijos išteklių direktyvoje nurodytą gyvavimo ciklo analizės metodą į biomasės išmetamųjų ŠESD kiekio apskaičiavimą įtraukiant darnaus ir sertifikuoto biomasės kuro pavertimą elektros energija, šiluma ir vėsuma; |
| --- | --- |

16.

pritaria pasiūlymui išplėsti Atsinaujinančiųjų energijos išteklių direktyvoje nurodytą gyvavimo ciklo analizės metodą į biomasės išmetamųjų ŠESD kiekio apskaičiavimą įtraukiant darnaus ir sertifikuoto biomasės kuro pavertimą elektros energija, šiluma ir vėsuma;

| 17. | pritaria principui nustatyti bendrą iškastinio ir biomasės kuro energinio efektyvumo politiką, kad būtų išvengta perėjimo prie iškastinio kuro energijos, jei nebus taikomi vienodi standartai; |
| --- | --- |

17.

pritaria principui nustatyti bendrą iškastinio ir biomasės kuro energinio efektyvumo politiką, kad būtų išvengta perėjimo prie iškastinio kuro energijos, jei nebus taikomi vienodi standartai;

| 18. | mano, jog būtina užtikrinti, kad energinio efektyvumo politika nestabdytų kitur nenaudojamų biomasės atliekų (pvz., nuotekų dumblo) saugaus naudojimo energijos tikslais; |
| --- | --- |

18.

mano, jog būtina užtikrinti, kad energinio efektyvumo politika nestabdytų kitur nenaudojamų biomasės atliekų (pvz., nuotekų dumblo) saugaus naudojimo energijos tikslais;

Rekomenduojami veiksmai darnumo klausimams spręsti

| 19. | mano, kad apskritai reikėtų nuosekliai taikyti su biomasės gamyba ir naudojimu susijusius ES teisės aktus: tiek skirtus biokuro gamybai, tiek elektros energijos gamybai, šildymui ir vėsinimui. Tai sumažintų neužtikrintumą ir pavojų, kad bus pasinaudota teisiniais skirtumais; |
| --- | --- |

19.

mano, kad apskritai reikėtų nuosekliai taikyti su biomasės gamyba ir naudojimu susijusius ES teisės aktus: tiek skirtus biokuro gamybai, tiek elektros energijos gamybai, šildymui ir vėsinimui. Tai sumažintų neužtikrintumą ir pavojų, kad bus pasinaudota teisiniais skirtumais;

| 20. | jei nacionaliniai ir regionų biomasės darnumo kriterijai jau parengti arba šiuo metu rengiami, norėtų, kad jie būtų derinami atsižvelgiant į vietos veiksnius; |
| --- | --- |

20.

jei nacionaliniai ir regionų biomasės darnumo kriterijai jau parengti arba šiuo metu rengiami, norėtų, kad jie būtų derinami atsižvelgiant į vietos veiksnius;

| 21. | iš esmės pritaria pasiūlymui diferencijuoti paramą elektros energijos gamybos, šildymo ir vėsinimo įrenginiams atsižvelgiant į jų energijos konversijos efektyvumą; tačiau ragina užtikrinti, kad esamiems įrenginiams, pritaikytiems perdirbti naujas biomasės rūšis, dėl jų bendros sutaupytos energijos nebūtų sudarytos nepalankios sąlygos; |
| --- | --- |

21.

iš esmės pritaria pasiūlymui diferencijuoti paramą elektros energijos gamybos, šildymo ir vėsinimo įrenginiams atsižvelgiant į jų energijos konversijos efektyvumą; tačiau ragina užtikrinti, kad esamiems įrenginiams, pritaikytiems perdirbti naujas biomasės rūšis, dėl jų bendros sutaupytos energijos nebūtų sudarytos nepalankios sąlygos;

| 22. | skatina įrengti pramoninius anaerobinius įrenginius įmonėse ir nedideliuose ūkiuose ir ragina skatinti bendradarbiavimą; be to, mano, kad susijusiuose trąšų naudojimą ir atliekų tvarkymą reglamentuojančiuose teisės aktuose anaerobinis skaidymas turėtų būti skatinamas atsižvelgiant į atliekų pūdymo liekanų skirstymą į kategorijas; |
| --- | --- |

22.

skatina įrengti pramoninius anaerobinius įrenginius įmonėse ir nedideliuose ūkiuose ir ragina skatinti bendradarbiavimą; be to, mano, kad susijusiuose trąšų naudojimą ir atliekų tvarkymą reglamentuojančiuose teisės aktuose anaerobinis skaidymas turėtų būti skatinamas atsižvelgiant į atliekų pūdymo liekanų skirstymą į kategorijas;

| 23. | mano, kad atsižvelgiant į augančią tarptautinę prekybą medienos granulėmis, būtina nedelsiant šioms medžiagoms nustatyti privalomus darnumo ir kokybės kriterijus; |
| --- | --- |

23.

mano, kad atsižvelgiant į augančią tarptautinę prekybą medienos granulėmis, būtina nedelsiant šioms medžiagoms nustatyti privalomus darnumo ir kokybės kriterijus;

| 24. | mano, kad biomasės darnumui užtikrinti, būtina toliau vykdyti tvarios miškininkystės politiką; norint biomasę naudoti energetiniams tikslams, turi būti išaugintas atitinkamas kiekis energinių medžių; |
| --- | --- |

24.

mano, kad biomasės darnumui užtikrinti, būtina toliau vykdyti tvarios miškininkystės politiką; norint biomasę naudoti energetiniams tikslams, turi būti išaugintas atitinkamas kiekis energinių medžių;

| 25. | pabrėžia, kad į nacionalinius energetikos veiksmų planus reikėtų įtraukti arba prie jų pridėti su biomase susijusius duomenis, nurodančius įrengimų tipą ir dydį, biomasės rūšį, biomasės kilmę (vietinė, importuota), gyvavimo ciklo analizes ir kt.; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia, kad į nacionalinius energetikos veiksmų planus reikėtų įtraukti arba prie jų pridėti su biomase susijusius duomenis, nurodančius įrengimų tipą ir dydį, biomasės rūšį, biomasės kilmę (vietinė, importuota), gyvavimo ciklo analizes ir kt.;

| 26. | atsižvelgdamas į vietos ir regionų valdžios institucijų įgaliojimus ir daug joms tenkančių funkcijų energetikos politikos srityje apskritai, ypač skatinat darnią energijos gamybą, pabrėžia, kad rengiant ir įgyvendinant šiuos nacionalinius planus būtina glaudžiai bendradarbiauti su regionų valdžios institucijomis; |
| --- | --- |

26.

atsižvelgdamas į vietos ir regionų valdžios institucijų įgaliojimus ir daug joms tenkančių funkcijų energetikos politikos srityje apskritai, ypač skatinat darnią energijos gamybą, pabrėžia, kad rengiant ir įgyvendinant šiuos nacionalinius planus būtina glaudžiai bendradarbiauti su regionų valdžios institucijomis;

| 27. | norėtų paskatinti daugiau valdžios institucijų pasirašyti Merų paktą (ar prisijungti prie panašaus nacionalinio arba regioninio bendradarbiavimo) arba, bent jau rekomenduotų visoms valdžios institucijoms patvirtinti oficialią darnią energijos gamybą skatinančią politiką ir priemones, o kai tai tikslinga, skatinti biomasės gamybą ir naudojimą vietos lygiu; |
| --- | --- |

27.

norėtų paskatinti daugiau valdžios institucijų pasirašyti Merų paktą (ar prisijungti prie panašaus nacionalinio arba regioninio bendradarbiavimo) arba, bent jau rekomenduotų visoms valdžios institucijoms patvirtinti oficialią darnią energijos gamybą skatinančią politiką ir priemones, o kai tai tikslinga, skatinti biomasės gamybą ir naudojimą vietos lygiu;

| 28. | atsižvelgdamas į tai, kad siūlomi darnumo kriterijai taikomi tik stambiems energijos gamintojams, kurių pajėgumas ne mažesnis kaip 1MW, rekomenduoja, kad statant naujus pramonės įrenginius būtų stebimos šios ribos nustatymo pasekmės; |
| --- | --- |

28.

atsižvelgdamas į tai, kad siūlomi darnumo kriterijai taikomi tik stambiems energijos gamintojams, kurių pajėgumas ne mažesnis kaip 1MW, rekomenduoja, kad statant naujus pramonės įrenginius būtų stebimos šios ribos nustatymo pasekmės;

| 29. | mano, kad reikėtų nustatyti reikalavimą taikyti darnumo kriterijus ir stambiems biomasės tiekėjams, kurie aprūpina mažesnes elektros energijos gamybos, šildymo ir vėsinimo įmones; |
| --- | --- |

29.

mano, kad reikėtų nustatyti reikalavimą taikyti darnumo kriterijus ir stambiems biomasės tiekėjams, kurie aprūpina mažesnes elektros energijos gamybos, šildymo ir vėsinimo įmones;

| 30. | mano, kad Biomasės darnumo ataskaitoje, kurią Europos Komisija turi parengti 2011 m., turėtų siekti:






  — | pateikti naujausius duomenis apie biomasę, suskirstant duomenis apie importą pagal biomasės rūšį, gamybos šalį ir tai, ar biomasė pagaminta iš sertifikuotos darnumo kriterijus attitinkančios žaliavos, |
| --- | --- | --- |

30.

mano, kad Biomasės darnumo ataskaitoje, kurią Europos Komisija turi parengti 2011 m., turėtų siekti:

—

pateikti naujausius duomenis apie biomasę, suskirstant duomenis apie importą pagal biomasės rūšį, gamybos šalį ir tai, ar biomasė pagaminta iš sertifikuotos darnumo kriterijus attitinkančios žaliavos,

| — | apibendrinti dabartinių biomasės darnumo schemų, kurios šiuo metu rengiamos regionuose ir valstybėse narėse, poveikį, |
| --- | --- |

—

apibendrinti dabartinių biomasės darnumo schemų, kurios šiuo metu rengiamos regionuose ir valstybėse narėse, poveikį,

| — | kartu pateikti pasiūlymus dėl įpareigojančių būtiniausių energijai gaminti, šildymui ir vėsinimui skirtos kietos ir dujinės biomasės darnumo kriterijų, įskaitant šiltnamio efektą sukeliančių dujų mažinimo reikalavimą, tokiu būdu atsižvelgiant į netiesioginį poveikį, kurį, kai kuriais atvejais, gali daryti žemės naudojimo paskirties keitimas, |
| --- | --- |

—

kartu pateikti pasiūlymus dėl įpareigojančių būtiniausių energijai gaminti, šildymui ir vėsinimui skirtos kietos ir dujinės biomasės darnumo kriterijų, įskaitant šiltnamio efektą sukeliančių dujų mažinimo reikalavimą, tokiu būdu atsižvelgiant į netiesioginį poveikį, kurį, kai kuriais atvejais, gali daryti žemės naudojimo paskirties keitimas,

| — | įvertinti biomasės gamybos poveikį maisto gamybai, miškininkystei ir medienos pramonės įmonėms bei kitą poveikį, kurį daro žemės naudojimo paskirties keitimas, užuot sutelkti dėmesį į prekybos kliūtis; |
| --- | --- |

—

įvertinti biomasės gamybos poveikį maisto gamybai, miškininkystei ir medienos pramonės įmonėms bei kitą poveikį, kurį daro žemės naudojimo paskirties keitimas, užuot sutelkti dėmesį į prekybos kliūtis;

| — | įvertinti Komisijos ataskaitos rekomendacijų poveikį vietos ir regionų valdžios institucijoms, kurioms galiausiai teks įgyvendinti šias rekomendacijas, |
| --- | --- |

—

įvertinti Komisijos ataskaitos rekomendacijų poveikį vietos ir regionų valdžios institucijoms, kurioms galiausiai teks įgyvendinti šias rekomendacijas,

| — | įtraukti rekomendacijas dėl platesnės apimties gerosios biomasės gamybos praktikos ir konversijos. |
| --- | --- |

—

įtraukti rekomendacijas dėl platesnės apimties gerosios biomasės gamybos praktikos ir konversijos.

2011 m. sausio 27 d., Briuselis

Regionų komiteto pirmininkė

Mercedes BRESSO

---

| 2.4.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 104/39 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 104/39

---

Regionų komiteto nuomonė „Adekvačios, tvarios ir saugios Europos pensijų sistemos“

2011/C 104/09

REGIONŲ KOMITETAS

| — | primena, kad didžiausias viešojo sektoriaus darbdavys Europoje yra vietos ir regionų valdžios institucijos, ir būtent todėl jos dažniausiai atsako už valstybės ir profesinių pensijų sistemų (2-as ramstis) užtikrinimą savo darbuotojams, jiems išėjus į pensiją, |
| --- | --- |

—

primena, kad didžiausias viešojo sektoriaus darbdavys Europoje yra vietos ir regionų valdžios institucijos, ir būtent todėl jos dažniausiai atsako už valstybės ir profesinių pensijų sistemų (2-as ramstis) užtikrinimą savo darbuotojams, jiems išėjus į pensiją,

| — | pabrėžia, kad valstybinio socialinio draudimo pensijos ir toliau sudarys pensijų sistemų, kurios kiekvienam pensininkui užtikrina adekvačias pajamas, pagrindą, |
| --- | --- |

—

pabrėžia, kad valstybinio socialinio draudimo pensijos ir toliau sudarys pensijų sistemų, kurios kiekvienam pensininkui užtikrina adekvačias pajamas, pagrindą,

| — | pabrėžia, kad konsoliduojant biudžetą reikėtų atsižvelgti į tai, kad valstybės narės ir toliau privalo užtikrinti kiek įmanoma geresnį savo piliečių gyvenimo lygį išėjus į pensiją, kaip skelbiama Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, |
| --- | --- |

—

pabrėžia, kad konsoliduojant biudžetą reikėtų atsižvelgti į tai, kad valstybės narės ir toliau privalo užtikrinti kiek įmanoma geresnį savo piliečių gyvenimo lygį išėjus į pensiją, kaip skelbiama Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje,

| — | prašo Komisijos užtikrinti, kad tolesnių veiksmų šioje srityje Europos Komisija imsis atlikusi deramus poveikio vertinimus, kuriuose, be kita ko, būtų įvertintas poveikis vietos ir regionų valdžios institucijoms, |
| --- | --- |

—

prašo Komisijos užtikrinti, kad tolesnių veiksmų šioje srityje Europos Komisija imsis atlikusi deramus poveikio vertinimus, kuriuose, be kita ko, būtų įvertintas poveikis vietos ir regionų valdžios institucijoms,

| — | rekomenduoja Komisijai ir valstybėms narėms, taikant atvirąjį koordinavimo metodą, ES pensijų koordinavimo klausimą laikyti vienu svarbiausių aspektų įgyvendinant pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategiją „Europa 2020“, |
| --- | --- |

—

rekomenduoja Komisijai ir valstybėms narėms, taikant atvirąjį koordinavimo metodą, ES pensijų koordinavimo klausimą laikyti vienu svarbiausių aspektų įgyvendinant pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategiją „Europa 2020“,

| — | rekomenduoja Komisijai ir valstybėms narėms makroekonomikos priežiūrą papildyti socialiniu, taip pat vietos ir regionų matmeniu. Būtina atsižvelgti į tai, kokią įtaką pensijoms ir socialinei pensininkų padėčiai turės biudžetinės priemonės ir reformos, ir į regionų ir vietos valdžios institucijų gebėjimą kompensuoti per išmokas ir socialines paslaugas dėl šių priemonių ir reformų pensininkų ir priešpensinio amžiaus asmenų pajamų sumažėjimą, |
| --- | --- |

—

rekomenduoja Komisijai ir valstybėms narėms makroekonomikos priežiūrą papildyti socialiniu, taip pat vietos ir regionų matmeniu. Būtina atsižvelgti į tai, kokią įtaką pensijoms ir socialinei pensininkų padėčiai turės biudžetinės priemonės ir reformos, ir į regionų ir vietos valdžios institucijų gebėjimą kompensuoti per išmokas ir socialines paslaugas dėl šių priemonių ir reformų pensininkų ir priešpensinio amžiaus asmenų pajamų sumažėjimą,

| — | mano, kad ES turėtų sukurti gerosios praktikos kodeksą, skirtą fiksuotų įmokų modeliams kurti ir valdyti. |
| --- | --- |

—

mano, kad ES turėtų sukurti gerosios praktikos kodeksą, skirtą fiksuotų įmokų modeliams kurti ir valdyti.

| Pranešėja | : | Mia De Vits (BE/ESP), Flandrijos Parlamento narė |
| --- | --- | --- |
| Pamatinis dokumentas | : | Žalioji knyga „Adekvačios, tvarios ir saugios Europos pensijų sistemos“
  COM(2010) 365 galutinis |

Pranešėja

:

Mia De Vits (BE/ESP), Flandrijos Parlamento narė

Pamatinis dokumentas

:

Žalioji knyga „Adekvačios, tvarios ir saugios Europos pensijų sistemos“

COM(2010) 365 galutinis

I.   ĮŽANGA

REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | pritaria Komisijos iniciatyvai paskelbti žaliąją knygą ir pradėti plačias konsultacijas tokiu svarbiu klausimu kaip adekvačios, tvarios ir saugios Europos pensijų sistemos; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos iniciatyvai paskelbti žaliąją knygą ir pradėti plačias konsultacijas tokiu svarbiu klausimu kaip adekvačios, tvarios ir saugios Europos pensijų sistemos;

| 2. | primena, kad Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 9 straipsnyje skelbiama, kad „nustatydama ir įgyvendindama savo politikos kryptis ir veiksmus, Sąjunga atsižvelgia į reikalavimus, susijusius su didelio užimtumo skatinimu, tinkamos socialinės apsaugos užtikrinimu, kova su socialine atskirtimi, aukšto lygio švietimu, mokymu ir žmonių sveikatos apsauga“; |
| --- | --- |

2.

primena, kad Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 9 straipsnyje skelbiama, kad „nustatydama ir įgyvendindama savo politikos kryptis ir veiksmus, Sąjunga atsižvelgia į reikalavimus, susijusius su didelio užimtumo skatinimu, tinkamos socialinės apsaugos užtikrinimu, kova su socialine atskirtimi, aukšto lygio švietimu, mokymu ir žmonių sveikatos apsauga“;

| 3. | pažymi, kad žalioji knyga atitinka SESV 9 straipsnio ir ypač kiek konkretesnio 153 straipsnio tikslą, ir kadangi žalioji knyga yra konsultacinio pobūdžio dokumentas, lyg ir nekyla klausimas, ar šis dokumentas atitinka subsidiarumo ir proporcingumo principus; |
| --- | --- |

3.

pažymi, kad žalioji knyga atitinka SESV 9 straipsnio ir ypač kiek konkretesnio 153 straipsnio tikslą, ir kadangi žalioji knyga yra konsultacinio pobūdžio dokumentas, lyg ir nekyla klausimas, ar šis dokumentas atitinka subsidiarumo ir proporcingumo principus;

| 4. | pripažįsta, kad kiekvienas politinis lygmuo (įskaitant ir regionų bei vietos valdžios institucijas), siekdamas visapusiškos vyresnio amžiaus asmenų gerovės, turi prisiimti jo kompetenciją atitinkančius įsipareigojimus nepažeisdamas subsidiarumo principo; |
| --- | --- |

4.

pripažįsta, kad kiekvienas politinis lygmuo (įskaitant ir regionų bei vietos valdžios institucijas), siekdamas visapusiškos vyresnio amžiaus asmenų gerovės, turi prisiimti jo kompetenciją atitinkančius įsipareigojimus nepažeisdamas subsidiarumo principo;

| 5. | atkreipia dėmesį į tai, kad norint užtikrinti piliečių gerovę ir socialinę sanglaudą, būtina nustatyti adekvačias ir tvarias pensijų sistemas, leidžiančias pensininkams išlaikyti deramą gyvenimo lygį; |
| --- | --- |

5.

atkreipia dėmesį į tai, kad norint užtikrinti piliečių gerovę ir socialinę sanglaudą, būtina nustatyti adekvačias ir tvarias pensijų sistemas, leidžiančias pensininkams išlaikyti deramą gyvenimo lygį;

| 6. | pabrėžia, kad pensijų sistemos atlieka svarbų savaiminio stabilizatoriaus vaidmenį; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad pensijų sistemos atlieka svarbų savaiminio stabilizatoriaus vaidmenį;

| 7. | konstatuoja, kad valstybėms narėms savo šalyse tenka imtis panašių pensijų sistemų reformų: tai daryti jas visų pirma verčia senėjanti visuomenė ir dabartinė finansų ir ekonomikos krizė; |
| --- | --- |

7.

konstatuoja, kad valstybėms narėms savo šalyse tenka imtis panašių pensijų sistemų reformų: tai daryti jas visų pirma verčia senėjanti visuomenė ir dabartinė finansų ir ekonomikos krizė;

| 8. | pritaria trims bendriems naujosios socialinės apsaugos ir socialinės integracijos proceso sistemos ir su adekvačiomis ir tvariomis pensijomis susijusiems tikslams. Šią sistemą 2006 m. kovo mėn. patvirtino Europos Taryba. Ja siekiama užtikrinti:






  — | adekvačias pajamas išėjus į pensiją ir adekvačias pensijas |
| --- | --- | --- |

8.

pritaria trims bendriems naujosios socialinės apsaugos ir socialinės integracijos proceso sistemos ir su adekvačiomis ir tvariomis pensijomis susijusiems tikslams. Šią sistemą 2006 m. kovo mėn. patvirtino Europos Taryba. Ja siekiama užtikrinti:

—

adekvačias pajamas išėjus į pensiją ir adekvačias pensijas

| — | valstybinio socialinio draudimo ir privačių pensijų sistemų finansinį tvarumą |
| --- | --- |

—

valstybinio socialinio draudimo ir privačių pensijų sistemų finansinį tvarumą

| — | skaidrios informacijos apie pensijų sistemas teikimą; |
| --- | --- |

—

skaidrios informacijos apie pensijų sistemas teikimą;

| 9. | pritaria 2001 m. Stokholmo Europos Vadovų Taryboje patvirtintai trijų dalių strategijai, skirtai spręsti poveikio valstybės biudžetui problemą. Strategijoje numatyta:






  — | sparčiai mažinti skolą, |
| --- | --- | --- |

9.

pritaria 2001 m. Stokholmo Europos Vadovų Taryboje patvirtintai trijų dalių strategijai, skirtai spręsti poveikio valstybės biudžetui problemą. Strategijoje numatyta:

—

sparčiai mažinti skolą,

| — | kelti užimtumo ir našumo lygį, |
| --- | --- |

—

kelti užimtumo ir našumo lygį,

| — | pertvarkyti pensijų, sveikatos priežiūros ir ilgalaikės priežiūros sistemas. |
| --- | --- |

—

pertvarkyti pensijų, sveikatos priežiūros ir ilgalaikės priežiūros sistemas.

| 10. | pabrėžia, kad kai kurie ES pensijų politikos ir strategijos „Еuropa 2020“ aspektai vienas kitą sustiprina. Jeigu pagal „Еuropos 2020“ strategiją bus pasiektas aukštesnis užimtumo lygis, padidės ir pensinės išmokos kiekvienam pensininkui, o kartu socialinė apsauga ir pensijų sistemos apskritai taps tvaresnės. Tuo tarpu, norint įgyvendinti didelio užmojo „Еuropos 2020“ tikslą sumažinti skurdą, būtina užtikrinti adekvačias pensines išmokas, turint omenyje tai, kad vyresnio amžiaus europiečiai tebėra socialiniu ir ekonominiu požiūriu pažeidžiama grupė; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad kai kurie ES pensijų politikos ir strategijos „Еuropa 2020“ aspektai vienas kitą sustiprina. Jeigu pagal „Еuropos 2020“ strategiją bus pasiektas aukštesnis užimtumo lygis, padidės ir pensinės išmokos kiekvienam pensininkui, o kartu socialinė apsauga ir pensijų sistemos apskritai taps tvaresnės. Tuo tarpu, norint įgyvendinti didelio užmojo „Еuropos 2020“ tikslą sumažinti skurdą, būtina užtikrinti adekvačias pensines išmokas, turint omenyje tai, kad vyresnio amžiaus europiečiai tebėra socialiniu ir ekonominiu požiūriu pažeidžiama grupė;

| 11. | pabrėžia, kad diskusija dėl pensijų yra susijusi su kitų sričių politika (užimtumo, sveikatos priežiūros, ilgalaikės priežiūros, švietimo, būsto, viešųjų paslaugų, infrastruktūros, socialinės paramos ir gerovės), už kurią dažniausiai bendrai atsako valstybė ir regionų ir vietos valdžios institucijos; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad diskusija dėl pensijų yra susijusi su kitų sričių politika (užimtumo, sveikatos priežiūros, ilgalaikės priežiūros, švietimo, būsto, viešųjų paslaugų, infrastruktūros, socialinės paramos ir gerovės), už kurią dažniausiai bendrai atsako valstybė ir regionų ir vietos valdžios institucijos;

| 12. | remia perėjimą nuo iš esmės vienpakopių prie mišrių (daugiapakopių) pensijų sistemų; |
| --- | --- |

12.

remia perėjimą nuo iš esmės vienpakopių prie mišrių (daugiapakopių) pensijų sistemų;

| 13. | primena, kad didžiausias viešojo sektoriaus darbdavys Europoje yra vietos ir regionų valdžios institucijos, ir būtent todėl jos dažniausiai atsako už valstybės ir profesinių pensijų sistemų (2-as ramstis) užtikrinimą savo darbuotojams, jiems išėjus į pensiją; |
| --- | --- |

13.

primena, kad didžiausias viešojo sektoriaus darbdavys Europoje yra vietos ir regionų valdžios institucijos, ir būtent todėl jos dažniausiai atsako už valstybės ir profesinių pensijų sistemų (2-as ramstis) užtikrinimą savo darbuotojams, jiems išėjus į pensiją;

| 14. | pabrėžia, kad adekvačios pensijų sistemos yra labai reikalingos, nes jos padėtų išvengti per didelės naštos vietos ir regionų valdžios institucijoms, kurios užtikrina likusią minimalią socialinę apsaugą, tokią kaip socialinė parama ir ilgalaikė priežiūra; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad adekvačios pensijų sistemos yra labai reikalingos, nes jos padėtų išvengti per didelės naštos vietos ir regionų valdžios institucijoms, kurios užtikrina likusią minimalią socialinę apsaugą, tokią kaip socialinė parama ir ilgalaikė priežiūra;

| 15. | primena, kad kai kurios regionų valdžios institucijos propaguoja papildomų pensijų sistemas ir skatina žmones jose dalyvauti; jos tai daro subsidijuodamos kai kuriuos regioninius pensijų fondus ar net regiono lygmeniu sukurdamos nuosavą pensijų fondą; |
| --- | --- |

15.

primena, kad kai kurios regionų valdžios institucijos propaguoja papildomų pensijų sistemas ir skatina žmones jose dalyvauti; jos tai daro subsidijuodamos kai kuriuos regioninius pensijų fondus ar net regiono lygmeniu sukurdamos nuosavą pensijų fondą;

| 16. | pabrėžia, kad pagal Tarptautinės darbo organizacijos konvenciją Nr. 102 valstybinio socialinio draudimo pensijos ir toliau sudarys pensijų sistemų, kurios kiekvienam pensininkui užtikrina adekvačias pajamas, pagrindą. Valstybinio socialinio draudimo pensijos yra pagrįstos dirbančių asmenų ir pensininkų solidarumo principu; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad pagal Tarptautinės darbo organizacijos konvenciją Nr. 102 valstybinio socialinio draudimo pensijos ir toliau sudarys pensijų sistemų, kurios kiekvienam pensininkui užtikrina adekvačias pajamas, pagrindą. Valstybinio socialinio draudimo pensijos yra pagrįstos dirbančių asmenų ir pensininkų solidarumo principu;

| 17. | pripažįsta, kad profesinės pensijos gali būti geras būdas valstybinio socialinio draudimo pensijoms papildyti, ir tai ypač akivaizdu dabar, pasimokius iš dabartinės ekonomikos ir finansų krizės. ES turėtų labai stengtis skleisti geriausiosios praktikos ir modelių pavyzdžius ir juos propaguoti. Komitetas taip pat ragina Socialinės apsaugos komitetą peržiūrėti privačių pensijų sistemų pakopų vaidmenį, struktūrą ir veiksmingumą, pavyzdžiui, keičiantis geriausiąja praktika, kaip pagerinti išmokų padidėjimo saugumą ir veiksmingumą labiau sušvelninant riziką, stiprinant atsparumo sukrėtimams gebėjimus, teikiant aiškesnę informaciją apie įvairių investavimo galimybių riziką ir grąžą ir užtikrinant veiksmingesnį administravimą; |
| --- | --- |

17.

pripažįsta, kad profesinės pensijos gali būti geras būdas valstybinio socialinio draudimo pensijoms papildyti, ir tai ypač akivaizdu dabar, pasimokius iš dabartinės ekonomikos ir finansų krizės. ES turėtų labai stengtis skleisti geriausiosios praktikos ir modelių pavyzdžius ir juos propaguoti. Komitetas taip pat ragina Socialinės apsaugos komitetą peržiūrėti privačių pensijų sistemų pakopų vaidmenį, struktūrą ir veiksmingumą, pavyzdžiui, keičiantis geriausiąja praktika, kaip pagerinti išmokų padidėjimo saugumą ir veiksmingumą labiau sušvelninant riziką, stiprinant atsparumo sukrėtimams gebėjimus, teikiant aiškesnę informaciją apie įvairių investavimo galimybių riziką ir grąžą ir užtikrinant veiksmingesnį administravimą;

| 18. | pabrėžia, kad daugeliui valstybių narių bus nelengva plačiu mastu taikyti profesines pensijų sistemas, nes profesinės pensijos ne taip dažnai skiriamos žemos kvalifikacijos ir netipiniams darbuotojams ir yra gana retos mažosiose ir vidutinėse įmonėse ir silpnesnėse ūkio šakose; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia, kad daugeliui valstybių narių bus nelengva plačiu mastu taikyti profesines pensijų sistemas, nes profesinės pensijos ne taip dažnai skiriamos žemos kvalifikacijos ir netipiniams darbuotojams ir yra gana retos mažosiose ir vidutinėse įmonėse ir silpnesnėse ūkio šakose;

| 19. | pabrėžia, kad profesinėms pensijoms reikėtų sukurti tinkamą saugos sistemą, pritaikytą specifiniam jų, kaip ilgalaikių priemonių, pobūdžiui ir užtikrinančią konkrečius saugos ir pusiausvyros atkūrimo mechanizmus; |
| --- | --- |

19.

pabrėžia, kad profesinėms pensijoms reikėtų sukurti tinkamą saugos sistemą, pritaikytą specifiniam jų, kaip ilgalaikių priemonių, pobūdžiui ir užtikrinančią konkrečius saugos ir pusiausvyros atkūrimo mechanizmus;

| 20. | mano, kad daugelyje valstybių narių opus išlieka skirtingo valstybinio socialinio draudimo ir profesinių pensijų sistemų adekvatumo lygio klausimas, ir vienas iš būdų, kaip jį būtų galima spręsti, yra įtvirtinti teises į pensiją, didinti finansinę paramą skurstantiems pensininkams, stengtis didinti aprėptį, pavyzdžiui, sudaryti palankesnes sąlygas įgyti teisę į pensiją asmenims motinystės bei tėvystės atostogų laikotarpiu ir įvairių kitų kategorijų slaugytojams ir socialiai pažeidžiamų grupių atstovams (pavyzdžiui, žemos kvalifikacijos ir netipiniams darbuotojams); |
| --- | --- |

20.

mano, kad daugelyje valstybių narių opus išlieka skirtingo valstybinio socialinio draudimo ir profesinių pensijų sistemų adekvatumo lygio klausimas, ir vienas iš būdų, kaip jį būtų galima spręsti, yra įtvirtinti teises į pensiją, didinti finansinę paramą skurstantiems pensininkams, stengtis didinti aprėptį, pavyzdžiui, sudaryti palankesnes sąlygas įgyti teisę į pensiją asmenims motinystės bei tėvystės atostogų laikotarpiu ir įvairių kitų kategorijų slaugytojams ir socialiai pažeidžiamų grupių atstovams (pavyzdžiui, žemos kvalifikacijos ir netipiniams darbuotojams);

| 21. | laikosi nuomonės, kad pensijų adekvatumo ir fiskalinio tvarumo lygis pastebimai pakiltų, jeigu nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmeniu visiems darbingo amžiaus asmenims būtų sudarytos geresnės sąlygos būti aktyviems ir įsidarbinti; ypatingą dėmesį reikėtų atkreipti į pernelyg žemą moterų, taip pat jaunų ir vyresnio amžiaus žmonių ir tam tikrais atvejais migrantų užimtumo lygį; |
| --- | --- |

21.

laikosi nuomonės, kad pensijų adekvatumo ir fiskalinio tvarumo lygis pastebimai pakiltų, jeigu nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmeniu visiems darbingo amžiaus asmenims būtų sudarytos geresnės sąlygos būti aktyviems ir įsidarbinti; ypatingą dėmesį reikėtų atkreipti į pernelyg žemą moterų, taip pat jaunų ir vyresnio amžiaus žmonių ir tam tikrais atvejais migrantų užimtumo lygį;

| 22. | ragina valstybes nares išnagrinėti galimybę mažinti paskatas, skatinančias ankstyvą išėjimą į pensiją, ir didinti paskatas, ilginančias realų pensinį amžių, siekiant užtikrinti adekvačias ir tvarias pensijų sistemas; |
| --- | --- |

22.

ragina valstybes nares išnagrinėti galimybę mažinti paskatas, skatinančias ankstyvą išėjimą į pensiją, ir didinti paskatas, ilginančias realų pensinį amžių, siekiant užtikrinti adekvačias ir tvarias pensijų sistemas;

| 23. | pabrėžia, kad konsoliduojant biudžetą reikėtų atsižvelgti į tai, kad valstybės narės ir toliau privalo užtikrinti kiek įmanoma geresnį savo piliečių gyvenimo lygį išėjus į pensiją, kaip skelbiama Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia, kad konsoliduojant biudžetą reikėtų atsižvelgti į tai, kad valstybės narės ir toliau privalo užtikrinti kiek įmanoma geresnį savo piliečių gyvenimo lygį išėjus į pensiją, kaip skelbiama Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje;

| 24. | pabrėžia, kad biudžeto konsolidavimas ir tokie su juo susiję veiksmai kaip fiskalinių paskatų paketo įvedimas, neturėtų varžyti augimo ir sanglaudos, nes mokestinės pajamų bazės patobulinimas būtų naudingas ir senatvės pensijų finansiniam tvarumui; |
| --- | --- |

24.

pabrėžia, kad biudžeto konsolidavimas ir tokie su juo susiję veiksmai kaip fiskalinių paskatų paketo įvedimas, neturėtų varžyti augimo ir sanglaudos, nes mokestinės pajamų bazės patobulinimas būtų naudingas ir senatvės pensijų finansiniam tvarumui;

| 25. | pabrėžia, kad valdžios institucijos ir socialiniai partneriai turėtų sukurti ir įgyvendinti dar daugiau priemonių, kurios užtikrintų ir skatintų nenutrūkstamą vyresnio amžiaus dirbančių asmenų užimtumą ir tuo pat metu sumažintų arba visiškai panaikintų amžiaus skirtumą tarp realaus pasitraukimo iš darbo rinkos ir įstatyme nustatyto pensinio amžiaus; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia, kad valdžios institucijos ir socialiniai partneriai turėtų sukurti ir įgyvendinti dar daugiau priemonių, kurios užtikrintų ir skatintų nenutrūkstamą vyresnio amžiaus dirbančių asmenų užimtumą ir tuo pat metu sumažintų arba visiškai panaikintų amžiaus skirtumą tarp realaus pasitraukimo iš darbo rinkos ir įstatyme nustatyto pensinio amžiaus;

| 26. | mano, kad teisės aktuose nustatyto pensinio amžiaus klausimas yra susijęs su kitais darbo rinkos klausimais, pavyzdžiui, su trumpesne profesine veikla darbo rinkoje dėl vėlyvo patekimo į darbo rinką ir ankstyvo pasitraukimo iš jos, taip pat su tuo, kad reikia parengti profesinės veiklos politiką, kuri padėtų užtikrinti nenutrūkstamą užimtumą ir mokymąsi, su lanksčiu ir laipsnišku išėjimu į pensiją, įtraukių darbo rinkų propagavimu ir su tuo, kad reikia spręsti „darbo sudėtingumo“ klausimą, t. y., kalbant apie ankstyvą pasitraukimą iš darbo rinkos ir išėjimą į pensiją, reikėtų skirti įvairias darbuotojų kategorijas; |
| --- | --- |

26.

mano, kad teisės aktuose nustatyto pensinio amžiaus klausimas yra susijęs su kitais darbo rinkos klausimais, pavyzdžiui, su trumpesne profesine veikla darbo rinkoje dėl vėlyvo patekimo į darbo rinką ir ankstyvo pasitraukimo iš jos, taip pat su tuo, kad reikia parengti profesinės veiklos politiką, kuri padėtų užtikrinti nenutrūkstamą užimtumą ir mokymąsi, su lanksčiu ir laipsnišku išėjimu į pensiją, įtraukių darbo rinkų propagavimu ir su tuo, kad reikia spręsti „darbo sudėtingumo“ klausimą, t. y., kalbant apie ankstyvą pasitraukimą iš darbo rinkos ir išėjimą į pensiją, reikėtų skirti įvairias darbuotojų kategorijas;

| 27. | mano, kad būsimus pensininkus reikėtų tinkamai informuoti, kad jie turėtų visą ir teisingą informaciją apie savo būsimos pensijos dydį pagal atvirojo koordinavimo metodo 11 tikslą; palaiko tolesnes iniciatyvas finansinio švietimo ir raštingumo srityje; |
| --- | --- |

27.

mano, kad būsimus pensininkus reikėtų tinkamai informuoti, kad jie turėtų visą ir teisingą informaciją apie savo būsimos pensijos dydį pagal atvirojo koordinavimo metodo 11 tikslą; palaiko tolesnes iniciatyvas finansinio švietimo ir raštingumo srityje;

| 28. | palankiai vertina bendrą Europos Sąjungos Tarybos Ekonominės politikos komiteto ir Socialinės apsaugos komiteto Europos Sąjungos pensijų sistemų ir joms iškilusių problemų analizę; |
| --- | --- |

28.

palankiai vertina bendrą Europos Sąjungos Tarybos Ekonominės politikos komiteto ir Socialinės apsaugos komiteto Europos Sąjungos pensijų sistemų ir joms iškilusių problemų analizę;

| 29. | pabrėžia, kad reikia laikytis proporcingo požiūrio ir dėmesį tolygiai paskirstyti ekonominiams, finansiniams ir socialiniams pensijų sistemų tikslams; |
| --- | --- |

29.

pabrėžia, kad reikia laikytis proporcingo požiūrio ir dėmesį tolygiai paskirstyti ekonominiams, finansiniams ir socialiniams pensijų sistemų tikslams;

| 30. | mano, kad diskusija dėl pensijų neatsiejama nuo strategijos „Еuropa 2020“, ir pabrėžia, kad mūsų pensijų sistemos bus tvarios ir adekvačios, jeigu turėsime kompleksinę socialinę ir ekonominę viziją ir kartu ekonominės, socialinės ir finansų politikos priemones; |
| --- | --- |

30.

mano, kad diskusija dėl pensijų neatsiejama nuo strategijos „Еuropa 2020“, ir pabrėžia, kad mūsų pensijų sistemos bus tvarios ir adekvačios, jeigu turėsime kompleksinę socialinę ir ekonominę viziją ir kartu ekonominės, socialinės ir finansų politikos priemones;

| 31. | pritaria Europos Komisijos pasiūlytam kompleksiniam požiūriui ir pažymi, kad vietos ir regionų valdžios institucijos pagal atvirąjį koordinavimo metodą yra pasirengusios ir toliau prisidėti prie reformų planų; |
| --- | --- |

31.

pritaria Europos Komisijos pasiūlytam kompleksiniam požiūriui ir pažymi, kad vietos ir regionų valdžios institucijos pagal atvirąjį koordinavimo metodą yra pasirengusios ir toliau prisidėti prie reformų planų;

| 32. | mano, kad atvirasis koordinavimo metodas yra vienas svarbiausių būdų socialiniam vystymuisi Europos Sąjungoje ir valstybėse narėse remti ir iš esmės papildo teisės aktus ir finansinius instrumentus, susijusius su socialinės sanglaudos Europos Sąjungoje stiprinimu, numatytu strategijoje „Еuropa 2020“; |
| --- | --- |

32.

mano, kad atvirasis koordinavimo metodas yra vienas svarbiausių būdų socialiniam vystymuisi Europos Sąjungoje ir valstybėse narėse remti ir iš esmės papildo teisės aktus ir finansinius instrumentus, susijusius su socialinės sanglaudos Europos Sąjungoje stiprinimu, numatytu strategijoje „Еuropa 2020“;

| 33. | pripažįsta, kad diskusijoje dėl adekvačių, tvarių ir saugių Europos pensijų sistemų svarbų vaidmenį atlieka socialiniai partneriai, ir pabrėžia, kad jie, vesdami socialinį dialogą Europos, nacionaliniu, regionų, vietos ir atskirų sektorių lygmeniu, turi skatinti nešališkus sprendimus. |
| --- | --- |

33.

pripažįsta, kad diskusijoje dėl adekvačių, tvarių ir saugių Europos pensijų sistemų svarbų vaidmenį atlieka socialiniai partneriai, ir pabrėžia, kad jie, vesdami socialinį dialogą Europos, nacionaliniu, regionų, vietos ir atskirų sektorių lygmeniu, turi skatinti nešališkus sprendimus.

II.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

| 34. | palankiai vertina Europos Komisijos įsipareigojimą pratęsti darbą, susijusį su žaliąja knyga „Adekvačios, tvarios ir saugios Europos pensijų sistemos“ ir 2011 m. parengti baltąją knygą; |
| --- | --- |

34.

palankiai vertina Europos Komisijos įsipareigojimą pratęsti darbą, susijusį su žaliąja knyga „Adekvačios, tvarios ir saugios Europos pensijų sistemos“ ir 2011 m. parengti baltąją knygą;

| 35. | prašo Komisijos užtikrinti, kad tolesnių veiksmų šioje srityje Europos Komisija imsis atlikusi deramus poveikio vertinimus, kuriuose, be kita ko, būtų įvertintas poveikis vietos ir regionų valdžios institucijoms; |
| --- | --- |

35.

prašo Komisijos užtikrinti, kad tolesnių veiksmų šioje srityje Europos Komisija imsis atlikusi deramus poveikio vertinimus, kuriuose, be kita ko, būtų įvertintas poveikis vietos ir regionų valdžios institucijoms;

| 36. | rekomenduoja Komisijai ir valstybėms narėms, taikant atvirąjį koordinavimo metodą, ES pensijų koordinavimo klausimą laikyti vienu svarbiausių aspektų įgyvendinant pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategiją „Europa 2020“; |
| --- | --- |

36.

rekomenduoja Komisijai ir valstybėms narėms, taikant atvirąjį koordinavimo metodą, ES pensijų koordinavimo klausimą laikyti vienu svarbiausių aspektų įgyvendinant pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategiją „Europa 2020“;

| 37. | ragina Komisiją ir valstybes nares pagal esamas ES lygio politikos koordinavimo sistemas bendradarbiauti kuriant metodiką, valstybėms narėms suteiksiančią galimybę bendrai ir nuosekliai įvertinti pensijų politikos poveikį tvarumui ir adekvatumui; |
| --- | --- |

37.

ragina Komisiją ir valstybes nares pagal esamas ES lygio politikos koordinavimo sistemas bendradarbiauti kuriant metodiką, valstybėms narėms suteiksiančią galimybę bendrai ir nuosekliai įvertinti pensijų politikos poveikį tvarumui ir adekvatumui;

| 38. | rekomenduoja Komisijai ir valstybėms narėms makroekonomikos priežiūrą papildyti socialiniu, taip pat vietos ir regionų matmeniu. Būtina atsižvelgti į tai, kokią įtaką pensijoms ir socialinei pensininkų padėčiai turės biudžetinės priemonės ir reformos, ir į regionų ir vietos valdžios institucijų gebėjimą kompensuoti per išmokas ir socialines paslaugas dėl šių priemonių ir reformų pensininkų ir priešpensinio amžiaus asmenų pajamų sumažėjimą; |
| --- | --- |

38.

rekomenduoja Komisijai ir valstybėms narėms makroekonomikos priežiūrą papildyti socialiniu, taip pat vietos ir regionų matmeniu. Būtina atsižvelgti į tai, kokią įtaką pensijoms ir socialinei pensininkų padėčiai turės biudžetinės priemonės ir reformos, ir į regionų ir vietos valdžios institucijų gebėjimą kompensuoti per išmokas ir socialines paslaugas dėl šių priemonių ir reformų pensininkų ir priešpensinio amžiaus asmenų pajamų sumažėjimą;

| 39. | prašo Komisijos ir valstybių narių nagrinėjant pensijų adekvatumo klausimą atsižvelgti į lyčių aspektą ir nepamiršti, kad, viena vertus, laiko skirtumas tarp vyrų vidutinės gyvenimo trukmės ir įstatyme nustatyto pensinio amžiaus yra mažesnis, bet, kita vertus, dauguma pensininkų yra moterys, kad jos sudaro didžiąją dalį vyresnių pensininkų, kad jos dažniausiai dirba su pertraukomis ir priklauso netipinių darbuotojų grupei ir kad didžioji asmeninių slaugytojų dalis taip pat yra moterys. Šią padėtį apsunkina neseniai praplėstas fiksuotų įmokų modelis; |
| --- | --- |

39.

prašo Komisijos ir valstybių narių nagrinėjant pensijų adekvatumo klausimą atsižvelgti į lyčių aspektą ir nepamiršti, kad, viena vertus, laiko skirtumas tarp vyrų vidutinės gyvenimo trukmės ir įstatyme nustatyto pensinio amžiaus yra mažesnis, bet, kita vertus, dauguma pensininkų yra moterys, kad jos sudaro didžiąją dalį vyresnių pensininkų, kad jos dažniausiai dirba su pertraukomis ir priklauso netipinių darbuotojų grupei ir kad didžioji asmeninių slaugytojų dalis taip pat yra moterys. Šią padėtį apsunkina neseniai praplėstas fiksuotų įmokų modelis;

| 40. | prašo Komisijos ir valstybių narių toliau tobulinti įvairių su pensijomis susijusių sąvokų apibrėžtis, nes jos suteiktų aiškumo diskusijai dėl pensijų ir padėtų aiškiau nubrėžti ribas, skiriančias socialinės apsaugos sistemas nuo privačių sistemų, profesines sistemas nuo individualių ir savanoriškas nuo privalomų; |
| --- | --- |

40.

prašo Komisijos ir valstybių narių toliau tobulinti įvairių su pensijomis susijusių sąvokų apibrėžtis, nes jos suteiktų aiškumo diskusijai dėl pensijų ir padėtų aiškiau nubrėžti ribas, skiriančias socialinės apsaugos sistemas nuo privačių sistemų, profesines sistemas nuo individualių ir savanoriškas nuo privalomų;

| 41. | rekomenduoja Komisijai ir valstybėms narėms keistis informacija apie tai, kokio dydžio pensinės pajamos yra laikomos „adekvačiomis“ skirtingose nacionalinėse pensijų sistemose – tai padėtų apsisaugoti nuo skurdo ir kartu užtikrinti pensininkų perkamąją galią; |
| --- | --- |

41.

rekomenduoja Komisijai ir valstybėms narėms keistis informacija apie tai, kokio dydžio pensinės pajamos yra laikomos „adekvačiomis“ skirtingose nacionalinėse pensijų sistemose – tai padėtų apsisaugoti nuo skurdo ir kartu užtikrinti pensininkų perkamąją galią;

| 42. | prašo Komisijos ir valstybių narių prižiūrėti valstybinio socialinio draudimo ir profesinių pensijų sistemų kokybę, kad pensijos (ir jų socialinės pasekmės) būtų adekvačios, prieinamos, saugios ir tvarios, ir pagalvoti apie galimybę įdiegti lyginamąjį standartą, pavyzdžiui, vadovaujantis atviruoju koordinavimo metodu, siekiant patobulinti pensijų sistemas; |
| --- | --- |

42.

prašo Komisijos ir valstybių narių prižiūrėti valstybinio socialinio draudimo ir profesinių pensijų sistemų kokybę, kad pensijos (ir jų socialinės pasekmės) būtų adekvačios, prieinamos, saugios ir tvarios, ir pagalvoti apie galimybę įdiegti lyginamąjį standartą, pavyzdžiui, vadovaujantis atviruoju koordinavimo metodu, siekiant patobulinti pensijų sistemas;

| 43. | mano, kad ES turėtų sukurti gerosios praktikos kodeksą, skirtą fiksuotų įmokų modeliams kurti ir valdyti; |
| --- | --- |

43.

mano, kad ES turėtų sukurti gerosios praktikos kodeksą, skirtą fiksuotų įmokų modeliams kurti ir valdyti;

| 44. | kviečia Komisiją ir valstybes nares išplėsti ir patobulinti savo statistikos sistemą ir analitinius instrumentus, nes tai padėtų joms tiksliau įvertinti, kokią įtaką pensijų politika turės pensinių pajamų adekvatumui ir tvarumui; |
| --- | --- |

44.

kviečia Komisiją ir valstybes nares išplėsti ir patobulinti savo statistikos sistemą ir analitinius instrumentus, nes tai padėtų joms tiksliau įvertinti, kokią įtaką pensijų politika turės pensinių pajamų adekvatumui ir tvarumui;

| 45. | prašo Komisijos parengti metodiką, pagal kurią būtų vertinama, kokią realią įtaką pensijų politika daro tvarumo ir adekvatumo pusiausvyrai. Šiuo tikslu Socialinės apsaugos komitetas turi bendradarbiauti su Ekonominės politikos komitetu ir parengti dabartinių makroekonomikos metodų, kaip vertinti būsimas pensines išlaidas, ir mikroekonomikos metodų, pagrįstų adekvatumo rezultatų mikrosimuliacijomis, derinį; |
| --- | --- |

45.

prašo Komisijos parengti metodiką, pagal kurią būtų vertinama, kokią realią įtaką pensijų politika daro tvarumo ir adekvatumo pusiausvyrai. Šiuo tikslu Socialinės apsaugos komitetas turi bendradarbiauti su Ekonominės politikos komitetu ir parengti dabartinių makroekonomikos metodų, kaip vertinti būsimas pensines išlaidas, ir mikroekonomikos metodų, pagrįstų adekvatumo rezultatų mikrosimuliacijomis, derinį;

| 46. | prašo Komisijos įvertinti, ar šioje srityje nereikalingas sustiprintas atvirasis koordinavimas, siekiant užtikrinti laisvą asmenų judėjimą ir padidinti pensijų sistemų tvarumą. |
| --- | --- |

46.

prašo Komisijos įvertinti, ar šioje srityje nereikalingas sustiprintas atvirasis koordinavimas, siekiant užtikrinti laisvą asmenų judėjimą ir padidinti pensijų sistemų tvarumą.

2011 m. sausio 28 d., Briuselis

Regionų komiteto pirmininkė

Mercedes BRESSO

---

III Parengiamieji aktai

Regionų komitetas

88-oji plenarinė sesija, 2011 m. sausio 27, 28 d.

| 2.4.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 104/44 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 104/44

---

Regionų komiteto nuomonė „Iš dalies pakeistas pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1290/2005 ir (EB) Nr. 1234/2007 dėl maisto skirstymo labiausiai nepasiturintiems Sąjungos asmenims“

2011/C 104/10

REGIONŲ KOMITETAS

| — | apgailestauja, kad naujos maisto produktų skirstymo labiausiai nepasiturintiems asmenims programos negalima pradėti įgyvendinti anksčiau, |
| --- | --- |

—

apgailestauja, kad naujos maisto produktų skirstymo labiausiai nepasiturintiems asmenims programos negalima pradėti įgyvendinti anksčiau,

| — | mano, kad ekonomikos krizės sukelta neaiški ekonominė padėtis ir daugelyje valstybių narių, ypač labiausiai nuo struktūrinių pokyčių nukentėjusiuose regionuose, blogėjantys užimtumo rodikliai reikalauja skubių ES institucijų sprendimų, kurie užtikrintų, kad maisto produktų skirstymas ir jo išteklius reglamentuojanti teisinė bazė atitiktų dabartinius poreikius, |
| --- | --- |

—

mano, kad ekonomikos krizės sukelta neaiški ekonominė padėtis ir daugelyje valstybių narių, ypač labiausiai nuo struktūrinių pokyčių nukentėjusiuose regionuose, blogėjantys užimtumo rodikliai reikalauja skubių ES institucijų sprendimų, kurie užtikrintų, kad maisto produktų skirstymas ir jo išteklius reglamentuojanti teisinė bazė atitiktų dabartinius poreikius,

| — | mano, kad labiausiai nepasiturintiems asmenims teikiama pagalba maisto produktais turėtų ir toliau priklausyti Bendros žemės ūkio politikos sričiai ir padėti įgyvendinti BŽŪP tikslus, susijusius žmonių apsirūpinimo maistu saugumo užtikrinimu, |
| --- | --- |

—

mano, kad labiausiai nepasiturintiems asmenims teikiama pagalba maisto produktais turėtų ir toliau priklausyti Bendros žemės ūkio politikos sričiai ir padėti įgyvendinti BŽŪP tikslus, susijusius žmonių apsirūpinimo maistu saugumo užtikrinimu,

| — | mano, kad svarbu užtikrinti, kad Bendrijos finansinis įnašas finansuojant pagalbą maisto produktais išliktų didelis, kadangi tai yra Bendrijos socialinių ir regioninių skirtumų lyginimo politika, tiesiogiai taikoma ES piliečiams, |
| --- | --- |

—

mano, kad svarbu užtikrinti, kad Bendrijos finansinis įnašas finansuojant pagalbą maisto produktais išliktų didelis, kadangi tai yra Bendrijos socialinių ir regioninių skirtumų lyginimo politika, tiesiogiai taikoma ES piliečiams,

| — | pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos ir trečiojo sektoriaus organizacijos atlieka svarbų vaidmenį užtikrindamos, kad pagalba galėtų pasinaudoti tie asmenys, kuriems ji reikalinga, organizuodamos praktinius pagalbos skirstymo aspektus ir skleisdamos informaciją apie ją. |
| --- | --- |

—

pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos ir trečiojo sektoriaus organizacijos atlieka svarbų vaidmenį užtikrindamos, kad pagalba galėtų pasinaudoti tie asmenys, kuriems ji reikalinga, organizuodamos praktinius pagalbos skirstymo aspektus ir skleisdamos informaciją apie ją.

| Pranešėjas | : | Ossi Martikainen (FI/LDAE), Lapinlahti savivaldybės tarybos pirmininkas |
| --- | --- | --- |
| Pamatinis dokumentas | : | Iš dalies pakeistas pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1290/2005 ir (EB) Nr. 1234/2007 dėl maisto skirstymo labiausiai nepasiturintiems Sąjungos asmenims
  COM(2010) 486 galutinis |

Pranešėjas

:

Ossi Martikainen (FI/LDAE), Lapinlahti savivaldybės tarybos pirmininkas

Pamatinis dokumentas

:

Iš dalies pakeistas pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1290/2005 ir (EB) Nr. 1234/2007 dėl maisto skirstymo labiausiai nepasiturintiems Sąjungos asmenims

COM(2010) 486 galutinis

I.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | apgailestauja, kad naujos maisto produktų skirstymo labiausiai nepasiturintiems asmenims programos negalima pradėti įgyvendinti anksčiau; |
| --- | --- |

1.

apgailestauja, kad naujos maisto produktų skirstymo labiausiai nepasiturintiems asmenims programos negalima pradėti įgyvendinti anksčiau;

| 2. | norėtų atkreipti ES institucijų dėmesį į išvadas, kurias RK išdėstė savo ankstesnėse nuomonėse dėl BŽŪP ateities po 2013 m. (CdR 127/2010), dėl socialinės atskirties ir skurdo (CdR 57/2008) ir dėl sveikatos priežiūros skirtumų Europos Sąjungoje (CdR 47/2010); |
| --- | --- |

2.

norėtų atkreipti ES institucijų dėmesį į išvadas, kurias RK išdėstė savo ankstesnėse nuomonėse dėl BŽŪP ateities po 2013 m. (CdR 127/2010), dėl socialinės atskirties ir skurdo (CdR 57/2008) ir dėl sveikatos priežiūros skirtumų Europos Sąjungoje (CdR 47/2010);

| 3. | mano, kad maisto produktų prieinamumas ir tinkama, įvairi mityba yra pagrindinės teisės, kurios privalo būti garantuotos visiems žmonėms, nepaisant jų socialinės padėties; |
| --- | --- |

3.

mano, kad maisto produktų prieinamumas ir tinkama, įvairi mityba yra pagrindinės teisės, kurios privalo būti garantuotos visiems žmonėms, nepaisant jų socialinės padėties;

| 4. | nurodo, kad, pavyzdžiui, nedarbas, socialinė atskirtis, mažos pajamos, atskirtis dėl sveikatos problemų ir pan. gali sudaryti tokias sąlygas, kuriomis žmonės neturi galimybių pakankamai įvairiai ir sveikai maitintis. Šį klausimą, kartu su Lisabonos sutarties 168 straipsniu (sveikatos apsaugos užtikrinimas įgyvendinant visas Sąjungos veiklos kryptis) būtina rimtai apsvarstyti planuojant būsimą ES pagalbą maisto produktais. Be to, privaloma užtikrinti, kad pagal šią programą platinama pagalba būtų aukštos kokybės; |
| --- | --- |

4.

nurodo, kad, pavyzdžiui, nedarbas, socialinė atskirtis, mažos pajamos, atskirtis dėl sveikatos problemų ir pan. gali sudaryti tokias sąlygas, kuriomis žmonės neturi galimybių pakankamai įvairiai ir sveikai maitintis. Šį klausimą, kartu su Lisabonos sutarties 168 straipsniu (sveikatos apsaugos užtikrinimas įgyvendinant visas Sąjungos veiklos kryptis) būtina rimtai apsvarstyti planuojant būsimą ES pagalbą maisto produktais. Be to, privaloma užtikrinti, kad pagal šią programą platinama pagalba būtų aukštos kokybės;

| 5. | pažymi, kad 2008 m. maisto produktų skirstymo programa pasinaudojo daugiau kaip 13 milijonų žmonių, ir mano, kad ir ateityje ši programa tebebus vienas iš pagrindinių labiausiai nuskurdusių žmonių esminės apsaugos elementų; |
| --- | --- |

5.

pažymi, kad 2008 m. maisto produktų skirstymo programa pasinaudojo daugiau kaip 13 milijonų žmonių, ir mano, kad ir ateityje ši programa tebebus vienas iš pagrindinių labiausiai nuskurdusių žmonių esminės apsaugos elementų;

| 6. | mano, kad ekonomikos krizės sukelta neaiški ekonominė padėtis ir daugelyje valstybių narių, ypač labiausiai nuo struktūrinių pokyčių nukentėjusiuose regionuose, blogėjantys užimtumo rodikliai reikalauja skubių ES institucijų sprendimų, kurie užtikrintų, kad maisto produktų skirstymas ir jo išteklius reglamentuojanti teisinė bazė atitiktų dabartinius poreikius; |
| --- | --- |

6.

mano, kad ekonomikos krizės sukelta neaiški ekonominė padėtis ir daugelyje valstybių narių, ypač labiausiai nuo struktūrinių pokyčių nukentėjusiuose regionuose, blogėjantys užimtumo rodikliai reikalauja skubių ES institucijų sprendimų, kurie užtikrintų, kad maisto produktų skirstymas ir jo išteklius reglamentuojanti teisinė bazė atitiktų dabartinius poreikius;

| 7. | mano, kad priemonės, kuriomis prasidėjus ekonomikos krizei siekiama užtikrinti viešųjų finansų pusiausvyrą valstybėse narėse ir jų vietovių bei regionų ekonomikoje, yra labai svarbios. Vis dėlto kai kuriais atvejais jos gali sukelti dar didesnį socialinį nesaugumą labiausiai nepasiturintiems žmonėms, o kartu padidinti poreikį teikti pagalbą maisto produktais. Todėl reikia toliau plėtoti šią socialinės sanglaudos priemonę ir stengtis pagerinti jos veiksmingumą, padaryti ją žinomesnę ir priimtinesnę; |
| --- | --- |

7.

mano, kad priemonės, kuriomis prasidėjus ekonomikos krizei siekiama užtikrinti viešųjų finansų pusiausvyrą valstybėse narėse ir jų vietovių bei regionų ekonomikoje, yra labai svarbios. Vis dėlto kai kuriais atvejais jos gali sukelti dar didesnį socialinį nesaugumą labiausiai nepasiturintiems žmonėms, o kartu padidinti poreikį teikti pagalbą maisto produktais. Todėl reikia toliau plėtoti šią socialinės sanglaudos priemonę ir stengtis pagerinti jos veiksmingumą, padaryti ją žinomesnę ir priimtinesnę;

| 8. | mano, kad labiausiai nepasiturintiems asmenims teikiama pagalba maisto produktais turėtų ir toliau priklausyti Bendros žemės ūkio politikos sričiai ir padėti įgyvendinti BŽŪP tikslus, susijusius žmonių apsirūpinimo maistu saugumo užtikrinimu; |
| --- | --- |

8.

mano, kad labiausiai nepasiturintiems asmenims teikiama pagalba maisto produktais turėtų ir toliau priklausyti Bendros žemės ūkio politikos sričiai ir padėti įgyvendinti BŽŪP tikslus, susijusius žmonių apsirūpinimo maistu saugumo užtikrinimu;

| 9. | laikosi nuomonės, kad kelete valstybių narių maisto produktų pagalbos skirstymas tampa vis svarbesnis, nes dėl neramumų žemės ūkio rinkose didėja maisto produktų vartotojų kainos, gamybos sąnaudos ir platinimo kanalų koncentracija. Nustatant maisto produktų kainas vis didesnę įtaką daro prekyba ir platinimas – tai atspindi grėsmingai mažėjančios ūkininkų pajamos ir vartotojų mokamos didesnės kainos; |
| --- | --- |

9.

laikosi nuomonės, kad kelete valstybių narių maisto produktų pagalbos skirstymas tampa vis svarbesnis, nes dėl neramumų žemės ūkio rinkose didėja maisto produktų vartotojų kainos, gamybos sąnaudos ir platinimo kanalų koncentracija. Nustatant maisto produktų kainas vis didesnę įtaką daro prekyba ir platinimas – tai atspindi grėsmingai mažėjančios ūkininkų pajamos ir vartotojų mokamos didesnės kainos;

| 10. | mano, kad peržiūrint Bendrą žemės ūkio politiką turėtų būti taikomas nuoseklus ir ilgalaikis požiūris siekiant užtikrinti, kad keičiama politika nesukeltų pernelyg greitų struktūrinių pokyčių ir ypač nesudarytų tokios padėties, kai smulkūs ūkiai yra priversti bankrutuoti, o juos valdę ūkininkai iš maisto produktų gamintojų tampa potencialiais pagalbos maisto produktais gavėjais; |
| --- | --- |

10.

mano, kad peržiūrint Bendrą žemės ūkio politiką turėtų būti taikomas nuoseklus ir ilgalaikis požiūris siekiant užtikrinti, kad keičiama politika nesukeltų pernelyg greitų struktūrinių pokyčių ir ypač nesudarytų tokios padėties, kai smulkūs ūkiai yra priversti bankrutuoti, o juos valdę ūkininkai iš maisto produktų gamintojų tampa potencialiais pagalbos maisto produktais gavėjais;

| 11. | mano, kad pagalba maisto produktais gali padėti sušvelninti žemės ūkio produktų rinkų sutrikimus ir net išlyginti kainų svyravimus. Pagalba maisto produktais turi būti vertinama kaip visumos, apimančios Bendrą žemės ūkio politiką ir rinkos politiką, elementas. Vis dėlto ji neturi būti laikoma paprasčiausia, su intervencine sistema susijusia priemone. Pagalbos labiausiai nepasiturintiems asmenims poreikis nepriklauso nuo intervencinės sistemos ateities. RK pritaria iš dalies pakeisto reglamento nuostatai vis dažniau maisto produktų įsigyti rinkoje, o ne tik juos imti iš intervencinių atsargų, ir daugiau nebetaikyti apribojimo, kad maisto produktai rinkoje perkami tik tada, kai jų laikinai neturima intervencinėse atsargose; |
| --- | --- |

11.

mano, kad pagalba maisto produktais gali padėti sušvelninti žemės ūkio produktų rinkų sutrikimus ir net išlyginti kainų svyravimus. Pagalba maisto produktais turi būti vertinama kaip visumos, apimančios Bendrą žemės ūkio politiką ir rinkos politiką, elementas. Vis dėlto ji neturi būti laikoma paprasčiausia, su intervencine sistema susijusia priemone. Pagalbos labiausiai nepasiturintiems asmenims poreikis nepriklauso nuo intervencinės sistemos ateities. RK pritaria iš dalies pakeisto reglamento nuostatai vis dažniau maisto produktų įsigyti rinkoje, o ne tik juos imti iš intervencinių atsargų, ir daugiau nebetaikyti apribojimo, kad maisto produktai rinkoje perkami tik tada, kai jų laikinai neturima intervencinėse atsargose;

| 12. | mano, kad pagal pagalbos programą teikiamų maisto produktų įvairovės užtikrinimas bus didelis ateinančiųjų metų uždavinys: teikiamų maisto produktų asortimentas turėtų apimti visas ES gaminamų pagrindinių maisto produktų kategorijas; |
| --- | --- |

12.

mano, kad pagal pagalbos programą teikiamų maisto produktų įvairovės užtikrinimas bus didelis ateinančiųjų metų uždavinys: teikiamų maisto produktų asortimentas turėtų apimti visas ES gaminamų pagrindinių maisto produktų kategorijas;

| 13. | taip pat pabrėžia, kad dėl klimato ir aplinkos apsaugos priežasčių teikiant pagalbą maisto produktais svarbi vieta tenka vietinėms maisto grandinėms. Visus etapus – nuo gamybos iki platinimo – apimanti grandinė turėtų būti kiek įmanoma trumpesnė ir veiksmingai organizuojama; |
| --- | --- |

13.

taip pat pabrėžia, kad dėl klimato ir aplinkos apsaugos priežasčių teikiant pagalbą maisto produktais svarbi vieta tenka vietinėms maisto grandinėms. Visus etapus – nuo gamybos iki platinimo – apimanti grandinė turėtų būti kiek įmanoma trumpesnė ir veiksmingai organizuojama;

| 14. | laikosi nuomonės, kad tais atvejais, kai atrenkant maisto produktus, kurie bus teikiami pagal pagalbos programą, atsižvelgiama į vietinę ir regioninę mitybos kultūrą, gaunama pagalba tampa prasmingesnė ir priimtinesnė; |
| --- | --- |

14.

laikosi nuomonės, kad tais atvejais, kai atrenkant maisto produktus, kurie bus teikiami pagal pagalbos programą, atsižvelgiama į vietinę ir regioninę mitybos kultūrą, gaunama pagalba tampa prasmingesnė ir priimtinesnė;

| 15. | mano, kad glaudesnis būsimas vietos ir regionų valdžios institucijų, regioninių gamintojų ir pagalbos tiekimo organizacijų bendradarbiavimas organizuojant pagalbą maisto produktais galėtų padidinti šios priemonės veiksmingumą, padaryti ją priimtinesnę ir padėti pasiekti tinkamo pagalbos paskirstymo tikslą; |
| --- | --- |

15.

mano, kad glaudesnis būsimas vietos ir regionų valdžios institucijų, regioninių gamintojų ir pagalbos tiekimo organizacijų bendradarbiavimas organizuojant pagalbą maisto produktais galėtų padidinti šios priemonės veiksmingumą, padaryti ją priimtinesnę ir padėti pasiekti tinkamo pagalbos paskirstymo tikslą;

| 16. | pritaria nuostatai, kad pagal pagalbos programą platinimų maisto produktų atranka tebebus valstybių narių užduotis, o trečiasis sektorius ir toliau atliks svarbų vaidmenį ją skirstant; |
| --- | --- |

16.

pritaria nuostatai, kad pagal pagalbos programą platinimų maisto produktų atranka tebebus valstybių narių užduotis, o trečiasis sektorius ir toliau atliks svarbų vaidmenį ją skirstant;

| 17. | ragina organizuojant pagalbą vietos lygmeniu vengti nereikalingos biurokratijos ir iki minimalaus lygio sumažinti administracines išlaidas; |
| --- | --- |

17.

ragina organizuojant pagalbą vietos lygmeniu vengti nereikalingos biurokratijos ir iki minimalaus lygio sumažinti administracines išlaidas;

| 18. | ragina vietos ir regionų valdžios institucijas suderinti jų kompetencijai priklausančias nacionalinės socialinės politikos priemones su ES pagalbos maisto produktais programa, kad pagalba būtų skiriama sąžiningai tiems, kuriems jos reikia, ir kad ji nuosekliai papildytų bendrą labiausiai nepasiturinčių asmenų pragyvenimo šaltinį. |
| --- | --- |

18.

ragina vietos ir regionų valdžios institucijas suderinti jų kompetencijai priklausančias nacionalinės socialinės politikos priemones su ES pagalbos maisto produktais programa, kad pagalba būtų skiriama sąžiningai tiems, kuriems jos reikia, ir kad ji nuosekliai papildytų bendrą labiausiai nepasiturinčių asmenų pragyvenimo šaltinį.

Remdamasis artumo ir subsidiarumo principais, Regionų komitetas

| 19. | mano, kad svarbu užtikrinti, kad Bendrijos finansinis įnašas finansuojant pagalbą maisto produktais išliktų didelis, kadangi tai yra Bendrijos socialinių ir regioninių skirtumų lyginimo politika, tiesiogiai taikoma ES piliečiams; |
| --- | --- |

19.

mano, kad svarbu užtikrinti, kad Bendrijos finansinis įnašas finansuojant pagalbą maisto produktais išliktų didelis, kadangi tai yra Bendrijos socialinių ir regioninių skirtumų lyginimo politika, tiesiogiai taikoma ES piliečiams;

| 20. | laikosi nuomonės, kad pagalbos maisto produktais srityje būtina išplėsti Komisijos įgaliojimus, pavyzdžiui, susijusius su viešųjų pirkimų konkursų skelbimo tvarka ir, apskritai, su išteklių skirstymu, įgyvendinimo, stebėsenos ir kontrolės sistemomis, nepaisant to, kad bus pereita nuo finansavimo išskirtinai iš ES biudžeto prie bendro finansavimo. Įgaliojimų supaprastinimo tikslas turi būti skaidrumas, veiksmingumas ir didesnis produktyvumas; |
| --- | --- |

20.

laikosi nuomonės, kad pagalbos maisto produktais srityje būtina išplėsti Komisijos įgaliojimus, pavyzdžiui, susijusius su viešųjų pirkimų konkursų skelbimo tvarka ir, apskritai, su išteklių skirstymu, įgyvendinimo, stebėsenos ir kontrolės sistemomis, nepaisant to, kad bus pereita nuo finansavimo išskirtinai iš ES biudžeto prie bendro finansavimo. Įgaliojimų supaprastinimo tikslas turi būti skaidrumas, veiksmingumas ir didesnis produktyvumas;

| 21. | sutinka, kad regionuose, gaunančiuose finansavimą iš Sanglaudos fondo, Bendrijos finansinis įnašas, skiriamas pagalbos maisto produktais sąnaudoms padengti, gali būti didesnis nei kituose regionuose. Vis dėlto neturėtų būti leista, kad finansavimo šaltinių skirtumas tarp regionų taptų pernelyg didelis, nes tai yra Bendrijos iniciatyva, tiesiogiai taikoma piliečiams, ir būtent jie vertina jos teisėtumą ir priimtinumą. Socialiniai skirtumai gali būti dideli net ir turtinguose regionuose; |
| --- | --- |

21.

sutinka, kad regionuose, gaunančiuose finansavimą iš Sanglaudos fondo, Bendrijos finansinis įnašas, skiriamas pagalbos maisto produktais sąnaudoms padengti, gali būti didesnis nei kituose regionuose. Vis dėlto neturėtų būti leista, kad finansavimo šaltinių skirtumas tarp regionų taptų pernelyg didelis, nes tai yra Bendrijos iniciatyva, tiesiogiai taikoma piliečiams, ir būtent jie vertina jos teisėtumą ir priimtinumą. Socialiniai skirtumai gali būti dideli net ir turtinguose regionuose;

| 22. | ragina Komisiją nuolat vertinti, ar programavimo laikotarpiui nustatyta 500 mln. eurų metinė finansavimo viršutinė riba yra pakankama atsižvelgiant į tai, kad ekonomikos krizė gali padidinti spaudimą mažinti viešąsias išlaidas, o dėl ekonomikos nestabilumo daugelyje šalių didėja nedarbo lygis; |
| --- | --- |

22.

ragina Komisiją nuolat vertinti, ar programavimo laikotarpiui nustatyta 500 mln. eurų metinė finansavimo viršutinė riba yra pakankama atsižvelgiant į tai, kad ekonomikos krizė gali padidinti spaudimą mažinti viešąsias išlaidas, o dėl ekonomikos nestabilumo daugelyje šalių didėja nedarbo lygis;

| 23. | ragina Komisiją ir visus suinteresuotuosius subjektus stebėti, kaip iš dalies pakeistame reglamente nustatytos programai skiriamo ES finansinio įnašo ribos veikia norą naudotis pagalba ir kokios galimos jų pasekmės labiausiai nepasiturinčių asmenų gerovei; |
| --- | --- |

23.

ragina Komisiją ir visus suinteresuotuosius subjektus stebėti, kaip iš dalies pakeistame reglamente nustatytos programai skiriamo ES finansinio įnašo ribos veikia norą naudotis pagalba ir kokios galimos jų pasekmės labiausiai nepasiturinčių asmenų gerovei;

| 24. | mano, kad dalyvavimas ES pagalbos maisto produktais gavimo ir skirstymo programoje ir toliau turi būti grindžiamas savanoriška valstybių narių nuožiūra ir jų noru dalyvauti programoje; |
| --- | --- |

24.

mano, kad dalyvavimas ES pagalbos maisto produktais gavimo ir skirstymo programoje ir toliau turi būti grindžiamas savanoriška valstybių narių nuožiūra ir jų noru dalyvauti programoje;

| 25. | pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos ir trečiojo sektoriaus organizacijos atlieka svarbų vaidmenį užtikrindamos, kad pagalba galėtų pasinaudoti tie asmenys, kuriems ji reikalinga, organizuodamos praktinius pagalbos skirstymo aspektus ir skleisdamos informaciją apie ją. |
| --- | --- |

25.

pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos ir trečiojo sektoriaus organizacijos atlieka svarbų vaidmenį užtikrindamos, kad pagalba galėtų pasinaudoti tie asmenys, kuriems ji reikalinga, organizuodamos praktinius pagalbos skirstymo aspektus ir skleisdamos informaciją apie ją.

2011 m. sausio 27 d., Briuselis

Regionų komiteto pirmininkė

Mercedes BRESSO

---

| 2.4.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 104/47 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 104/47

---

Regionų komiteto nuomonė „Integruotos jūrų politikos vystymas ir jūrų pažinimas 2020 m.“

2011/C 104/11

REGIONŲ KOMITETAS

| — | primygtinai reikalauja, kad iki dabartinės finansinės perspektyvos laikotarpio pabaigos 2013 m. tolesniam ES integruotos jūrų politikos vystymui būtų skiriamas pakankamas finansavimas. Komitetas taip pat mano, kad per kitą, 2014 m. prasidėsiantį biudžeto laikotarpį integruotos jūrų politikos vystymui ir tolesniam stiprinimui reikia skirti konkretų ir adekvatų finansavimą, ir ragina visus už ES biudžeto sudarymą atsakingus asmenis skirti pakankamai dėmesio šiai būtinybei. Tai labai svarbu norint pasiekti užsibrėžtus tikslus ir užtikrinti, kad iki šiol padaryta pažanga ir investicijos nenueitų veltui, |
| --- | --- |

—

primygtinai reikalauja, kad iki dabartinės finansinės perspektyvos laikotarpio pabaigos 2013 m. tolesniam ES integruotos jūrų politikos vystymui būtų skiriamas pakankamas finansavimas. Komitetas taip pat mano, kad per kitą, 2014 m. prasidėsiantį biudžeto laikotarpį integruotos jūrų politikos vystymui ir tolesniam stiprinimui reikia skirti konkretų ir adekvatų finansavimą, ir ragina visus už ES biudžeto sudarymą atsakingus asmenis skirti pakankamai dėmesio šiai būtinybei. Tai labai svarbu norint pasiekti užsibrėžtus tikslus ir užtikrinti, kad iki šiol padaryta pažanga ir investicijos nenueitų veltui,

| — | primygtinai reikalauja daugiau dėmesio skirti tvaraus ekonomikos augimo, užimtumo ir naujovių diegimo prioritetui. Kadangi Europa vis dar stengiasi išbristi iš pačios didžiausios šio laikmečio ekonomikos krizės, be abejonės, reikia skirti daugiau dėmesio šiam tikslui pasiekti skirtoms priemonėms. Be to, jos galėtų labai prisidėti prie programos „Europa 2020“ tikslų įgyvendinimo, |
| --- | --- |

—

primygtinai reikalauja daugiau dėmesio skirti tvaraus ekonomikos augimo, užimtumo ir naujovių diegimo prioritetui. Kadangi Europa vis dar stengiasi išbristi iš pačios didžiausios šio laikmečio ekonomikos krizės, be abejonės, reikia skirti daugiau dėmesio šiam tikslui pasiekti skirtoms priemonėms. Be to, jos galėtų labai prisidėti prie programos „Europa 2020“ tikslų įgyvendinimo,

| — | atkreipia dėmesį į tai, kad ir po 2014 m. Europa turės ir toliau skirti finansavimą integruotai Europos jūrų politikai siekiant užtikrinti jos tęstinumą ir veiksmingumą, atsižvelgiant į diskusijas dėl daugiametės finansinės programos po 2013 m. Galimas pavyzdys yra pakrančių fondas, dėl kurio Regionų komitetas ir Europos Parlamentas jau diskutavo, |
| --- | --- |

—

atkreipia dėmesį į tai, kad ir po 2014 m. Europa turės ir toliau skirti finansavimą integruotai Europos jūrų politikai siekiant užtikrinti jos tęstinumą ir veiksmingumą, atsižvelgiant į diskusijas dėl daugiametės finansinės programos po 2013 m. Galimas pavyzdys yra pakrančių fondas, dėl kurio Regionų komitetas ir Europos Parlamentas jau diskutavo,

| — | rengiant ir įgyvendinant priemones, skirtas visais lygmenimis pagerinti viešojo valdymo institucijų sprendimų priėmimo kokybę, prašo konsultuotis su vietos ir regionų valdžios institucijomis. RK jau rekomendavo šioje srityje taikyti daugiapakopį valdymą ir remtis subsidiarumo principu; taip pat prašo ES nepriklausančių valstybių aktyviau dalyvauti ir bendradarbiauti jūrų pažinimo srityje. Jau plačiai pripažinta, kad svarbu gerinti koordinavimą su partneriais dėl kitų jūrų politikos aspektų, o bendrų veiksmų nauda šioje srityje yra pakankamai akivaizdi. |
| --- | --- |

—

rengiant ir įgyvendinant priemones, skirtas visais lygmenimis pagerinti viešojo valdymo institucijų sprendimų priėmimo kokybę, prašo konsultuotis su vietos ir regionų valdžios institucijomis. RK jau rekomendavo šioje srityje taikyti daugiapakopį valdymą ir remtis subsidiarumo principu; taip pat prašo ES nepriklausančių valstybių aktyviau dalyvauti ir bendradarbiauti jūrų pažinimo srityje. Jau plačiai pripažinta, kad svarbu gerinti koordinavimą su partneriais dėl kitų jūrų politikos aspektų, o bendrų veiksmų nauda šioje srityje yra pakankamai akivaizdi.

| Pranešėjas | : | Noel Formosa (MT/ELP), San Lorenco meras, Gozas (Sindku, San Lorencas, Gozas) |
| --- | --- | --- |
| Pamatiniai dokumentai | : | Komisijos pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo sukuriama integruotos jūrų politikos tolesnio vystymo paramos programa
  COM(2010) 494 galutinis
  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui ir Tarybai „Žinios apie jūrą 2020 m. Jūrų duomenys ir stebėjimas pažangaus ir tvaraus augimo labui“
  COM(2010) 461 galutinis |

Pranešėjas

:

Noel Formosa (MT/ELP), San Lorenco meras, Gozas (Sindku, San Lorencas, Gozas)

Pamatiniai dokumentai

:

Komisijos pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo sukuriama integruotos jūrų politikos tolesnio vystymo paramos programa

COM(2010) 494 galutinis

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui ir Tarybai „Žinios apie jūrą 2020 m. Jūrų duomenys ir stebėjimas pažangaus ir tvaraus augimo labui“

COM(2010) 461 galutinis

I.   BENDROSIOS PASTABOS

REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | primygtinai reikalauja, kad iki dabartinės finansinės perspektyvos laikotarpio pabaigos 2013 m. tolesniam ES integruotos jūrų politikos vystymui būtų skiriamas pakankamas finansavimas. Komitetas taip pat mano, kad per kitą, 2014 m. prasidėsiantį biudžeto laikotarpį integruotos jūrų politikos vystymui ir tolesniam stiprinimui reikia skirti konkretų ir adekvatų finansavimą, ir ragina visus už ES biudžeto sudarymą atsakingus asmenis skirti pakankamai dėmesio šiai būtinybei. Tai labai svarbu norint pasiekti užsibrėžtus tikslus ir užtikrinti, kad iki šiol padaryta pažanga ir investicijos nenueitų veltui; |
| --- | --- |

1.

primygtinai reikalauja, kad iki dabartinės finansinės perspektyvos laikotarpio pabaigos 2013 m. tolesniam ES integruotos jūrų politikos vystymui būtų skiriamas pakankamas finansavimas. Komitetas taip pat mano, kad per kitą, 2014 m. prasidėsiantį biudžeto laikotarpį integruotos jūrų politikos vystymui ir tolesniam stiprinimui reikia skirti konkretų ir adekvatų finansavimą, ir ragina visus už ES biudžeto sudarymą atsakingus asmenis skirti pakankamai dėmesio šiai būtinybei. Tai labai svarbu norint pasiekti užsibrėžtus tikslus ir užtikrinti, kad iki šiol padaryta pažanga ir investicijos nenueitų veltui;

| 2. | pabrėžia, kad labai svarbu užtikrinti integruotos jūrų politikos sėkmę, nes priešingu atveju pasekmės būtų katastrofiškos tiek aplinkos, tiek ekonomikos ir socialiniu požiūriais. Europos regionų, kurių klestėjimas priklauso nuo jūros, yra pernelyg daug, kad juos būtų galima palikti likimo valiai; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad labai svarbu užtikrinti integruotos jūrų politikos sėkmę, nes priešingu atveju pasekmės būtų katastrofiškos tiek aplinkos, tiek ekonomikos ir socialiniu požiūriais. Europos regionų, kurių klestėjimas priklauso nuo jūros, yra pernelyg daug, kad juos būtų galima palikti likimo valiai;

| 3. | palankiai vertina Europos Komisijos ketinimą 2011–2013 m. tolesniam integruotos ES jūrų politikos formavimui ir įgyvendinimui skirti 50 mln. eurų ir taip remti tolesnę Europos jūrų politikos pažangą, visų pirma „mėlynąjį augimą“ – tausų mūsų jūrų, vandenynų ir pakrančių naudojimą, jūrų aplinkos apsaugą ir užimtumo jūrų sektoriuose skatinimą; |
| --- | --- |

3.

palankiai vertina Europos Komisijos ketinimą 2011–2013 m. tolesniam integruotos ES jūrų politikos formavimui ir įgyvendinimui skirti 50 mln. eurų ir taip remti tolesnę Europos jūrų politikos pažangą, visų pirma „mėlynąjį augimą“ – tausų mūsų jūrų, vandenynų ir pakrančių naudojimą, jūrų aplinkos apsaugą ir užimtumo jūrų sektoriuose skatinimą;

| 4. | primygtinai reikalauja daugiau dėmesio skirti tvaraus ekonomikos augimo, užimtumo ir naujovių diegimo prioritetui. Kadangi Europa vis dar stengiasi išbristi iš pačios didžiausios šio laikmečio ekonomikos krizės, be abejonės, reikia skirti daugiau dėmesio šiam tikslui pasiekti skirtoms priemonėms. Be to, jos galėtų labai prisidėti prie programos „Europa 2020“ tikslų įgyvendinimo; |
| --- | --- |

4.

primygtinai reikalauja daugiau dėmesio skirti tvaraus ekonomikos augimo, užimtumo ir naujovių diegimo prioritetui. Kadangi Europa vis dar stengiasi išbristi iš pačios didžiausios šio laikmečio ekonomikos krizės, be abejonės, reikia skirti daugiau dėmesio šiam tikslui pasiekti skirtoms priemonėms. Be to, jos galėtų labai prisidėti prie programos „Europa 2020“ tikslų įgyvendinimo;

| 5. | palankiai vertina Europos Komisijos ketinimą paramos programa prisidėti prie strategijų, pritaikytų prie kiekvieno jūros regiono poreikių, įgyvendinimo. Tikslingai naudojant lėšas, regioninės jūrų strategijos suteikia galimybę surasti konkrečius būdingų regioninių problemų sprendimus; |
| --- | --- |

5.

palankiai vertina Europos Komisijos ketinimą paramos programa prisidėti prie strategijų, pritaikytų prie kiekvieno jūros regiono poreikių, įgyvendinimo. Tikslingai naudojant lėšas, regioninės jūrų strategijos suteikia galimybę surasti konkrečius būdingų regioninių problemų sprendimus;

| 6. | pažymi, kad Komunikate dėl žinių apie jūrą 2020 m. teigiama, kad jame visų pirma nagrinėjamas duomenų rinkimas ir kaupimas – sritys, kuriose daugelis vietos ir regionų valdžios institucijų atlieka svarbų vaidmenį kaip finansavimą teikiančios valdžios institucijos. Todėl reikia siekti geresnio pastangų koordinavimo, kad būtų išvengta veiklos dubliavimo; |
| --- | --- |

6.

pažymi, kad Komunikate dėl žinių apie jūrą 2020 m. teigiama, kad jame visų pirma nagrinėjamas duomenų rinkimas ir kaupimas – sritys, kuriose daugelis vietos ir regionų valdžios institucijų atlieka svarbų vaidmenį kaip finansavimą teikiančios valdžios institucijos. Todėl reikia siekti geresnio pastangų koordinavimo, kad būtų išvengta veiklos dubliavimo;

| 7. | pabrėžia, kad jūrų erdvės planavimas yra svarbus integruotos Europos jūrų politikos instrumentas ir, kur tik galima, turėtų būti taikomas; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad jūrų erdvės planavimas yra svarbus integruotos Europos jūrų politikos instrumentas ir, kur tik galima, turėtų būti taikomas;

| 8. | palankiai vertina tai, kad Komisija ypatingą dėmesį skyrė bendradarbiavimui su ES nepriklausančiomis valstybėmis. Regionų Komitetas yra tvirtai įsitikinęs, kad ES viena negali sėkmingai išspręsti įvairių su jūromis susijusių problemų, todėl būtina užtikrinti kiek įmanoma aktyvesnį mūsų tarptautinių partnerių dalyvavimą. Iniciatyvos, pavyzdžiui, Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių vietos ir regionų valdžios institucijų asamblėja (ARLEM), kuri dar yra tik pradiniame veiklos etape, galiausiai taps veiksmingomis priemonėmis siekti bendrų interesų bendradarbiaujant regionų lygiu; |
| --- | --- |

8.

palankiai vertina tai, kad Komisija ypatingą dėmesį skyrė bendradarbiavimui su ES nepriklausančiomis valstybėmis. Regionų Komitetas yra tvirtai įsitikinęs, kad ES viena negali sėkmingai išspręsti įvairių su jūromis susijusių problemų, todėl būtina užtikrinti kiek įmanoma aktyvesnį mūsų tarptautinių partnerių dalyvavimą. Iniciatyvos, pavyzdžiui, Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių vietos ir regionų valdžios institucijų asamblėja (ARLEM), kuri dar yra tik pradiniame veiklos etape, galiausiai taps veiksmingomis priemonėmis siekti bendrų interesų bendradarbiaujant regionų lygiu;

| 9. | mano, kad būtina skatinti konkrečius pagrindinius projektus, skirtus vystyti ir demonstruoti Europos jūrų pažinimo praktinę patirtį, pavyzdžiui, „Švaraus Europos uosto“ arba „Švaraus Europos laivo“ sukūrimą. Tokie projektai galėtų atskleisti technines galimybes, kurios, atsižvelgiant į svarbiausius politikos tikslus, vidutinės trukmės laikotarpiu galėtų lemti teisinių standartų sugriežtinimą ir jų įtvirtinimą Europos ir tarptautiniu lygiu, taip užtikrinant Europos jūrų ekonomikos konkurencinį pranašumą (pavyzdžiui, energijos vartojimo efektyvumo, išmetamųjų teršalų mažinimo, alternatyvių laivų pavarų arba laivų saugumo srityse). Ilgalaikėje perspektyvoje tokius projektus galima įgyvendinti tik tuo atveju, jei ateičiai bus numatyta patikimas finansinis pagrindas. |
| --- | --- |

9.

mano, kad būtina skatinti konkrečius pagrindinius projektus, skirtus vystyti ir demonstruoti Europos jūrų pažinimo praktinę patirtį, pavyzdžiui, „Švaraus Europos uosto“ arba „Švaraus Europos laivo“ sukūrimą. Tokie projektai galėtų atskleisti technines galimybes, kurios, atsižvelgiant į svarbiausius politikos tikslus, vidutinės trukmės laikotarpiu galėtų lemti teisinių standartų sugriežtinimą ir jų įtvirtinimą Europos ir tarptautiniu lygiu, taip užtikrinant Europos jūrų ekonomikos konkurencinį pranašumą (pavyzdžiui, energijos vartojimo efektyvumo, išmetamųjų teršalų mažinimo, alternatyvių laivų pavarų arba laivų saugumo srityse). Ilgalaikėje perspektyvoje tokius projektus galima įgyvendinti tik tuo atveju, jei ateičiai bus numatyta patikimas finansinis pagrindas.

II.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

| 10. | palankiai vertina iniciatyvą sukurti labiau integruotą Europos jūrų pažinimo tinklą. Atsižvelgiant į IRT padarytą pažangą ir vis aktyvesnį skirtingų valstybių mokslinių bendruomenių bendradarbiavimą, dabartinė susiskaldžiusi struktūra atrodo anachroniška ir nerentabili; |
| --- | --- |

10.

palankiai vertina iniciatyvą sukurti labiau integruotą Europos jūrų pažinimo tinklą. Atsižvelgiant į IRT padarytą pažangą ir vis aktyvesnį skirtingų valstybių mokslinių bendruomenių bendradarbiavimą, dabartinė susiskaldžiusi struktūra atrodo anachroniška ir nerentabili;

| 11. | atkreipia dėmesį į tai, kad ir po 2014 m. Europa turės ir toliau skirti finansavimą integruotai Europos jūrų politikai siekiant užtikrinti jos tęstinumą ir veiksmingumą, atsižvelgiant į diskusijas dėl daugiametės finansinės programos po 2013 m. Galimas pavyzdys yra pakrančių fondas, dėl kurio Regionų komitetas ir Europos Parlamentas jau diskutavo; |
| --- | --- |

11.

atkreipia dėmesį į tai, kad ir po 2014 m. Europa turės ir toliau skirti finansavimą integruotai Europos jūrų politikai siekiant užtikrinti jos tęstinumą ir veiksmingumą, atsižvelgiant į diskusijas dėl daugiametės finansinės programos po 2013 m. Galimas pavyzdys yra pakrančių fondas, dėl kurio Regionų komitetas ir Europos Parlamentas jau diskutavo;

| 12. | apgailestauja, kad regionų ir vietos valdžios institucijoms skiriama per mažai dėmesio, nors komunikate daugiausia nagrinėjami klausimai, kurie priklauso jų kompetencijai ir kuriuos jos dažniausiai turi finansuoti ir (arba) įgyvendinti. Už duomenų rinkimą gali būti atsakingos valstybės narės, bet iš tikrųjų šį darbą neretai atlieka vietos ir regionų valdžios institucijos; |
| --- | --- |

12.

apgailestauja, kad regionų ir vietos valdžios institucijoms skiriama per mažai dėmesio, nors komunikate daugiausia nagrinėjami klausimai, kurie priklauso jų kompetencijai ir kuriuos jos dažniausiai turi finansuoti ir (arba) įgyvendinti. Už duomenų rinkimą gali būti atsakingos valstybės narės, bet iš tikrųjų šį darbą neretai atlieka vietos ir regionų valdžios institucijos;

| 13. | rengiant ir įgyvendinant priemones, skirtas visais lygmenimis pagerinti viešojo valdymo institucijų sprendimų priėmimo kokybę, prašo konsultuotis su vietos ir regionų valdžios institucijomis. RK jau rekomendavo šioje srityje taikyti daugiapakopį valdymą ir remtis subsidiarumo principu; taip pat prašo ES nepriklausančių valstybių aktyviau dalyvauti ir bendradarbiauti jūrų pažinimo srityje. Jau plačiai pripažinta, kad svarbu gerinti koordinavimą su partneriais dėl kitų jūrų politikos aspektų, o bendrų veiksmų nauda šioje srityje yra pakankamai akivaizdi; |
| --- | --- |

13.

rengiant ir įgyvendinant priemones, skirtas visais lygmenimis pagerinti viešojo valdymo institucijų sprendimų priėmimo kokybę, prašo konsultuotis su vietos ir regionų valdžios institucijomis. RK jau rekomendavo šioje srityje taikyti daugiapakopį valdymą ir remtis subsidiarumo principu; taip pat prašo ES nepriklausančių valstybių aktyviau dalyvauti ir bendradarbiauti jūrų pažinimo srityje. Jau plačiai pripažinta, kad svarbu gerinti koordinavimą su partneriais dėl kitų jūrų politikos aspektų, o bendrų veiksmų nauda šioje srityje yra pakankamai akivaizdi;

| 14. | rekomenduoja, kad svarstydama tolesnes pakrančių informacijos sistemų propagavimo priemones vykdant su integruoto pakarančių zonų valdymo (IPZV) rekomendacija susijusią tolesnę veiklą, Komisija remtųsi geriausia Europos regionų praktika. Kai kurie regionai, pavyzdžiui, Bretanė, Šlėzvigas-Holšteinas ir Pietų Olandija, yra lyderiai šioje srityje ir daugelį jų praktikos pavyzdžių galima pritaikyti kitiems regionams; |
| --- | --- |

14.

rekomenduoja, kad svarstydama tolesnes pakrančių informacijos sistemų propagavimo priemones vykdant su integruoto pakarančių zonų valdymo (IPZV) rekomendacija susijusią tolesnę veiklą, Komisija remtųsi geriausia Europos regionų praktika. Kai kurie regionai, pavyzdžiui, Bretanė, Šlėzvigas-Holšteinas ir Pietų Olandija, yra lyderiai šioje srityje ir daugelį jų praktikos pavyzdžių galima pritaikyti kitiems regionams;

| 15. | palankiai vertina idėją taikyti jūrų baseinų lygių metodą jūrų stebėjimo sistemų ir didelių spragų nustatymo srityse. Vertėtų išnagrinėti galimybę regioninėms jūrų konvencijoms ir žuvininkystės regioninėms patariamosioms taryboms suteikti daugiau atsakomybės, įskaitant veiklos koordinavimo įgaliojimus. Tačiau visais atvejais būtina užtikrinti duomenų sąveikumą ir aukštos kokybės standartų laikymąsi; |
| --- | --- |

15.

palankiai vertina idėją taikyti jūrų baseinų lygių metodą jūrų stebėjimo sistemų ir didelių spragų nustatymo srityse. Vertėtų išnagrinėti galimybę regioninėms jūrų konvencijoms ir žuvininkystės regioninėms patariamosioms taryboms suteikti daugiau atsakomybės, įskaitant veiklos koordinavimo įgaliojimus. Tačiau visais atvejais būtina užtikrinti duomenų sąveikumą ir aukštos kokybės standartų laikymąsi;

| 16. | siūlo Komisijai remti regioninių duomenų rodiklių kūrimą; šie rodikliai galėtų padėti geriau nustatyti regioninių jūrų strategijų prioritetus, nes regionai yra vieni pagrindinių duomenų rinkėjų ir naudotojų; |
| --- | --- |

16.

siūlo Komisijai remti regioninių duomenų rodiklių kūrimą; šie rodikliai galėtų padėti geriau nustatyti regioninių jūrų strategijų prioritetus, nes regionai yra vieni pagrindinių duomenų rinkėjų ir naudotojų;

| 17. | pažymi, kad laikantis labiau holistinio požiūrio galimi geresni rezultatai, be kita ko daugiau dėmesio skiriant potencialiam privačių subjektų vaidmeniui formuojant integruotą jūrų politiką. Nepamirštant Europos Sąjungos socialinio aspekto taip pat svarbu, kad visi suinteresuotieji subjektai dalyvautų kiekviename proceso etape. Be to, visus suinteresuotuosius subjektus reikėtų raginti ne tik padengti dalį duomenų rinkimo ir saugojimo sąnaudų, bet ir pateikti idėjų ir geriausiosios praktikos pavyzdžių, kad jais būtų galima pasinaudoti ir tokiu būdu dar labiau paskatinti ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą Europos teritorijoje; |
| --- | --- |

17.

pažymi, kad laikantis labiau holistinio požiūrio galimi geresni rezultatai, be kita ko daugiau dėmesio skiriant potencialiam privačių subjektų vaidmeniui formuojant integruotą jūrų politiką. Nepamirštant Europos Sąjungos socialinio aspekto taip pat svarbu, kad visi suinteresuotieji subjektai dalyvautų kiekviename proceso etape. Be to, visus suinteresuotuosius subjektus reikėtų raginti ne tik padengti dalį duomenų rinkimo ir saugojimo sąnaudų, bet ir pateikti idėjų ir geriausiosios praktikos pavyzdžių, kad jais būtų galima pasinaudoti ir tokiu būdu dar labiau paskatinti ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą Europos teritorijoje;

| 18. | pripažįsta, kad jūrų pažinimo gilinimas yra ypač svarbus ne tik siekiant geriau suprasti jūrose vykstančius procesus, bet ir sustiprinti kitas dvi integruotos jūrų politikos priemones, t. y. geresnį teritorinį planavimą ir integruotą jūrų stebėjimą; |
| --- | --- |

18.

pripažįsta, kad jūrų pažinimo gilinimas yra ypač svarbus ne tik siekiant geriau suprasti jūrose vykstančius procesus, bet ir sustiprinti kitas dvi integruotos jūrų politikos priemones, t. y. geresnį teritorinį planavimą ir integruotą jūrų stebėjimą;

| 19. | pažymi, kad šiame komunikate daugiausia dėmesio skiriama duomenų rinkimui ir kaupimui t. y. dviem pradiniams žinių formavimo proceso etapams. Kartu tai yra ir etapai, kuriuose aktyviausiai dalyvauja vietos ir regionų valdžios institucijos; |
| --- | --- |

19.

pažymi, kad šiame komunikate daugiausia dėmesio skiriama duomenų rinkimui ir kaupimui t. y. dviem pradiniams žinių formavimo proceso etapams. Kartu tai yra ir etapai, kuriuose aktyviausiai dalyvauja vietos ir regionų valdžios institucijos;

| 20. | pritaria nuomonei, kad ši iniciatyva yra pagrįsta keleto direktyvų reikalavimais. Šių direktyvų pagrindinis tikslas yra sukurti geriau koordinuotas jūrų vandenų stebėsenos programas, supaprastinti valdžios institucijų keitimąsi informacija, paskelbti viešus duomenis ir nustatyti tam tikrus bendrus standartus; |
| --- | --- |

20.

pritaria nuomonei, kad ši iniciatyva yra pagrįsta keleto direktyvų reikalavimais. Šių direktyvų pagrindinis tikslas yra sukurti geriau koordinuotas jūrų vandenų stebėsenos programas, supaprastinti valdžios institucijų keitimąsi informacija, paskelbti viešus duomenis ir nustatyti tam tikrus bendrus standartus;

| 21. | pabrėžia, kad komunikate konkrečiai minima pakrančių duomenų svarba ir tai, kad daug regionų valdžios institucijų turi sukurtas pakrančių informacines sistemas. Akivaizdu, kad norint maksimaliai padidinti šių priemonių naudą, reikia pasiekti tam tikrą sąveikumo lygį. Šiuo tikslu komunikate reikėtų nagrinėti būdus, kaip pagerinti bendradarbiavimą ir koordinavimą regionų lygiu; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia, kad komunikate konkrečiai minima pakrančių duomenų svarba ir tai, kad daug regionų valdžios institucijų turi sukurtas pakrančių informacines sistemas. Akivaizdu, kad norint maksimaliai padidinti šių priemonių naudą, reikia pasiekti tam tikrą sąveikumo lygį. Šiuo tikslu komunikate reikėtų nagrinėti būdus, kaip pagerinti bendradarbiavimą ir koordinavimą regionų lygiu;

| 22. | taip pat pripažįsta, jog svarbu, kad duomenys turi būti tvarkomi kuo arčiau šaltinio. Nors pasiūlymas yra neabejotinai racionalus, būtina užtikrinti, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms nebūtų užkrauta papildoma našta. Komisijos nuostatai, kad visi suinteresuotieji subjektai turėtų tinkamai prisidėti prie duomenų saugojimo net tada, kai jie nebeaktualūs socialinių ir komercinių interesų požiūriu, reikėtų skirti daugiau dėmesio; |
| --- | --- |

22.

taip pat pripažįsta, jog svarbu, kad duomenys turi būti tvarkomi kuo arčiau šaltinio. Nors pasiūlymas yra neabejotinai racionalus, būtina užtikrinti, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms nebūtų užkrauta papildoma našta. Komisijos nuostatai, kad visi suinteresuotieji subjektai turėtų tinkamai prisidėti prie duomenų saugojimo net tada, kai jie nebeaktualūs socialinių ir komercinių interesų požiūriu, reikėtų skirti daugiau dėmesio;

| 23. | nurodo, kad komunikatu siekiama trijų pagrindinių tikslų:






  — | jūrų duomenimis besinaudojantiems asmenims sumažinti veiklos sąnaudas ir delsimo atvejų skaičių; |
| --- | --- | --- |

23.

nurodo, kad komunikatu siekiama trijų pagrindinių tikslų:

—

jūrų duomenimis besinaudojantiems asmenims sumažinti veiklos sąnaudas ir delsimo atvejų skaičių;

| — | didinti jūrų duomenimis besinaudojančių ir pakartotinai besinaudojančių subjektų konkurenciją ir skatinti inovacijas; |
| --- | --- |

—

didinti jūrų duomenimis besinaudojančių ir pakartotinai besinaudojančių subjektų konkurenciją ir skatinti inovacijas;

| — | mažinti jūrų pažinimo nepakankamumą. |
| --- | --- |

—

mažinti jūrų pažinimo nepakankamumą.

Jei būtų pasiekta šių tikslų ir būtų sukurtas integruotas tinklas, kuris pakeistų dabartinę fragmentiškai taikomą jūrų stebėjimo sistemą, būtų galima sutaupyti 300 mln. eurų per metus, ir didžiąją šios sumos dalį galėtų panaudoti vietos ir regionų valdžios institucijos;

| 24. | rekomenduoja, kad pirmiau minėti tikslai būtų pasiekti toliau vystant ir tobulinant esamas ES priemones, pavyzdžiui, Pasaulio aplinkos ir saugumo stebėjimo sistemos (GMES) iniciatyvą ir Europos jūrų stebėjimo ir duomenų tinklą („ur-EMODnet“). Be to, labai, ragina Komisiją išnagrinėti būdus, kaip padidinti galimybes pakartotinai naudotis ES remiamų regioninės plėtros ir jūrų mokslinių tyrimų programų duomenimis, ir visų pirma užtikrinant, kad valstybės narės visiškai įgyvendintų prieigos prie žuvininkystės duomenų taisykles, ir kad surinkti duomenys atitiktų bendrus standartus ir juos būtų galima naudoti įvairiais tikslais; |
| --- | --- |

24.

rekomenduoja, kad pirmiau minėti tikslai būtų pasiekti toliau vystant ir tobulinant esamas ES priemones, pavyzdžiui, Pasaulio aplinkos ir saugumo stebėjimo sistemos (GMES) iniciatyvą ir Europos jūrų stebėjimo ir duomenų tinklą („ur-EMODnet“). Be to, labai, ragina Komisiją išnagrinėti būdus, kaip padidinti galimybes pakartotinai naudotis ES remiamų regioninės plėtros ir jūrų mokslinių tyrimų programų duomenimis, ir visų pirma užtikrinant, kad valstybės narės visiškai įgyvendintų prieigos prie žuvininkystės duomenų taisykles, ir kad surinkti duomenys atitiktų bendrus standartus ir juos būtų galima naudoti įvairiais tikslais;

| 25. | pritaria Komisijos ketinimui toliau siekti sukurti vadinamąją veiksmingą jūrų duomenų architektūrą. Manoma, kad šiam tikslui pasiekti, Komisija turėtų paraginti dalyvauti visus suinteresuotuosius subjektus, skatinti nacionalinių duomenų centrų komunikaciją ir įsteigti sekretoriatą „ur-EMODnet“ valdyti; |
| --- | --- |

25.

pritaria Komisijos ketinimui toliau siekti sukurti vadinamąją veiksmingą jūrų duomenų architektūrą. Manoma, kad šiam tikslui pasiekti, Komisija turėtų paraginti dalyvauti visus suinteresuotuosius subjektus, skatinti nacionalinių duomenų centrų komunikaciją ir įsteigti sekretoriatą „ur-EMODnet“ valdyti;

| 26. | siūlo „jūrų sektoriaus bendruomenei“ skatinti Europos technologijų institutą (ETI) artimiausioje ateityje steigti Žinių ir inovacijos bendriją (ŽIB), skirtą jūrų išteklių apsaugai ir tausiam vartojimui. Tokios bendrijos veikla galėtų apimti platų mokslinių, technologinių, ekonominių ir švietimo veiksmų spektrą biologinių ir mineralinių išteklių bei energijos srityse, kartu atsižvelgiant į aplinkos apsaugos klausimus. |
| --- | --- |

26.

siūlo „jūrų sektoriaus bendruomenei“ skatinti Europos technologijų institutą (ETI) artimiausioje ateityje steigti Žinių ir inovacijos bendriją (ŽIB), skirtą jūrų išteklių apsaugai ir tausiam vartojimui. Tokios bendrijos veikla galėtų apimti platų mokslinių, technologinių, ekonominių ir švietimo veiksmų spektrą biologinių ir mineralinių išteklių bei energijos srityse, kartu atsižvelgiant į aplinkos apsaugos klausimus.

III.   REKOMENDUOJAMI PAKEITIMAI

1   pakeitimas

4 straipsnis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Pagal programą galima skirti finansinę paramą priemonėms pagal 2 ir 3 straipsniuose nustatytus tikslus, pvz.:






  (a) | tyrimams ir bendradarbiavimo programoms; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Pagal programą galima skirti finansinę paramą priemonėms pagal 2 ir 3 straipsniuose nustatytus tikslus, pvz.:

(a)

tyrimams ir bendradarbiavimo programoms;

| (b) | viešajam keitimuisi informacija ir gerąja patirtimi, informuotumo didinimui ir susijusiai ryšių bei sklaidos veiklai, įskaitant viešąsias kampanijas bei renginius ir interneto svetainių kūrimą bei priežiūrą; |
| --- | --- |

(b)

viešajam keitimuisi informacija ir gerąja patirtimi, informuotumo didinimui ir susijusiai ryšių bei sklaidos veiklai, įskaitant viešąsias kampanijas bei renginius ir interneto svetainių kūrimą bei priežiūrą;

| (c) | konferencijoms, seminarams, praktiniams seminarams ir suinteresuotųjų šalių forumams; |
| --- | --- |

(c)

konferencijoms, seminarams, praktiniams seminarams ir suinteresuotųjų šalių forumams;

| (d) | su Sąjungos finansuojamais regioniniais projektais susijusių duomenų, gerosios patirties ir duomenų bazės kaupimas, stebėjimas, vizualizavimas ir viešosios prieigos prie jų užtikrinimas, įskaitant, kai reikia, pasitelkiant sekretoriatą, įsteigtą vienai ar kelioms iš šių paskirčių; |
| --- | --- |

(d)

su Sąjungos finansuojamais regioniniais projektais susijusių duomenų, gerosios patirties ir duomenų bazės kaupimas, stebėjimas, vizualizavimas ir viešosios prieigos prie jų užtikrinimas, įskaitant, kai reikia, pasitelkiant sekretoriatą, įsteigtą vienai ar kelioms iš šių paskirčių;

| (e) | su kompleksinėmis priemonėmis susijusiems veiksmams, įskaitant bandomuosius projektus. |
| --- | --- |

(e)

su kompleksinėmis priemonėmis susijusiems veiksmams, įskaitant bandomuosius projektus.

Pagal programą skir finansin param priemonėms pagal 2 ir 3 straipsniuose nustatytus tikslus:

| (a) | tyrimams ir bendradarbiavimo programoms; |
| --- | --- |

(a)

tyrimams ir bendradarbiavimo programoms;

| (b) | viešajam keitimuisi informacija ir gerąja patirtimi, informuotumo didinimui ir susijusiai ryšių bei sklaidos veiklai, įskaitant viešąsias kampanijas bei renginius ir interneto svetainių kūrimą bei priežiūrą; |
| --- | --- |

(b)

viešajam keitimuisi informacija ir gerąja patirtimi, informuotumo didinimui ir susijusiai ryšių bei sklaidos veiklai, įskaitant viešąsias kampanijas bei renginius ir interneto svetainių kūrimą bei priežiūrą;

| (c) | konferencijoms, seminarams, praktiniams seminarams ir suinteresuotųjų šalių forumams; |
| --- | --- |

(c)

konferencijoms, seminarams, praktiniams seminarams ir suinteresuotųjų šalių forumams;

| (d) | su Sąjungos finansuojamais regioniniais projektais susijusių duomenų, gerosios patirties ir duomenų bazės kaupimas, stebėjimas, vizualizavimas ir viešosios prieigos prie jų užtikrinimas, įskaitant, kai reikia, pasitelkiant sekretoriatą, įsteigtą vienai ar kelioms iš šių paskirčių; |
| --- | --- |

(d)

su Sąjungos finansuojamais regioniniais projektais susijusių duomenų, gerosios patirties ir duomenų bazės kaupimas, stebėjimas, vizualizavimas ir viešosios prieigos prie jų užtikrinimas, įskaitant, kai reikia, pasitelkiant sekretoriatą, įsteigtą vienai ar kelioms iš šių paskirčių;

| (e) | su kompleksinėmis priemonėmis susijusiems veiksmams, įskaitant bandomuosius projektus. |
| --- | --- |

(e)

su kompleksinėmis priemonėmis susijusiems veiksmams, įskaitant bandomuosius projektus.

Paaiškinimas

Norint pasiekti pasiūlyme nustatytus tikslus, reikalingos lėšos. Jei vietoj „galima skirti“ pavartosime „skiriamos“, lėšos turės būti skiriamos. Įtraukus žodžius „neapsiribojant priemonėmis“ bus suteikta galimybė gauti finansavimą priemonėms, kurios čia neminimos.

2   pakeitimas

6 straipsnis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Pagal programą galima remti trečiąsias valstybes, trečiųjų valstybių suinteresuotąsias šalis ir tarptautines organizacijas ar įstaigas, siekiančias vieno ar kelių bendrųjų ir specialiųjų tikslų, nustatytų 2 ir 3 straipsniuose. | Pagal programą rem treči valstybs, trečiųjų valstybių suinteresuotsis šals ir tarptautins organizacijs ar įstaigs, siekiančis vieno ar kelių bendrųjų ir specialiųjų tikslų, nustatytų 2 ir 3 straipsniuose. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Pagal programą galima remti trečiąsias valstybes, trečiųjų valstybių suinteresuotąsias šalis ir tarptautines organizacijas ar įstaigas, siekiančias vieno ar kelių bendrųjų ir specialiųjų tikslų, nustatytų 2 ir 3 straipsniuose.

Pagal programą rem treči valstybs, trečiųjų valstybių suinteresuotsis šals ir tarptautins organizacijs ar įstaigs, siekiančis vieno ar kelių bendrųjų ir specialiųjų tikslų, nustatytų 2 ir 3 straipsniuose.

Paaiškinimas

RK nuomone, tarptautinių partnerių dalyvavimas yra būtinas.

3   pakeitimas

7 straipsnis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisija įgyvendina programą laikydamasi Finansinio reglamento. | Komisija įgyvendina programą laikydamasi Finansinio reglamento. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Komisija įgyvendina programą laikydamasi Finansinio reglamento.

Komisija įgyvendina programą laikydamasi Finansinio reglamento.

Paaiškinimas

Vertėjo pastaba. Pakeitimas vertimui į lietuvių kalbą netaikomas.

4   pakeitimas

10 straipsnis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Finansinės paramos gavėjas Komisijai teikia technines ir finansines pagal programą finansuojamo darbo pažangos ataskaitas. Be to, per tris mėnesius po kiekvieno projekto pabaigos pateikiama baigiamoji ataskaita. | Finansinės paramos gavėjas Komisijai teikia technines ir finansines pagal programą finansuojamo darbo pažangos ataskaitas. Be to, per mėnesius po kiekvieno projekto pabaigos pateikiama baigiamoji ataskaita. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Finansinės paramos gavėjas Komisijai teikia technines ir finansines pagal programą finansuojamo darbo pažangos ataskaitas. Be to, per tris mėnesius po kiekvieno projekto pabaigos pateikiama baigiamoji ataskaita.

Finansinės paramos gavėjas Komisijai teikia technines ir finansines pagal programą finansuojamo darbo pažangos ataskaitas. Be to, per mėnesius po kiekvieno projekto pabaigos pateikiama baigiamoji ataskaita.

Paaiškinimas

Ataskaitai parengti reikėtų skirti daugiau laiko.

5   pakeitimas

11 straipsnis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Komisija užtikrina, kad, įgyvendinant pagal šią programą finansuojamas priemones, Sąjungos finansiniai interesai būtų apsaugoti:






  (a) | taikant klastojimo, korupcijos ir bet kokios kitos neteisėtos veiklos prevencijos priemones; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

1.   Komisija užtikrina, kad, įgyvendinant pagal šią programą finansuojamas priemones, Sąjungos finansiniai interesai būtų apsaugoti:

(a)

taikant klastojimo, korupcijos ir bet kokios kitos neteisėtos veiklos prevencijos priemones;

| (b) | atliekant veiksmingas patikras; |
| --- | --- |

(b)

atliekant veiksmingas patikras;

| (c) | susigrąžinant neteisingai išmokėtas lėšas; |
| --- | --- |

(c)

susigrąžinant neteisingai išmokėtas lėšas;

| (d) | taikant veiksmingas, proporcingas ir atgrasomas baudas, aptikus pažeidimų. |
| --- | --- |

(d)

taikant veiksmingas, proporcingas ir atgrasomas baudas, aptikus pažeidimų.

2.   1 dalyje nustatytais tikslais Komisija veikia pagal Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2988/95, Reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 ir Reglamentą (EB) Nr. 1073/1999.

3.   Komisija sumažina, sustabdo arba susigrąžina už priemonę suteiktos finansinės paramos sumą, jei nustato pažeidimų, įskaitant šio reglamento, atskiro sprendimo ar sutarties ar susitarimo, pagal kuriuos suteikta ta finansinė parama, nuostatų nesilaikymą, arba paaiškėja, kad, neatsiklausus Komisijos leidimo, priemonė buvo pakeista taip, kad tai prieštarauja jos pobūdžiui ar įgyvendinimo sąlygoms.

4.   Jei nesilaikyta terminų ar priemonės įgyvendinimo pažanga pagrindžiama tik dalis skirtos finansinės paramos, Komisija reikalauja, kad jos gavėjas per nustatytą laikotarpį pateiktų paaiškinimus. Jei naudos gavėjas nepateikia patenkinamo atsakymo, Komisija gali atšaukti likusią finansinę paramą ir pareikalauti grąžinti jau išmokėtas sumas.

5.   Be kuri neteisingai sumokėta išmoka grąžinama Komisijai. Skaičiuojami visų pagal Finansiniame reglamente nustatytas sąlygas laiku negrąžintų sumų delspinigiai.

6.   Šiame straipsnyje pažeidimu laikomas Sąjungos teisės nuostatos pažeidimas arba sutartinio įsipareigojimo nesilaikymas dėl ekonominės veiklos vykdytojo veiksmų ar neveikimo, kai dėl nepagrįstų išlaidų padaroma arba gali būti padaryta žala Sąjungos bendrajam biudžetui arba Sąjungos valdomiems biudžetams.

1.   Komisija užtikrina, kad, įgyvendinant pagal šią programą finansuojamas priemones, Sąjungos finansiniai interesai būtų apsaugoti:

| (a) | taikant klastojimo, korupcijos ir bet kokios kitos neteisėtos veiklos prevencijos priemones; |
| --- | --- |

(a)

taikant klastojimo, korupcijos ir bet kokios kitos neteisėtos veiklos prevencijos priemones;

| (b) | atliekant veiksmingas patikras; |
| --- | --- |

(b)

atliekant veiksmingas patikras;

| (c) | susigrąžinant neteisingai išmokėtas lėšas; |
| --- | --- |

(c)

susigrąžinant neteisingai išmokėtas lėšas;

| (d) | taikant veiksmingas, proporcingas ir atgrasomas baudas, aptikus pažeidimų. |
| --- | --- |

(d)

taikant veiksmingas, proporcingas ir atgrasomas baudas, aptikus pažeidimų.

2.   1 dalyje nustatytais tikslais Komisija veikia pagal Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2988/95, Reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 ir Reglamentą (EB) Nr. 1073/1999.

.   Komisija sumažina, sustabdo arba susigrąžina už priemonę suteiktos finansinės paramos sumą, jei nustato pažeidimų, įskaitant šio reglamento, atskiro sprendimo ar sutarties ar susitarimo, pagal kuriuos suteikta ta finansinė parama, nuostatų nesilaikymą, arba paaiškėja, kad, neatsiklausus Komisijos leidimo, priemonė buvo pakeista taip, kad tai prieštarauja jos pobūdžiui ar įgyvendinimo sąlygoms.

.   Jei nesilaikyta terminų ar priemonės įgyvendinimo pažanga pagrindžiama tik dalis skirtos finansinės paramos, Komisija reikalauja, kad jos gavėjas per nustatytą laikotarpį pateiktų paaiškinimus. Jei naudos gavėjas nepateikia patenkinamo atsakymo, Komisija gali atšaukti likusią finansinę paramą ir pareikalauti grąžinti jau išmokėtas sumas.

.   Be kuri neteisingai sumokėta išmoka grąžinama Komisijai. Skaičiuojami visų pagal Finansiniame reglamente nustatytas sąlygas laiku negrąžintų sumų delspinigiai.

Paaiškinimas

Pažeidimo apibrėžtis turėtų būti straipsnio pradžioje.

2011 m. sausio 27 d., Briuselis

Regionų komiteto pirmininkė

Mercedes BRESSO

---

| 2.4.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 104/53 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 104/53

---

Regionų komiteto nuomonė „Bendra Europos geležinkelių erdvė“

2011/C 104/12

REGIONŲ KOMITETAS

| — | pritaria Europos Komisijos požiūriui į geležinkelių rinkos atvėrimą ir pabrėžia, kad tikslas yra ne chaotiška, o į didesnį geležinkelių sektoriaus našumą ir geresnes paslaugas klientams orientuota konkurencija. Vis tik konkurencija yra priemonė, o ne tikslas ir ji turi vykti geležinkelio transporto įmonėms dirbant visiškai vienodomis sąlygomis, |
| --- | --- |

—

pritaria Europos Komisijos požiūriui į geležinkelių rinkos atvėrimą ir pabrėžia, kad tikslas yra ne chaotiška, o į didesnį geležinkelių sektoriaus našumą ir geresnes paslaugas klientams orientuota konkurencija. Vis tik konkurencija yra priemonė, o ne tikslas ir ji turi vykti geležinkelio transporto įmonėms dirbant visiškai vienodomis sąlygomis,

| — | pritaria specialiųjų (greitojo susisiekimo ir krovinių vežimo) tinklų plėtojimui, bet primena, kad būtina neužmiršti Europos sanglaudos tikslų ir stengtis, kad nebūtų sukurta „skirtingų greičių“ Europa, |
| --- | --- |

—

pritaria specialiųjų (greitojo susisiekimo ir krovinių vežimo) tinklų plėtojimui, bet primena, kad būtina neužmiršti Europos sanglaudos tikslų ir stengtis, kad nebūtų sukurta „skirtingų greičių“ Europa,

| — | mano, kad būsimame pasiūlyme dėl bendros finansavimo sistemos reikėtų aiškiai nurodyti, kuo ji skiriasi nuo bendro fondo, kuris Regionų komitetui atrodo nepriimtinas. Tarpinis variantas galėtų būti naujuose reglamentuose dėl struktūrinių fondų numatyti tvariam transportui skiriamų asignavimų nukreipimo mechanizmą, pagal kurį pirmenybė būtų teikiama TEN-T prioritetinių projektų atskirų dalių, taip pat judumo mieste veiksmų planų finansavimui, |
| --- | --- |

—

mano, kad būsimame pasiūlyme dėl bendros finansavimo sistemos reikėtų aiškiai nurodyti, kuo ji skiriasi nuo bendro fondo, kuris Regionų komitetui atrodo nepriimtinas. Tarpinis variantas galėtų būti naujuose reglamentuose dėl struktūrinių fondų numatyti tvariam transportui skiriamų asignavimų nukreipimo mechanizmą, pagal kurį pirmenybė būtų teikiama TEN-T prioritetinių projektų atskirų dalių, taip pat judumo mieste veiksmų planų finansavimui,

| — | iš principo palankiai vertina tai, kad Europos Komisija diferencijuojamų mokesčių už geležinkelių transporto keliamą triukšmą ėmimą susieja su Eurovinjetės, skirtos vežimo sunkvežimiais išorės išlaidoms internalizuoti, priėmimu, |
| --- | --- |

—

iš principo palankiai vertina tai, kad Europos Komisija diferencijuojamų mokesčių už geležinkelių transporto keliamą triukšmą ėmimą susieja su Eurovinjetės, skirtos vežimo sunkvežimiais išorės išlaidoms internalizuoti, priėmimu,

| — | kalbant apie infrastruktūros finansavimą, apgailestauja, kad valstybės narės nėra įpareigotos konsultuotis su vietos ir regionų valdžios institucijomis rengiant nacionalinę geležinkelių infrastruktūros strategiją, |
| --- | --- |

—

kalbant apie infrastruktūros finansavimą, apgailestauja, kad valstybės narės nėra įpareigotos konsultuotis su vietos ir regionų valdžios institucijomis rengiant nacionalinę geležinkelių infrastruktūros strategiją,

| — | apgailestauja, kad Komisija teisės aktais neįveda privalomų įsipareigojimų, susijusių su visišku infrastruktūros valdytojų ir geležinkelio įmonių atskyrimu. |
| --- | --- |

—

apgailestauja, kad Komisija teisės aktais neįveda privalomų įsipareigojimų, susijusių su visišku infrastruktūros valdytojų ir geležinkelio įmonių atskyrimu.

| Pranešėjas | : | Michel Delebarre (FR/ESP), Diunkerko meras |
| --- | --- | --- |
| Pamatiniai dokumentai | : | Komisijos komunikatas dėl bendros Europos geležinkelių erdvės plėtros
  COM(2010) 474 galutinis
  Prašymas priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, kuria sukuriama bendra Europos geležinkelių erdvė
  COM(2010) 475 galutinis |

Pranešėjas

:

Michel Delebarre (FR/ESP), Diunkerko meras

Pamatiniai dokumentai

:

Komisijos komunikatas dėl bendros Europos geležinkelių erdvės plėtros

COM(2010) 474 galutinis

Prašymas priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, kuria sukuriama bendra Europos geležinkelių erdvė

COM(2010) 475 galutinis

I.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

Komunikatas dėl bendros Europos geležinkelių erdvės

| 1. | pritaria Europos Komisijos požiūriui į geležinkelių rinkos atvėrimą ir pabrėžia, kad tikslas yra ne chaotiška, o į didesnį geležinkelių sektoriaus našumą ir geresnes paslaugas klientams orientuota konkurencija. Vis tik konkurencija yra priemonė, o ne tikslas ir ji turi vykti geležinkelio transporto įmonėms dirbant visiškai vienodomis sąlygomis; |
| --- | --- |

1.

pritaria Europos Komisijos požiūriui į geležinkelių rinkos atvėrimą ir pabrėžia, kad tikslas yra ne chaotiška, o į didesnį geležinkelių sektoriaus našumą ir geresnes paslaugas klientams orientuota konkurencija. Vis tik konkurencija yra priemonė, o ne tikslas ir ji turi vykti geležinkelio transporto įmonėms dirbant visiškai vienodomis sąlygomis;

| 2. | dar kartą pareiškia, kad remia Europos Sąjungos geležinkelio sistemų sąveikumo ir saugumo stiprinimą ir bet kokių teisinių ir (arba) infrastruktūros kliūčių, dėl kurių geležinkelių transportas tarp valstybių narių yra apsunkinamas arba neįmanomas, šalinimą. Tokie turi būti Bendrijos geležinkelių transporto politikos prioritetai, kad būtų skatinamas tarptautinis transportas tarp valstybių narių ir sukurta veiksminga bendroji rinka. Europos geležinkelio agentūros vaidmenį reikia susieti su šių prioritetų įgyvendinimu; be to, Europos geležinkelio agentūrai reikėtų suteikti arbitražo įgaliojimus ir, prireikus, pakeisti valstybių narių nacionalines saugos institucijas ginčuose dėl sertifikavimo; |
| --- | --- |

2.

dar kartą pareiškia, kad remia Europos Sąjungos geležinkelio sistemų sąveikumo ir saugumo stiprinimą ir bet kokių teisinių ir (arba) infrastruktūros kliūčių, dėl kurių geležinkelių transportas tarp valstybių narių yra apsunkinamas arba neįmanomas, šalinimą. Tokie turi būti Bendrijos geležinkelių transporto politikos prioritetai, kad būtų skatinamas tarptautinis transportas tarp valstybių narių ir sukurta veiksminga bendroji rinka. Europos geležinkelio agentūros vaidmenį reikia susieti su šių prioritetų įgyvendinimu; be to, Europos geležinkelio agentūrai reikėtų suteikti arbitražo įgaliojimus ir, prireikus, pakeisti valstybių narių nacionalines saugos institucijas ginčuose dėl sertifikavimo;

| 3. | palankiai vertina principo „teršėjas moka“ taikymą ir visų transporto rūšių išorės sąnaudų internalizavimą siekiant sukurti tikrą vienodų konkurencijos sąlygų erdvę (angl. „level playing field“); |
| --- | --- |

3.

palankiai vertina principo „teršėjas moka“ taikymą ir visų transporto rūšių išorės sąnaudų internalizavimą siekiant sukurti tikrą vienodų konkurencijos sąlygų erdvę (angl. „level playing field“);

| 4. | pritaria specialiųjų (greitojo susisiekimo ir krovinių vežimo) tinklų plėtojimui, bet primena, kad būtina neužmiršti Europos sanglaudos tikslų ir stengtis, kad nebūtų sukurta „skirtingų greičių“ Europa. Todėl ES institucijos turėtų užtikrinti, kad nuo pagrindinių Europos magistralių labiau nutolusiuose regionuose esantys geležinkelio koridoriai būtų ne menkinami, o veikiau stiprinami, ir taip sudaromos vienodos konkurencijos sąlygos ir skatinama reali ir veiksminga bendrosios rinkos sanglauda; |
| --- | --- |

4.

pritaria specialiųjų (greitojo susisiekimo ir krovinių vežimo) tinklų plėtojimui, bet primena, kad būtina neužmiršti Europos sanglaudos tikslų ir stengtis, kad nebūtų sukurta „skirtingų greičių“ Europa. Todėl ES institucijos turėtų užtikrinti, kad nuo pagrindinių Europos magistralių labiau nutolusiuose regionuose esantys geležinkelio koridoriai būtų ne menkinami, o veikiau stiprinami, ir taip sudaromos vienodos konkurencijos sąlygos ir skatinama reali ir veiksminga bendrosios rinkos sanglauda;

| 5. | pasisako už tai, kad būtų telkiami geležinkelių infrastruktūros plėtojimui reikiami ištekliai; |
| --- | --- |

5.

pasisako už tai, kad būtų telkiami geležinkelių infrastruktūros plėtojimui reikiami ištekliai;

| 6. | mano, kad būsimame pasiūlyme dėl bendros finansavimo sistemos reikėtų aiškiai nurodyti, kuo ji skiriasi nuo bendro fondo, kuris Regionų komitetui atrodo nepriimtinas. Komitetas nepritaria bendro fondo įsteigimui, kadangi jis, visų pirma panaudojant sanglaudos politikos įgyvendinimui skirtas lėšas, apjungtų visas transporto infrastruktūrai remti skirtas Europos finansines priemones. Iš tiesų dėl tokio lėšų „perkėlimo“ gali iškilti pavojus, kad smarkiai sumažės transporto politikai skiriamų lėšų, be to gali kilti abejonių dėl transporto projektų įtraukimo į teritorines plėtros strategijas. Tarpinis variantas galėtų būti naujuose reglamentuose dėl struktūrinių fondų numatyti tvariam transportui skiriamų asignavimų nukreipimo mechanizmą, pagal kurį pirmenybė būtų teikiama TEN-T prioritetinių projektų atskirų dalių, taip pat judumo mieste veiksmų planų finansavimui; |
| --- | --- |

6.

mano, kad būsimame pasiūlyme dėl bendros finansavimo sistemos reikėtų aiškiai nurodyti, kuo ji skiriasi nuo bendro fondo, kuris Regionų komitetui atrodo nepriimtinas. Komitetas nepritaria bendro fondo įsteigimui, kadangi jis, visų pirma panaudojant sanglaudos politikos įgyvendinimui skirtas lėšas, apjungtų visas transporto infrastruktūrai remti skirtas Europos finansines priemones. Iš tiesų dėl tokio lėšų „perkėlimo“ gali iškilti pavojus, kad smarkiai sumažės transporto politikai skiriamų lėšų, be to gali kilti abejonių dėl transporto projektų įtraukimo į teritorines plėtros strategijas. Tarpinis variantas galėtų būti naujuose reglamentuose dėl struktūrinių fondų numatyti tvariam transportui skiriamų asignavimų nukreipimo mechanizmą, pagal kurį pirmenybė būtų teikiama TEN-T prioritetinių projektų atskirų dalių, taip pat judumo mieste veiksmų planų finansavimui;

Pasiūlymas persvarstyti pirmąjį geležinkelių teisės aktų rinkinį. Regioniniai uždaviniai

| 7. | kalbant apie šių teisės aktų taikymo srities išimtis (2 straipsnis), atkreipia dėmesį, kad Komisija ir toliau taiko išimtį geležinkelio įmonėms, kurios paslaugas teikia tik mieste, priemiestyje arba regione (2 straipsnis) ir kad ši išimtis dera su šiuo metu galiojančiu reglamentu dėl viešųjų paslaugų teikimo įsipareigojimų keleivinio transporto srityje; |
| --- | --- |

7.

kalbant apie šių teisės aktų taikymo srities išimtis (2 straipsnis), atkreipia dėmesį, kad Komisija ir toliau taiko išimtį geležinkelio įmonėms, kurios paslaugas teikia tik mieste, priemiestyje arba regione (2 straipsnis) ir kad ši išimtis dera su šiuo metu galiojančiu reglamentu dėl viešųjų paslaugų teikimo įsipareigojimų keleivinio transporto srityje;

| 8. | pripažįsta, kad regioninės geležinkelio įmonės labai prisideda prie vietos ir regiono vystymosi, didina Europos regionų patrauklumą, stiprina tvarų krovinių vežimą, propaguoja aplinkai nekenkiantį turizmą ir kuria naujas darbo vietas; |
| --- | --- |

8.

pripažįsta, kad regioninės geležinkelio įmonės labai prisideda prie vietos ir regiono vystymosi, didina Europos regionų patrauklumą, stiprina tvarų krovinių vežimą, propaguoja aplinkai nekenkiantį turizmą ir kuria naujas darbo vietas;

| 9. | geležinkelio paslaugų klausimu (13 straipsnis ir III priedas) džiaugiasi, kad naudojimasis elektros energijos tiekimo įrenginiais traukos srovei užtikrinti ir kuro užpildymo įrenginiai yra įtraukti į minimalų prieigos paketą siekiant užtikrinti nediskriminuojančias sąlygas naudotis šiomis ypač svarbiomis paslaugomis. Infrastruktūros valdytojas privalo užtikrinti, kad planuojamam eismui būtų tiekiama pakankamai elektros energijos ir skatinti naudoti nedidelį poveikį aplinkai darančias traukos energijos rūšis; |
| --- | --- |

9.

geležinkelio paslaugų klausimu (13 straipsnis ir III priedas) džiaugiasi, kad naudojimasis elektros energijos tiekimo įrenginiais traukos srovei užtikrinti ir kuro užpildymo įrenginiai yra įtraukti į minimalų prieigos paketą siekiant užtikrinti nediskriminuojančias sąlygas naudotis šiomis ypač svarbiomis paslaugomis. Infrastruktūros valdytojas privalo užtikrinti, kad planuojamam eismui būtų tiekiama pakankamai elektros energijos ir skatinti naudoti nedidelį poveikį aplinkai darančias traukos energijos rūšis;

| 10. | palankiai vertina reikalavimą atskirti dominuojančias ir III priede išvardytus infrastruktūros objektus valdančias transporto įmones. Šis atskyrimas sudarytų palankesnes sąlygas vietinės, gal būt net tarptautinės geležinkelių rinkos plėtrai; |
| --- | --- |

10.

palankiai vertina reikalavimą atskirti dominuojančias ir III priede išvardytus infrastruktūros objektus valdančias transporto įmones. Šis atskyrimas sudarytų palankesnes sąlygas vietinės, gal būt net tarptautinės geležinkelių rinkos plėtrai;

| 11. | džiaugiasi, kad su geležinkelių veikla susiję uosto įrenginiai yra priskirti infrastruktūros objektams, prieiga prie kurių turi būti skaidresnė ir atviresnė; |
| --- | --- |

11.

džiaugiasi, kad su geležinkelių veikla susiję uosto įrenginiai yra priskirti infrastruktūros objektams, prieiga prie kurių turi būti skaidresnė ir atviresnė;

| 12. | pritaria, kad reikia tiksliau apibrėžti perspektyvias alternatyvas, leidžiančias geležinkelių infrastruktūros objektų operatoriui atsisakyti suteikti prieigą, jei egzistuoja panaši vežimo „tuo pačiu maršrutu ekonomiškai priimtinomis sąlygomis“ paslauga; |
| --- | --- |

12.

pritaria, kad reikia tiksliau apibrėžti perspektyvias alternatyvas, leidžiančias geležinkelių infrastruktūros objektų operatoriui atsisakyti suteikti prieigą, jei egzistuoja panaši vežimo „tuo pačiu maršrutu ekonomiškai priimtinomis sąlygomis“ paslauga;

| 13. | laikosi nuomonės, kad reguliavimo institucijos turi būti pajėgios tarpininkauti paskirstant geležinkelio paslaugoms teikti reikalingus pajėgumus; |
| --- | --- |

13.

laikosi nuomonės, kad reguliavimo institucijos turi būti pajėgios tarpininkauti paskirstant geležinkelio paslaugoms teikti reikalingus pajėgumus;

| 14. | prašo 47 straipsnio 5 pastraipą papildyti taisykle, kuri iš principo prilygintų vežimo paslaugas tarp jūrų uostų ir toliau nuo pakrančių esančių regionų tarptautinėms krovinių vežimo paslaugoms; |
| --- | --- |

14.

prašo 47 straipsnio 5 pastraipą papildyti taisykle, kuri iš principo prilygintų vežimo paslaugas tarp jūrų uostų ir toliau nuo pakrančių esančių regionų tarptautinėms krovinių vežimo paslaugoms;

| 15. | mano, kad infrastruktūros objektui, jei ketinama nutraukti jo eksploatavimą, turi būti taikomas principas „naudok arba atiduok“ (angl. „use it or lose it“), o naujam infrastruktūros objekto operatoriui paskirti būtina skelbti konkursą. Taip pat tam tikriems riedmenims pastatyti nauji priežiūros ir techniniai objektai neturi būti rezervuoti vienam konkrečiam naudotojui penkerius metus; |
| --- | --- |

15.

mano, kad infrastruktūros objektui, jei ketinama nutraukti jo eksploatavimą, turi būti taikomas principas „naudok arba atiduok“ (angl. „use it or lose it“), o naujam infrastruktūros objekto operatoriui paskirti būtina skelbti konkursą. Taip pat tam tikriems riedmenims pastatyti nauji priežiūros ir techniniai objektai neturi būti rezervuoti vienam konkrečiam naudotojui penkerius metus;

| 16. | dėl krovininių traukinių keliamo triukšmo (31 straipsnio 5 dalis ir VIII priedas) pripažįsta, kad triukšmas yra pagrindinė aplinkai keliama geležinkelių transporto problema. Dėl jos dažnai skundžiasi šalia geležinkelių gyvenantys žmonės; |
| --- | --- |

16.

dėl krovininių traukinių keliamo triukšmo (31 straipsnio 5 dalis ir VIII priedas) pripažįsta, kad triukšmas yra pagrindinė aplinkai keliama geležinkelių transporto problema. Dėl jos dažnai skundžiasi šalia geležinkelių gyvenantys žmonės;

| 17. | patvirtina, kad veiksmingiausia priemonė traukinių keliamam triukšmui įveikti būtų vagonams naudoti „tylias“ stabdžių trinkeles. Tačiau kyla šių trinkelių techninių duomenų ir naudojimo finansavimo problema; |
| --- | --- |

17.

patvirtina, kad veiksmingiausia priemonė traukinių keliamam triukšmui įveikti būtų vagonams naudoti „tylias“ stabdžių trinkeles. Tačiau kyla šių trinkelių techninių duomenų ir naudojimo finansavimo problema;

| 18. | iš principo palankiai vertina tai, kad Europos Komisija diferencijuojamų mokesčių už geležinkelių transporto keliamą triukšmą ėmimą susieja su Eurovinjetės, skirtos vežimo sunkvežimiais išorės išlaidoms internalizuoti, priėmimu; tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad pagal dabartinę projekto versiją geležinkelių transportui numatomi privalomi mokesčiai už išorės sąnaudas, susijusias su triukšmu, o kelių transportas už tai apmokestinamas tik pasirinktinai. Tai gali iškraipyti konkurenciją; |
| --- | --- |

18.

iš principo palankiai vertina tai, kad Europos Komisija diferencijuojamų mokesčių už geležinkelių transporto keliamą triukšmą ėmimą susieja su Eurovinjetės, skirtos vežimo sunkvežimiais išorės išlaidoms internalizuoti, priėmimu; tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad pagal dabartinę projekto versiją geležinkelių transportui numatomi privalomi mokesčiai už išorės sąnaudas, susijusias su triukšmu, o kelių transportas už tai apmokestinamas tik pasirinktinai. Tai gali iškraipyti konkurenciją;

| 19. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymą numatyti prievolę rinkti mokesčius, kurie skatintų mažinti geležinkelių transporto keliamą triukšmą, tačiau apgailestauja, kad Komisijos pasiūlyme tokia pati prievolė rinkti mokesčius nenumatyta krovinių vežimo keliais transportui. Todėl mano, jog reikia užtikrinti, kad nedidelį triukšmą keliantiems riedmenims nebūtų nuolat taikomos sudėtingos administracinės procedūros. Pasiekus triukšmo mažinimo tikslą ir įvertinus, kad šios sistemos taikymas nebeduos visuomenei naudos, turėtų būti sudarytos galimybės atitinkamai pakeisti naudojimosi geležinkelio keliu mokesčių taikymo, priklausomai nuo keliamo triukšmo, sistemą arba šios sistemos atsisakyti; |
| --- | --- |

19.

palankiai vertina Komisijos pasiūlymą numatyti prievolę rinkti mokesčius, kurie skatintų mažinti geležinkelių transporto keliamą triukšmą, tačiau apgailestauja, kad Komisijos pasiūlyme tokia pati prievolė rinkti mokesčius nenumatyta krovinių vežimo keliais transportui. Todėl mano, jog reikia užtikrinti, kad nedidelį triukšmą keliantiems riedmenims nebūtų nuolat taikomos sudėtingos administracinės procedūros. Pasiekus triukšmo mažinimo tikslą ir įvertinus, kad šios sistemos taikymas nebeduos visuomenei naudos, turėtų būti sudarytos galimybės atitinkamai pakeisti naudojimosi geležinkelio keliu mokesčių taikymo, priklausomai nuo keliamo triukšmo, sistemą arba šios sistemos atsisakyti;

| 20. | kalbant apie infrastruktūros finansavimą (8 straipsnis, 30 straipsnis, VII priedas), apgailestauja, kad valstybės narės nėra įpareigotos konsultuotis su vietos ir regionų valdžios institucijomis rengiant nacionalinę geležinkelių infrastruktūros strategiją. Šios valdžios institucijos, be kita ko, galėtų parengti vietinę geležinkelių infrastruktūros strategiją mažiausiai 5 metams; |
| --- | --- |

20.

kalbant apie infrastruktūros finansavimą (8 straipsnis, 30 straipsnis, VII priedas), apgailestauja, kad valstybės narės nėra įpareigotos konsultuotis su vietos ir regionų valdžios institucijomis rengiant nacionalinę geležinkelių infrastruktūros strategiją. Šios valdžios institucijos, be kita ko, galėtų parengti vietinę geležinkelių infrastruktūros strategiją mažiausiai 5 metams;

| 21. | pritaria, kad būtina sudaryti daugiametes valstybių ir infrastruktūros valdytojų sutartis dėl kelių priežiūros ir atnaujinimo finansavimo. Vis dėlto reikia užtikrinti, kad sprendimus dėl su infrastruktūra susijusio viešojo intereso ir tam būtinų infrastruktūros ypatumų ir ateityje galėtų priimti atitinkama valstybė narė; |
| --- | --- |

21.

pritaria, kad būtina sudaryti daugiametes valstybių ir infrastruktūros valdytojų sutartis dėl kelių priežiūros ir atnaujinimo finansavimo. Vis dėlto reikia užtikrinti, kad sprendimus dėl su infrastruktūra susijusio viešojo intereso ir tam būtinų infrastruktūros ypatumų ir ateityje galėtų priimti atitinkama valstybė narė;

| 22. | vis tik apgailestauja, kad vietos ir regionų valdžios institucijos nėra konkrečiai kviečiamos dalyvauti derybose dėl šių sutarčių, kurios turės didelį poveikį jų geležinkelių tinklų būklei; |
| --- | --- |

22.

vis tik apgailestauja, kad vietos ir regionų valdžios institucijos nėra konkrečiai kviečiamos dalyvauti derybose dėl šių sutarčių, kurios turės didelį poveikį jų geležinkelių tinklų būklei;

| 23. | kalbant apie patvirtintus pareiškėjus(3 straipsnio 12 dalis, 44 straipsnis), džiaugiasi, kad išplėsta jų sąvoka; geležinkelių licencijų neturintys subjektai, pavyzdžiui, krovinių siuntėjai arba uostai, nebegalės lengvai rezervuoti traukinio linijų. Tai taip pat turėtų sudaryti sąlygas trumpų nuotolių krovininio transporto įmonių (angl. „shortliners“) plėtrai; |
| --- | --- |

23.

kalbant apie patvirtintus pareiškėjus(3 straipsnio 12 dalis, 44 straipsnis), džiaugiasi, kad išplėsta jų sąvoka; geležinkelių licencijų neturintys subjektai, pavyzdžiui, krovinių siuntėjai arba uostai, nebegalės lengvai rezervuoti traukinio linijų. Tai taip pat turėtų sudaryti sąlygas trumpų nuotolių krovininio transporto įmonių (angl. „shortliners“) plėtrai;

Pasiūlymas persvarstyti pirmąjį geležinkelių teisės aktų rinkinį. Kiti politiniai uždaviniai

| 24. | rinkų atvėrimo ir reguliavimo klausimu iš esmės pritaria priemonėms, kuriomis siekiama išplėsti reguliavimo institucijų kompetenciją, kad jos galėtų geriau prižiūrėti, ar užtikrinamos nediskriminuojančios sąlygos patekti į geležinkelių rinką, ir numatyti paskatas infrastruktūros operatoriams veiksmingiau teikti paslaugas. Tai pasakytina ir apie ligšiolinės valstybių narių galimybės tokias paskatas apibrėžti taikant reguliavimo priemones išsaugojimą. Kadangi su geležinkeliu susijusios problemos vis dažniau yra tarptautinio masto, vadovaujantis subsidiarumo principu ir atsižvelgiant į nacionalinių reguliavimo institucijų kompetencijos sritį reikėtų įsteigti Europos reguliavimo instituciją, kad ji spręstų keletui valstybių narių aktualias problemas. Iš pradžių Komisija galėtų sukurti ES geležinkelių priežiūros institucijų komitetą, kuriam būtų pavesta apeliacinio skundo etape nagrinėti nacionalinius teisminius ginčus dėl tinklų reguliavimo ir suteiktos teisinės priemonės, leidžiančios priversti valstybes nares laikytis jo priimtų sprendimų. Regionų komitetas taip pat mano, kad Komisija turėtų aktyviau siekti įvesti bendrus eismo valdymo terminus, bendras darbo taisykles ir bendras eismo valdymo sistemas, kad eismas būtų valdomas veiksmingiau. |
| --- | --- |

24.

rinkų atvėrimo ir reguliavimo klausimu iš esmės pritaria priemonėms, kuriomis siekiama išplėsti reguliavimo institucijų kompetenciją, kad jos galėtų geriau prižiūrėti, ar užtikrinamos nediskriminuojančios sąlygos patekti į geležinkelių rinką, ir numatyti paskatas infrastruktūros operatoriams veiksmingiau teikti paslaugas. Tai pasakytina ir apie ligšiolinės valstybių narių galimybės tokias paskatas apibrėžti taikant reguliavimo priemones išsaugojimą. Kadangi su geležinkeliu susijusios problemos vis dažniau yra tarptautinio masto, vadovaujantis subsidiarumo principu ir atsižvelgiant į nacionalinių reguliavimo institucijų kompetencijos sritį reikėtų įsteigti Europos reguliavimo instituciją, kad ji spręstų keletui valstybių narių aktualias problemas. Iš pradžių Komisija galėtų sukurti ES geležinkelių priežiūros institucijų komitetą, kuriam būtų pavesta apeliacinio skundo etape nagrinėti nacionalinius teisminius ginčus dėl tinklų reguliavimo ir suteiktos teisinės priemonės, leidžiančios priversti valstybes nares laikytis jo priimtų sprendimų. Regionų komitetas taip pat mano, kad Komisija turėtų aktyviau siekti įvesti bendrus eismo valdymo terminus, bendras darbo taisykles ir bendras eismo valdymo sistemas, kad eismas būtų valdomas veiksmingiau.

| 25. | apgailestauja, kad Komisija teisės aktais neįveda privalomų įsipareigojimų, susijusių su visišku infrastruktūros valdytojų ir geležinkelio įmonių atskyrimu. Šis atskyrimas leistų geriau užtikrinti nediskriminuojančias sąlygas naudotis infrastruktūra ir išvengti natūralios monopolijos valdytojo ir vieno iš jos naudotojų interesų konflikto. Turi būti aiškiai nustatyta, kas atsako už prieigą prie tinklo, peronų, terminalų ir kitos infrastruktūros; |
| --- | --- |

25.

apgailestauja, kad Komisija teisės aktais neįveda privalomų įsipareigojimų, susijusių su visišku infrastruktūros valdytojų ir geležinkelio įmonių atskyrimu. Šis atskyrimas leistų geriau užtikrinti nediskriminuojančias sąlygas naudotis infrastruktūra ir išvengti natūralios monopolijos valdytojo ir vieno iš jos naudotojų interesų konflikto. Turi būti aiškiai nustatyta, kas atsako už prieigą prie tinklo, peronų, terminalų ir kitos infrastruktūros;

| 26. | pabrėžia, kad visiškai atskiriant infrastruktūros valdytojus ir geležinkelio įmones jokiu būdu negalima pažeisti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 345 straipsnio, pagal kurį „Sutartys jokiu būdu nepažeidžia valstybių narių normų, reglamentuojančių nuosavybės sistemą“; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia, kad visiškai atskiriant infrastruktūros valdytojus ir geležinkelio įmones jokiu būdu negalima pažeisti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 345 straipsnio, pagal kurį „Sutartys jokiu būdu nepažeidžia valstybių narių normų, reglamentuojančių nuosavybės sistemą“;

| 27. | kalbant apie skaidrumą ir kainų nustatymą, džiaugiasi, kad griežčiau skiriama krovinių ir keleivių vežimo veiklos bei su infrastruktūros valdymu ir transporto paslaugomis susijusios veiklos apskaita (6 straipsnis); |
| --- | --- |

27.

kalbant apie skaidrumą ir kainų nustatymą, džiaugiasi, kad griežčiau skiriama krovinių ir keleivių vežimo veiklos bei su infrastruktūros valdymu ir transporto paslaugomis susijusios veiklos apskaita (6 straipsnis);

| 28. | konstatuoja, kad Europos Sąjungoje dar nėra visiškai įdiegtos (nors jau yra privalomos) veiklos rezultatų vertinimo ir veiklos rezultatų gerinimo sistemos, leidžiančios nustatyti, kas yra atsakingas už traukinio vėlavimą; |
| --- | --- |

28.

konstatuoja, kad Europos Sąjungoje dar nėra visiškai įdiegtos (nors jau yra privalomos) veiklos rezultatų vertinimo ir veiklos rezultatų gerinimo sistemos, leidžiančios nustatyti, kas yra atsakingas už traukinio vėlavimą;

| 29. | vis dėlto abejoja, ar, kalbant apie VIII priede išvardytas vėlavimo priežastis, pateikta pakankamai išsami informacija. Rekomenduoja visų pirma įdiegti privalomas veiklos rezultatų gerinimo sistemas, atitinkančias kiekvieno infrastruktūros valdytojo poreikius ir išteklius; |
| --- | --- |

29.

vis dėlto abejoja, ar, kalbant apie VIII priede išvardytas vėlavimo priežastis, pateikta pakankamai išsami informacija. Rekomenduoja visų pirma įdiegti privalomas veiklos rezultatų gerinimo sistemas, atitinkančias kiekvieno infrastruktūros valdytojo poreikius ir išteklius;

| 30. | džiaugiasi, kad papildyti tinklo nuostatai, visų pirma geležinkelio paslaugų požiūriu (27 straipsnis, 56 straipsnio 2 dalis); |
| --- | --- |

30.

džiaugiasi, kad papildyti tinklo nuostatai, visų pirma geležinkelio paslaugų požiūriu (27 straipsnis, 56 straipsnio 2 dalis);

| 31. | kalbant apie deleguotuosius teisės aktus, konstatuoja, kad Europos Komisija siūlo jai suteikti labai svarbius įgaliojimus, kadangi mano, kad daugumą jos parengto pasiūlymo priedų bus galima keisti priimant deleguotuosius teisės aktus (60 straipsnis). Tačiau šiuose prieduose yra „esminių“ geležinkelių reguliavimo sistemos elementų. |
| --- | --- |

31.

kalbant apie deleguotuosius teisės aktus, konstatuoja, kad Europos Komisija siūlo jai suteikti labai svarbius įgaliojimus, kadangi mano, kad daugumą jos parengto pasiūlymo priedų bus galima keisti priimant deleguotuosius teisės aktus (60 straipsnis). Tačiau šiuose prieduose yra „esminių“ geležinkelių reguliavimo sistemos elementų.

II.   SIŪLOMI PAKEITIMAI

1   pakeitimas

6 straipsnio 3 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės užtikrina, kad būtų tvarkomos ir skelbiamos atskiros krovinių ir keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų teikimo pelno (nuostolių) ataskaitos ir balansai. Kiekvienos viešųjų paslaugų sutarties viešosios lėšos, skirtos su vežimo viešųjų paslaugų teikimu susijusiai veiklai, atitinkamose sąskaitose turi būti apskaitomos atskirai ir negali būti perkeliamos prie lėšų, skirtų veiklai, susijusiai su kitų transporto paslaugų teikimu ar su kita veikla. | Valstybės narės užtikrina, kad būtų tvarkomos ir skelbiamos atskiros krovinių ir keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų teikimo pelno (nuostolių) ataskaitos ir balansai. Kiekvienos viešųjų paslaugų sutarties viešosios lėšos, skirtos su vežimo viešųjų paslaugų teikimu susijusiai veiklai, atitinkamose sąskaitose turi būti apskaitomos atskirai ir negali būti perkeliamos prie lėšų, skirtų veiklai, susijusiai su kitų transporto paslaugų teikimu ar su kita veikla. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Valstybės narės užtikrina, kad būtų tvarkomos ir skelbiamos atskiros krovinių ir keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų teikimo pelno (nuostolių) ataskaitos ir balansai. Kiekvienos viešųjų paslaugų sutarties viešosios lėšos, skirtos su vežimo viešųjų paslaugų teikimu susijusiai veiklai, atitinkamose sąskaitose turi būti apskaitomos atskirai ir negali būti perkeliamos prie lėšų, skirtų veiklai, susijusiai su kitų transporto paslaugų teikimu ar su kita veikla.

Valstybės narės užtikrina, kad būtų tvarkomos ir skelbiamos atskiros krovinių ir keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų teikimo pelno (nuostolių) ataskaitos ir balansai. Kiekvienos viešųjų paslaugų sutarties viešosios lėšos, skirtos su vežimo viešųjų paslaugų teikimu susijusiai veiklai, atitinkamose sąskaitose turi būti apskaitomos atskirai ir negali būti perkeliamos prie lėšų, skirtų veiklai, susijusiai su kitų transporto paslaugų teikimu ar su kita veikla.

Paaiškinimas

Šiuo metu nėra reikalavimo skelbti atskiras sąskaitas tuo atveju, kai keletas viešųjų paslaugų sutarčių pasirašyta su ta pačia įmone, o pastaroji nėra sudaryta iš vietos lygio patronuojamųjų įmonių, skirtų vykdyti sutartį. Tokia padėtis gali sudaryti sąlygas įmonei taikyti nevisiškai „sandarią“ įvairių jai perduotų vykdyti viešųjų paslaugų sutarčių valdymo sistemą, o tai trukdo užtikrinti tinkamą viešųjų lėšų naudojimo kontrolę.

2   pakeitimas

8 straipsnio 1 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės plėtoja jų nacionalinę geležinkelių infrastruktūrą prireikus atsižvelgdamos į bendruosius Sąjungos poreikius. Todėl ne vėliau kaip per dvejus metus nuo šios direktyvos įsigaliojimo jos paskelbia geležinkelių infrastruktūros plėtros strategiją, kad būsimas mobilumo poreikis būtų patenkintas remiantis patikimu ir stabiliu geležinkelių sistemos finansavimu. Strategija kuriama mažiausiai penkeriems metams ir yra atnaujinama. | Valstybės narės plėtoja jų nacionalinę geležinkelių infrastruktūrą prireikus atsižvelgdamos į bendruosius Sąjungos poreikius. Todėl ne vėliau kaip per dvejus metus nuo šios direktyvos įsigaliojimo jos paskelbia geležinkelių infrastruktūros plėtros strategiją, kad būsimas mobilumo poreikis būtų patenkintas remiantis patikimu ir stabiliu geležinkelių sistemos finansavimu. Strategija kuriama mažiausiai penkeriems metams ir yra atnaujinama. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Valstybės narės plėtoja jų nacionalinę geležinkelių infrastruktūrą prireikus atsižvelgdamos į bendruosius Sąjungos poreikius. Todėl ne vėliau kaip per dvejus metus nuo šios direktyvos įsigaliojimo jos paskelbia geležinkelių infrastruktūros plėtros strategiją, kad būsimas mobilumo poreikis būtų patenkintas remiantis patikimu ir stabiliu geležinkelių sistemos finansavimu. Strategija kuriama mažiausiai penkeriems metams ir yra atnaujinama.

Valstybės narės plėtoja jų nacionalinę geležinkelių infrastruktūrą prireikus atsižvelgdamos į bendruosius Sąjungos poreikius. Todėl ne vėliau kaip per dvejus metus nuo šios direktyvos įsigaliojimo jos paskelbia geležinkelių infrastruktūros plėtros strategiją, kad būsimas mobilumo poreikis būtų patenkintas remiantis patikimu ir stabiliu geležinkelių sistemos finansavimu. Strategija kuriama mažiausiai penkeriems metams ir yra atnaujinama.

Paaiškinimas

Valstybės narės turėtų būti įpareigotos konsultuotis su vietos valdžios institucijomis rengiant nacionalinę geležinkelių infrastruktūros strategiją. Šios valdžios institucijos, be kita ko, galėtų parengti vietinę geležinkelių infrastruktūros strategiją mažiausiai 5 metams;

3   pakeitimas

30 straipsnio 3 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės konsultuojasi su suinteresuotosiomis šalimis bent prieš mėnesį iki sutarties pasirašymo ir ją paskelbia per mėnesį nuo jos sudarymo. | Valstybės narės konsultuojasi su suinteresuotosiomis šalimis bent prieš mėnesį iki sutarties pasirašymo ir ją paskelbia per mėnesį nuo jos sudarymo. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Valstybės narės konsultuojasi su suinteresuotosiomis šalimis bent prieš mėnesį iki sutarties pasirašymo ir ją paskelbia per mėnesį nuo jos sudarymo.

Valstybės narės konsultuojasi su suinteresuotosiomis šalimis bent prieš mėnesį iki sutarties pasirašymo ir ją paskelbia per mėnesį nuo jos sudarymo.

Paaiškinimas

Vietos ir regionų valdžios institucijos konkrečiai turėtų būti kviečiamos dalyvauti derybose dėl daugiamečių finansavimo sutarčių, kurios turės didelį poveikį jų geležinkelių tinklų būklei.

4   pakeitimas

31 straipsnio 5 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Jei ES teisės aktais dėl krovinių vežimo keliais leidžiama apmokestinti už triukšmą, infrastruktūros mokesčiai keičiami pagal VIII priedo 2 punktą siekiant atsižvelgti į eksploatuojamų traukinių keliamo triukšmo poveikį. | |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Jei ES teisės aktais dėl krovinių vežimo keliais leidžiama apmokestinti už triukšmą, infrastruktūros mokesčiai keičiami pagal VIII priedo 2 punktą siekiant atsižvelgti į eksploatuojamų traukinių keliamo triukšmo poveikį.

Paaiškinimas

Siekiant pakankamo skatinamojo poveikio, 31 straipsnio tekste turėtų būti įtrauktas reikalavimas, kad taikant naudojimuisi geležinkelio keliu mokesčių, priklausomai nuo keliamo triukšmo, sistemą būtų atsižvelgiama ne tik į išorines triukšmo poveikio sąnaudas, bet ir į krovininių vagonų ir lokomotyvų atnaujinimo sąnaudas.

5   pakeitimas

47 straipsnio 5 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (5)   Nustatant pirmumo teisės skyrimo kriterijus, deramai atsižvelgiama į krovinių vežimo paslaugų, ypač tarptautinio krovinių vežimo paslaugų, svarbą. | (5)   Nustatant pirmumo teisės skyrimo kriterijus, deramai atsižvelgiama į krovinių vežimo paslaugų, ypač tarptautinio krovinių vežimo paslaugų , svarbą. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5)   Nustatant pirmumo teisės skyrimo kriterijus, deramai atsižvelgiama į krovinių vežimo paslaugų, ypač tarptautinio krovinių vežimo paslaugų, svarbą.

(5)   Nustatant pirmumo teisės skyrimo kriterijus, deramai atsižvelgiama į krovinių vežimo paslaugų, ypač tarptautinio krovinių vežimo paslaugų , svarbą.

Paaiškinimas

Krovinių transportas iš jūrų uostų iki gavėjų toliau nuo pakrančių esančiuose regionuose ir iš jų į uostus labiau nei vidutiniškai apkrauna tam tikrus geležinkelių tinklo ruožus. Jei į tai būtų atsižvelgiama nustatant pirmumo teisės skyrimo kriterijus, tai padėtų sumažinti apkrovimą ir geriau sujungti jūrų uostus su toliau nuo pakrančių esančiais regionais.

6   pakeitimas

I priedas

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Geležinkelių infrastruktūros objektų sąrašas

  Geležinkelių infrastruktūrą sudaro šie objektai, jei jie yra geležinkelio sankasos dalis, įskaitant privažiuojamuosius kelius, tačiau neįskaitant geležinkelio remonto dirbtuvėse, depuose ar lokomotyvų stovynėse nutiestų atšakų, privačių atšakų ar privažiuojamųjų kelių:






  — | žemės plotas, |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Geležinkelių infrastruktūros objektų sąrašas

Geležinkelių infrastruktūrą sudaro šie objektai, jei jie yra geležinkelio sankasos dalis, įskaitant privažiuojamuosius kelius, tačiau neįskaitant geležinkelio remonto dirbtuvėse, depuose ar lokomotyvų stovynėse nutiestų atšakų, privačių atšakų ar privažiuojamųjų kelių:

—

žemės plotas,

| — | apatinis kelio statinys, sankasos ir pylimai, iškasos, drenažo kanalai ir tranšėjos, mūrinės tranšėjos, pralaidos, sutvirtinimo sienos, apsauginiai želdiniai, ir t. t.; keleivinės ir prekinės platformos; keturių pėdų pločio keliai ir pėsčiųjų takai; aptvėrimų sienos, tvoros, aptvarai; priešgaisrinės juostos; šildymo prietaisai; geležinkelio pervažos ir t. t.; užtvaros nuo sniego, |
| --- | --- |

—

apatinis kelio statinys, sankasos ir pylimai, iškasos, drenažo kanalai ir tranšėjos, mūrinės tranšėjos, pralaidos, sutvirtinimo sienos, apsauginiai želdiniai, ir t. t.; keleivinės ir prekinės platformos; keturių pėdų pločio keliai ir pėsčiųjų takai; aptvėrimų sienos, tvoros, aptvarai; priešgaisrinės juostos; šildymo prietaisai; geležinkelio pervažos ir t. t.; užtvaros nuo sniego,

| — | inžineriniai statiniai: tiltai, pralaidos ir kiti viadukai, tuneliai, dengtos iškasos ir kiti pravažiavimai po geležinkelio sankasas; sulaikančios sienos, nuo griūčių ir krentančių akmenų apsaugantys statiniai ir t. t., |
| --- | --- |

—

inžineriniai statiniai: tiltai, pralaidos ir kiti viadukai, tuneliai, dengtos iškasos ir kiti pravažiavimai po geležinkelio sankasas; sulaikančios sienos, nuo griūčių ir krentančių akmenų apsaugantys statiniai ir t. t.,

| — | kelių lygių pervažos, įskaitant kelių eismo saugumą užtikrinančią įrangą, |
| --- | --- |

—

kelių lygių pervažos, įskaitant kelių eismo saugumą užtikrinančią įrangą,

| — | viršutinis kelio statinys, visų pirma: bėgiai, bėgiai su įpjovomis ir gretbėgiai; pabėgiai ir išilginiai pabėgiai, nuolatinio kelio pagalbiniai prietaisai, balastas, įskaitant akmens skaldą ir smėlį; iešmai, geležinkelio pervažos ir t. t.; grįžračiai ir kilnojamosios platformos (išskyrus skirtas išimtinai lokomotyvams), |
| --- | --- |

—

viršutinis kelio statinys, visų pirma: bėgiai, bėgiai su įpjovomis ir gretbėgiai; pabėgiai ir išilginiai pabėgiai, nuolatinio kelio pagalbiniai prietaisai, balastas, įskaitant akmens skaldą ir smėlį; iešmai, geležinkelio pervažos ir t. t.; grįžračiai ir kilnojamosios platformos (išskyrus skirtas išimtinai lokomotyvams),

| — | keleivių ir prekių privažiuojamieji keliai, įskaitant automobilio kelius, |
| --- | --- |

—

keleivių ir prekių privažiuojamieji keliai, įskaitant automobilio kelius,

| — | saugos, signalizacijos ir telekomunikacijų įrenginiai atvirame kelyje, sumontuoti stotyse ir rūšiavimo stotyse, įskaitant signalizacijai ir telekomunikacijoms reikalingos elektros srovės gamybos, transformavimo ir skirstymo įrenginius; šiems įrenginiams skirti pastatai; bėgių stabdžiai, |
| --- | --- |

—

saugos, signalizacijos ir telekomunikacijų įrenginiai atvirame kelyje, sumontuoti stotyse ir rūšiavimo stotyse, įskaitant signalizacijai ir telekomunikacijoms reikalingos elektros srovės gamybos, transformavimo ir skirstymo įrenginius; šiems įrenginiams skirti pastatai; bėgių stabdžiai,

| — | apšvietimo įrenginiai, sumontuoti eismo ir saugos tikslais, |
| --- | --- |

—

apšvietimo įrenginiai, sumontuoti eismo ir saugos tikslais,

| — | gabenimui geležinkeliu reikalingos elektros energijos transformavimo ir perdavimo įrenginiai: pastotės, energijos tiekimo kabeliai, nutiesti tarp pastočių ir kontaktinių laidų, kontaktinis tinklas ir atramos; trečiasis bėgis su atramomis, |
| --- | --- |

—

gabenimui geležinkeliu reikalingos elektros energijos transformavimo ir perdavimo įrenginiai: pastotės, energijos tiekimo kabeliai, nutiesti tarp pastočių ir kontaktinių laidų, kontaktinis tinklas ir atramos; trečiasis bėgis su atramomis,

| — | infrastruktūros padalinio naudojami pastatai. |
| --- | --- |

—

infrastruktūros padalinio naudojami pastatai.

Geležinkelių infrastruktūros objektų sąrašas

Geležinkelių infrastruktūrą sudaro šie objektai, jei jie yra geležinkelio sankasos dalis, įskaitant privažiuojamuosius kelius, tačiau neįskaitant geležinkelio remonto dirbtuvėse, depuose ar lokomotyvų stovynėse nutiestų atšakų, privačių atšakų ar privažiuojamųjų kelių:

| — | žemės plotas, |
| --- | --- |

—

žemės plotas,

| — | apatinis kelio statinys, sankasos ir pylimai, iškasos, drenažo kanalai ir tranšėjos, mūrinės tranšėjos, pralaidos, sutvirtinimo sienos, apsauginiai želdiniai, ir t. t.; keleivinės ir prekinės platformos; keturių pėdų pločio keliai ir pėsčiųjų takai; aptvėrimų sienos, tvoros, aptvarai; priešgaisrinės juostos; šildymo prietaisai; geležinkelio pervažos ir t. t.; užtvaros nuo sniego, |
| --- | --- |

—

apatinis kelio statinys, sankasos ir pylimai, iškasos, drenažo kanalai ir tranšėjos, mūrinės tranšėjos, pralaidos, sutvirtinimo sienos, apsauginiai želdiniai, ir t. t.; keleivinės ir prekinės platformos; keturių pėdų pločio keliai ir pėsčiųjų takai; aptvėrimų sienos, tvoros, aptvarai; priešgaisrinės juostos; šildymo prietaisai; geležinkelio pervažos ir t. t.; užtvaros nuo sniego,

| — | inžineriniai statiniai: tiltai, pralaidos ir kiti viadukai, tuneliai, dengtos iškasos ir kiti pravažiavimai po geležinkelio sankasas; sulaikančios sienos, nuo griūčių ir krentančių akmenų apsaugantys statiniai ir t. t., |
| --- | --- |

—

inžineriniai statiniai: tiltai, pralaidos ir kiti viadukai, tuneliai, dengtos iškasos ir kiti pravažiavimai po geležinkelio sankasas; sulaikančios sienos, nuo griūčių ir krentančių akmenų apsaugantys statiniai ir t. t.,

| — | kelių lygių pervažos, įskaitant kelių eismo saugumą užtikrinančią įrangą, |
| --- | --- |

—

kelių lygių pervažos, įskaitant kelių eismo saugumą užtikrinančią įrangą,

| — | viršutinis kelio statinys, visų pirma: bėgiai, bėgiai su įpjovomis ir gretbėgiai; pabėgiai ir išilginiai pabėgiai, nuolatinio kelio pagalbiniai prietaisai, balastas, įskaitant akmens skaldą ir smėlį; iešmai, geležinkelio pervažos ir t. t.; grįžračiai ir kilnojamosios platformos (išskyrus skirtas išimtinai lokomotyvams), |
| --- | --- |

—

viršutinis kelio statinys, visų pirma: bėgiai, bėgiai su įpjovomis ir gretbėgiai; pabėgiai ir išilginiai pabėgiai, nuolatinio kelio pagalbiniai prietaisai, balastas, įskaitant akmens skaldą ir smėlį; iešmai, geležinkelio pervažos ir t. t.; grįžračiai ir kilnojamosios platformos (išskyrus skirtas išimtinai lokomotyvams),

| — | keleivių ir prekių privažiuojamieji keliai, įskaitant automobilio kelius, |
| --- | --- |

—

keleivių ir prekių privažiuojamieji keliai, įskaitant automobilio kelius,

| — | saugos, signalizacijos ir telekomunikacijų įrenginiai atvirame kelyje, sumontuoti stotyse ir rūšiavimo stotyse, įskaitant signalizacijai ir telekomunikacijoms reikalingos elektros srovės gamybos, transformavimo ir skirstymo įrenginius; šiems įrenginiams skirti pastatai; bėgių stabdžiai, |
| --- | --- |

—

saugos, signalizacijos ir telekomunikacijų įrenginiai atvirame kelyje, sumontuoti stotyse ir rūšiavimo stotyse, įskaitant signalizacijai ir telekomunikacijoms reikalingos elektros srovės gamybos, transformavimo ir skirstymo įrenginius; šiems įrenginiams skirti pastatai; bėgių stabdžiai,

| — | apšvietimo įrenginiai, sumontuoti eismo ir saugos tikslais, |
| --- | --- |

—

apšvietimo įrenginiai, sumontuoti eismo ir saugos tikslais,

| — | gabenimui geležinkeliu reikalingos elektros energijos transformavimo ir perdavimo įrenginiai: pastotės, energijos tiekimo kabeliai, nutiesti tarp pastočių ir kontaktinių laidų, kontaktinis tinklas ir atramos; trečiasis bėgis su atramomis, |
| --- | --- |

—

gabenimui geležinkeliu reikalingos elektros energijos transformavimo ir perdavimo įrenginiai: pastotės, energijos tiekimo kabeliai, nutiesti tarp pastočių ir kontaktinių laidų, kontaktinis tinklas ir atramos; trečiasis bėgis su atramomis,

| — | infrastruktūros padalinio naudojami pastatai |
| --- | --- |

—

infrastruktūros padalinio naudojami pastatai

| — | |
| --- | --- |

—

Paaiškinimas

Į I priedą turėtų būti įtrauktos su transportu susijusios stoties pastatų dalys.

7   pakeitimas

III priedas

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Geležinkelio įmonėms teiktinos paslaugos (nurodytos 13 straipsnyje)






  1. | Minimalų prieigos paketą sudaro:






  a) | prašymų skirti geležinkelių infrastruktūros pajėgumo tvarkymas; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Geležinkelio įmonėms teiktinos paslaugos (nurodytos 13 straipsnyje)

1.

Minimalų prieigos paketą sudaro:

a)

prašymų skirti geležinkelių infrastruktūros pajėgumo tvarkymas;

| b) | teisė naudotis paskirtu pajėgumu; |
| --- | --- |

b)

teisė naudotis paskirtu pajėgumu;

| c) | naudojimasis kelio iešmais ir atšakomis; |
| --- | --- |

c)

naudojimasis kelio iešmais ir atšakomis;

| d) | traukinių eismo valdymas, įskaitant signalizaciją, reguliavimą, traukinių eismo tvarkymą bei informacijos apie traukinių judėjimą perdavimas ir teikimas; |
| --- | --- |

d)

traukinių eismo valdymas, įskaitant signalizaciją, reguliavimą, traukinių eismo tvarkymą bei informacijos apie traukinių judėjimą perdavimas ir teikimas;

| e) | naudojimasis elektros energijos tiekimo įrenginiais traukos srovei užtikrinti tuo atveju, kai yra tokie įrenginiai; |
| --- | --- |

e)

naudojimasis elektros energijos tiekimo įrenginiais traukos srovei užtikrinti tuo atveju, kai yra tokie įrenginiai;

| f) | kuro užpildymo įrenginiai, jei yra; |
| --- | --- |

f)

kuro užpildymo įrenginiai, jei yra;

| g) | visa kita informacija, reikalinga norint pradėti teikti arba teikti tam tikrą paslaugą, kuriai buvo skirtas infrastruktūros pajėgumas. |
| --- | --- |

g)

visa kita informacija, reikalinga norint pradėti teikti arba teikti tam tikrą paslaugą, kuriai buvo skirtas infrastruktūros pajėgumas.

Geležinkelio įmonėms teiktinos paslaugos (nurodytos 13 straipsnyje)

| 1. | Minimalų prieigos paketą sudaro:






  a) | prašymų skirti geležinkelių infrastruktūros pajėgumo tvarkymas; |
| --- | --- | --- |

1.

Minimalų prieigos paketą sudaro:

a)

prašymų skirti geležinkelių infrastruktūros pajėgumo tvarkymas;

| b) | teisė naudotis paskirtu pajėgumu; |
| --- | --- |

b)

teisė naudotis paskirtu pajėgumu;

| c) | naudojimasis kelio iešmais ir atšakomis; |
| --- | --- |

c)

naudojimasis kelio iešmais ir atšakomis;

| d) | traukinių eismo valdymas, įskaitant signalizaciją, reguliavimą, traukinių eismo tvarkymą bei informacijos apie traukinių judėjimą perdavimas ir teikimas; |
| --- | --- |

d)

traukinių eismo valdymas, įskaitant signalizaciją, reguliavimą, traukinių eismo tvarkymą bei informacijos apie traukinių judėjimą perdavimas ir teikimas;

| e) | naudojimasis elektros energijos tiekimo įrenginiais traukos srovei užtikrinti tuo atveju, kai yra tokie įrenginiai; |
| --- | --- |

e)

naudojimasis elektros energijos tiekimo įrenginiais traukos srovei užtikrinti tuo atveju, kai yra tokie įrenginiai;

| f) | kuro užpildymo įrenginiai, jei yra; |
| --- | --- |

f)

kuro užpildymo įrenginiai, jei yra;

| g) | visa kita informacija, reikalinga norint pradėti teikti arba teikti tam tikrą paslaugą, kuriai buvo skirtas infrastruktūros pajėgumas; |
| --- | --- |

g)

visa kita informacija, reikalinga norint pradėti teikti arba teikti tam tikrą paslaugą, kuriai buvo skirtas infrastruktūros pajėgumas;

| | |
| --- | --- |

2.

| 2. | Prieiga taip pat suteikiama prie infrastruktūros objektų ir šiuose objektuose teikiamų paslaugų: | |
| --- | --- | --- |

Prieiga taip pat suteikiama prie infrastruktūros objektų ir šiuose objektuose teikiamų paslaugų:

a)

| | |
| --- | --- |

| a) | keleivių stotys, jų pastatai ir kiti objektai, įskaitant bilietų įsigijimo ir kelionių informacijos objektus; |
| --- | --- |

keleivių stotys, jų pastatai ir kiti objektai, įskaitant bilietų įsigijimo ir kelionių informacijos objektus;

| b) | krovinių terminalai; |
| --- | --- |

b)

krovinių terminalai;

| c) | rūšiavimo stotys; |
| --- | --- |

c)

rūšiavimo stotys;

| d) | traukinių formavimo įrenginiai; |
| --- | --- |

d)

traukinių formavimo įrenginiai;

| e) | skirstymo keliai; |
| --- | --- |

e)

skirstymo keliai;

| f) | techninės priežiūros ir kiti techniniai įrenginiai; |
| --- | --- |

f)

techninės priežiūros ir kiti techniniai įrenginiai;

| g) | su geležinkelių veikla susiję uosto įrenginiai; |
| --- | --- |

g)

su geležinkelių veikla susiję uosto įrenginiai;

| h) | pagalbai, įskaitant vilkimą, teikti reikalingi įrenginiai. |
| --- | --- |

h)

pagalbai, įskaitant vilkimą, teikti reikalingi įrenginiai.

| 2. | Prieiga taip pat suteikiama prie infrastruktūros objektų ir šiuose objektuose teikiamų paslaugų: | |
| --- | --- | --- |

2.

Prieiga taip pat suteikiama prie infrastruktūros objektų ir šiuose objektuose teikiamų paslaugų:

a)

| | |
| --- | --- |

| a) | keleivių stotys, jų pastatai ir kiti objektai; |
| --- | --- |

keleivių stotys, jų pastatai ir kiti objektai;

| b) | ; |
| --- | --- |

b)

;

| c) | rūšiavimo stotys; |
| --- | --- |

c)

rūšiavimo stotys;

| d) | traukinių formavimo įrenginiai; |
| --- | --- |

d)

traukinių formavimo įrenginiai;

| e) | skirstymo keliai; |
| --- | --- |

e)

skirstymo keliai;

| f) | techninės priežiūros ir kiti techniniai įrenginiai; |
| --- | --- |

f)

techninės priežiūros ir kiti techniniai įrenginiai;

| g) | su geležinkelių veikla susiję uosto įrenginiai; |
| --- | --- |

g)

su geležinkelių veikla susiję uosto įrenginiai;

| h) | pagalbai, įskaitant vilkimą, teikti reikalingi įrenginiai; |
| --- | --- |

h)

pagalbai, įskaitant vilkimą, teikti reikalingi įrenginiai;

| i) | |
| --- | --- |

i)

3.

| 3. | Papildomas paslaugas gali sudaryti:






  a) | traukos srovė, už kurią sąskaitose faktūrose mokesčiai nurodomi atskirai nuo mokesčių už naudojimąsi elektros energijos tiekimo įrenginiais; |
| --- | --- | --- |

Papildomas paslaugas gali sudaryti:

a)

traukos srovė, už kurią sąskaitose faktūrose mokesčiai nurodomi atskirai nuo mokesčių už naudojimąsi elektros energijos tiekimo įrenginiais;

| b) | keleivinių traukinių šildymas prieš kelionę; |
| --- | --- |

b)

keleivinių traukinių šildymas prieš kelionę;

| c) | kuro tiekimas, už kurį sąskaitose faktūrose mokesčiai nurodomi atskirai nuo mokesčių už naudojimąsi kuro užpildymo įrenginiais |
| --- | --- |

c)

kuro tiekimas, už kurį sąskaitose faktūrose mokesčiai nurodomi atskirai nuo mokesčių už naudojimąsi kuro užpildymo įrenginiais

| d) | sutartys pagal užsakymą dėl:






  — | pavojingų krovinių transportavimo kontrolės, |
| --- | --- | --- |

d)

sutartys pagal užsakymą dėl:

—

pavojingų krovinių transportavimo kontrolės,

| — | pagalbos, kai važiuoja neįprasti traukiniai. |
| --- | --- |

—

pagalbos, kai važiuoja neįprasti traukiniai.

| 3. | Papildomas paslaugas gali sudaryti:






  a) | traukos srovė, už kurią sąskaitose faktūrose mokesčiai nurodomi atskirai nuo mokesčių už naudojimąsi elektros energijos tiekimo įrenginiais; |
| --- | --- | --- |

3.

Papildomas paslaugas gali sudaryti:

a)

traukos srovė, už kurią sąskaitose faktūrose mokesčiai nurodomi atskirai nuo mokesčių už naudojimąsi elektros energijos tiekimo įrenginiais;

| b) | keleivinių traukinių šildymas prieš kelionę; |
| --- | --- |

b)

keleivinių traukinių šildymas prieš kelionę;

| c) | kuro tiekimas, už kurį sąskaitose faktūrose mokesčiai nurodomi atskirai nuo mokesčių už naudojimąsi kuro užpildymo įrenginiais ; |
| --- | --- |

c)

kuro tiekimas, už kurį sąskaitose faktūrose mokesčiai nurodomi atskirai nuo mokesčių už naudojimąsi kuro užpildymo įrenginiais ;

| d) | sutartys pagal užsakymą dėl:






  — | pavojingų krovinių transportavimo kontrolės, |
| --- | --- | --- |

d)

sutartys pagal užsakymą dėl:

—

pavojingų krovinių transportavimo kontrolės,

| — | pagalbos, kai važiuoja neįprasti traukiniai. |
| --- | --- |

—

pagalbos, kai važiuoja neįprasti traukiniai.

| 4. | Pagalbines paslaugas gali sudaryti:






  a) | prieiga prie telekomunikacijų tinklo; |
| --- | --- | --- |

4.

Pagalbines paslaugas gali sudaryti:

a)

prieiga prie telekomunikacijų tinklo;

| b) | papildomos informacijos suteikimas; |
| --- | --- |

b)

papildomos informacijos suteikimas;

| c) | riedmenų techninė apžiūra. |
| --- | --- |

c)

riedmenų techninė apžiūra.

| 4. | Pagalbines paslaugas gali sudaryti:






  a) | prieiga prie telekomunikacijų tinklo; |
| --- | --- | --- |

4.

Pagalbines paslaugas gali sudaryti:

a)

prieiga prie telekomunikacijų tinklo;

| b) | papildomos informacijos suteikimas; |
| --- | --- |

b)

papildomos informacijos suteikimas;

| c) | riedmenų techninė apžiūra. |
| --- | --- |

c)

riedmenų techninė apžiūra.

Paaiškinimas

Informacijos, padedančios keleiviams orientuotis ir gauti paslaugas stotyje atskiri vežėjai negali pateikti skirtingai, kadangi tai pakenktų tokios informacijos nuoseklumui ir aiškumui. Išsaugodami standartizuotą ir bendrą informacijos sistemą vežėjai galės užtikrinti gerą informacijos apie jų teikiamas paslaugas sklaidą ir nekils atskirų aptarnavimo erdvių ir informacijos skelbimo problemų.

8   pakeitimas

VIII priedas

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2. | 31 straipsnio 5 dalyje nurodyti pagal keliamą triukšmą diferencijuoti infrastruktūros mokesčiai atitinka šiuos reikalavimus: |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2.

31 straipsnio 5 dalyje nurodyti pagal keliamą triukšmą diferencijuoti infrastruktūros mokesčiai atitinka šiuos reikalavimus:

| 2. | 31 straipsnio 5 dalyje nurodyti pagal keliamą triukšmą diferencijuoti infrastruktūros mokesčiai atitinka šiuos reikalavimus: |
| --- | --- |

2.

31 straipsnio 5 dalyje nurodyti pagal keliamą triukšmą diferencijuoti infrastruktūros mokesčiai atitinka šiuos reikalavimus:

| a) | Mokestis diferencijuojamas, kad atitiktų traukinį sudarančių vagonų triukšmo ribines vertes, nustatytas Komisijos sprendime 2006/66/EB (TSS Triukšmas). |
| --- | --- |

a)

Mokestis diferencijuojamas, kad atitiktų traukinį sudarančių vagonų triukšmo ribines vertes, nustatytas Komisijos sprendime 2006/66/EB (TSS Triukšmas).

| a) | Mokestis diferencijuojamas, kad atitiktų traukinį sudarančių vagonų triukšmo ribines vertes, nustatytas Komisijos sprendime 2006/66/EB (TSS Triukšmas). |
| --- | --- |

a)

Mokestis diferencijuojamas, kad atitiktų traukinį sudarančių vagonų triukšmo ribines vertes, nustatytas Komisijos sprendime 2006/66/EB (TSS Triukšmas).

| b) | Prioritetas teikiamas krovininiams vagonams. |
| --- | --- |

b)

Prioritetas teikiamas krovininiams vagonams.

| b) | krovininiams vagonams. |
| --- | --- |

b)

krovininiams vagonams.

| c) | Diferenciacija pagal krovininių vagonų keliamo triukšmo lygį sudarys sąlygas, kad investicijos į vagonų modifikavimą, įrengiant juose ekonomiškai naudingiausią iš esamų mažai triukšmo keliančių stabdymo technologijų, atsipirktų per pagrįstą laikotarpį. |
| --- | --- |

c)

Diferenciacija pagal krovininių vagonų keliamo triukšmo lygį sudarys sąlygas, kad investicijos į vagonų modifikavimą, įrengiant juose ekonomiškai naudingiausią iš esamų mažai triukšmo keliančių stabdymo technologijų, atsipirktų per pagrįstą laikotarpį.

| c) | Diferenciacija pagal krovininių vagonų keliamo triukšmo lygį sudarys sąlygas, kad investicijos į vagonų modifikavimą, įrengiant juose ekonomiškai naudingiausią iš esamų mažai triukšmo keliančių stabdymo technologijų, atsipirktų per pagrįstą laikotarpį. |
| --- | --- |

c)

Diferenciacija pagal krovininių vagonų keliamo triukšmo lygį sudarys sąlygas, kad investicijos į vagonų modifikavimą, įrengiant juose ekonomiškai naudingiausią iš esamų mažai triukšmo keliančių stabdymo technologijų, atsipirktų per pagrįstą laikotarpį.

| d) | Galima svarstyti kitus elementus, kuriais remiantis galima diferencijuoti mokesčius:






  i) | paros metas, ypač naktį keliamas triukšmas; |
| --- | --- | --- |

d)

Galima svarstyti kitus elementus, kuriais remiantis galima diferencijuoti mokesčius:

i)

paros metas, ypač naktį keliamas triukšmas;

| ii) | traukinio sudėtis, kuri turi įtakos keliamo triukšmo lygiui; |
| --- | --- |

ii)

traukinio sudėtis, kuri turi įtakos keliamo triukšmo lygiui;

| iii) | zonos jautrumas dėl joje keliamo triukšmo; |
| --- | --- |

iii)

zonos jautrumas dėl joje keliamo triukšmo;

| iv) | kitos keliamo triukšmo, kuris yra gerokai mažesnis už nurodytą a punkte, klasės. |
| --- | --- |

iv)

kitos keliamo triukšmo, kuris yra gerokai mažesnis už nurodytą a punkte, klasės.

| d) | Galima svarstyti kitus elementus, kuriais remiantis galima diferencijuoti mokesčius:






  i) | paros metas, ypač naktį keliamas triukšmas; |
| --- | --- | --- |

d)

Galima svarstyti kitus elementus, kuriais remiantis galima diferencijuoti mokesčius:

i)

paros metas, ypač naktį keliamas triukšmas;

| ii) | traukinio sudėtis, kuri turi įtakos keliamo triukšmo lygiui; |
| --- | --- |

ii)

traukinio sudėtis, kuri turi įtakos keliamo triukšmo lygiui;

| iii) | zonos jautrumas dėl joje keliamo triukšmo; |
| --- | --- |

iii)

zonos jautrumas dėl joje keliamo triukšmo;

| iv) | kitos keliamo triukšmo, kuris yra gerokai mažesnis už nurodytą a punkte, klasės. |
| --- | --- |

iv)

kitos keliamo triukšmo, kuris yra gerokai mažesnis už nurodytą a punkte, klasės.

Paaiškinimas

Direktyvos pasiūlymu siekiama, kad išorės sąnaudos dėl triukšmo būtų apmokestinamos tik tuo atveju, jei taip pat galima apmokestinti ir kelių transportą. Tik taip užtikrinamos vienodos sąlygos geležinkelių ir kelių transportui.

Tačiau šio tikslo nepavyks pasiekti, nes pateiktas traukinių eksploatavimo apibrėžimas yra neaiškus: eksploatavimo sukeltas triukšmo poveikis gali būti priskiriamas išorės sąnaudoms ir gali būti taikomi infrastruktūros mokesčiai. 31 straipsnio 5 dalyje remiamasi VIII priedo 2 dalimi, kurioje apibrėžiant triukšmo ribines vertes, į kurias reikia atsižvelgti nustatant infrastruktūros mokesčius vėlgi remiamasi Komisijos sprendimu 2006/66/EB (TSS Triukšmas), OL L 37, 2006 m. vasario 8 d., p. 1 (žr. a papunktį). Tačiau cituojamo sprendimo priede pateikiamos ne tik krovininių traukinių vagonų, bet taip pat ir keleivinių traukinių vagonų triukšmo ribinės vertės.

Todėl galima apmokestinti ir keleivių transporto geležinkeliais išorės sąnaudas dėl triukšmo ribinių verčių. Tačiau kelių transporto srityje galima apmokestinti tik krovinių, bet ne keleivių vežimą.

Pakeitimu siekiama atkurti vienodas sąlygas.

2011 m. sausio 28 d., Briuselis

Regionų komiteto pirmininkė

Mercedes BRESSO

---

| 2.4.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 104/62 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 104/62

---

Regionų komiteto nuomonės projektas „Valstybių narių teisė spręsti dėl genetiškai modifikuotų kultūrų auginimo savo teritorijoje“

2011/C 104/13

REGIONŲ KOMITETAS

| — | teigiamai vertina Komisijos pasiūlymą, kurio tikslas – pakeisti galiojančius teisės aktus siekiant suteikti daugiau laisvės valstybėms narėms priimti sprendimus riboti arba drausti ES lygmeniu leidžiamų GMO auginimą savo teritorijoje, |
| --- | --- |

—

teigiamai vertina Komisijos pasiūlymą, kurio tikslas – pakeisti galiojančius teisės aktus siekiant suteikti daugiau laisvės valstybėms narėms priimti sprendimus riboti arba drausti ES lygmeniu leidžiamų GMO auginimą savo teritorijoje,

| — | teigiamai vertina suteiktą galimybę uždrausti auginti GMO savo teritorijoje nurodant kito pobūdžio priežastis (susijusias su socialiniais aspektais, tvarumu, etika ir kt.), |
| --- | --- |

—

teigiamai vertina suteiktą galimybę uždrausti auginti GMO savo teritorijoje nurodant kito pobūdžio priežastis (susijusias su socialiniais aspektais, tvarumu, etika ir kt.),

| — | prašo Komisijos nustatyti reikalavimus ir kriterijus dėl naujų ribojamųjų priemonių įgyvendinimo ir pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos turi būtinai dalyvauti priimant joms priklausančioms teritorijoms svarbius sprendimus; |
| --- | --- |

—

prašo Komisijos nustatyti reikalavimus ir kriterijus dėl naujų ribojamųjų priemonių įgyvendinimo ir pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos turi būtinai dalyvauti priimant joms priklausančioms teritorijoms svarbius sprendimus;

| — | mano, kad būtina nedelsiant įvertinti sprendimus ir draudžiamąsias priemones, priimtas valstybių narių ar regionų lygmeniu, kad šie nesusidurtų su teisiniu vakuumu siekdami užtikrinti skaidrią rinką vartotojams, |
| --- | --- |

—

mano, kad būtina nedelsiant įvertinti sprendimus ir draudžiamąsias priemones, priimtas valstybių narių ar regionų lygmeniu, kad šie nesusidurtų su teisiniu vakuumu siekdami užtikrinti skaidrią rinką vartotojams,

| — | mano, kad keičiant Direktyvos 2001/18/EB nuostatas dėl valstybių narių galimybės savo teritorijoje riboti ar drausti GMO auginimą, reikia išspręsti šias problemas:






  — | šiuo metu nepakankamas iš GMO pagamintų produktų ženklinimo reglamentavimas, |
| --- | --- | --- |

—

mano, kad keičiant Direktyvos 2001/18/EB nuostatas dėl valstybių narių galimybės savo teritorijoje riboti ar drausti GMO auginimą, reikia išspręsti šias problemas:

—

šiuo metu nepakankamas iš GMO pagamintų produktų ženklinimo reglamentavimas,

| — | rizikos vertinimo procedūros ir kontrolės trūkumai, |
| --- | --- |

—

rizikos vertinimo procedūros ir kontrolės trūkumai,

| — | GMO auginimo neigiamas poveikis tradicinėms arba ekologiškoms kultūroms ir kaimo plėtros politikai. |
| --- | --- |

—

GMO auginimo neigiamas poveikis tradicinėms arba ekologiškoms kultūroms ir kaimo plėtros politikai.

| — | laikosi nuomonės, kad būtinas glaudesnis ESMT ir kompetentingų nacionalinės ir regionų valdžios institucijų bendradarbiavimas GMO auginimo klausimais, ir ragina Komisiją tęsti pradėtą darbą šioje srityje. |
| --- | --- |

—

laikosi nuomonės, kad būtinas glaudesnis ESMT ir kompetentingų nacionalinės ir regionų valdžios institucijų bendradarbiavimas GMO auginimo klausimais, ir ragina Komisiją tęsti pradėtą darbą šioje srityje.

| Pranešėjas | : | Savino Antonio Santarella (IT / ELP), Kandelo meras |
| --- | --- | --- |
| Pamatiniai dokumentai | : | Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Direktyvos 2001/18/EB nuostatos dėl valstybių narių galimybės savo teritorijoje riboti ar drausti GMO auginimą
  COM(2010) 375 galutinis
  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl valstybių narių laisvės spręsti dėl genetiškai modifikuotų kultūrų auginimo
  COM(2010) 380 galutinis |

Pranešėjas

:

Savino Antonio Santarella (IT / ELP), Kandelo meras

Pamatiniai dokumentai

:

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Direktyvos 2001/18/EB nuostatos dėl valstybių narių galimybės savo teritorijoje riboti ar drausti GMO auginimą

COM(2010) 375 galutinis

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl valstybių narių laisvės spręsti dėl genetiškai modifikuotų kultūrų auginimo

COM(2010) 380 galutinis

I.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | teigiamai vertina Komisijos pasiūlymą, kurio tikslas – pakeisti galiojančius teisės aktus siekiant suteikti daugiau laisvės valstybėms narėms priimti sprendimus riboti arba drausti ES lygmeniu leidžiamų GMO auginimą savo teritorijoje. Be to, atkreipia dėmesį, kad pasiūlyme nekeliamas klausimas dėl šiuo metu Europos Sąjungoje galiojančios leidimų išdavimo ir pateikimo į rinką sistemos; |
| --- | --- |

1.

teigiamai vertina Komisijos pasiūlymą, kurio tikslas – pakeisti galiojančius teisės aktus siekiant suteikti daugiau laisvės valstybėms narėms priimti sprendimus riboti arba drausti ES lygmeniu leidžiamų GMO auginimą savo teritorijoje. Be to, atkreipia dėmesį, kad pasiūlyme nekeliamas klausimas dėl šiuo metu Europos Sąjungoje galiojančios leidimų išdavimo ir pateikimo į rinką sistemos;

| 2. | primena, kad pagal dabartinę Europos sistemą valstybės narės, norėdamos užtikrinti kultūrų sambūvį ir išvengti netyčinio GMO atsiradimo tradicinėse ar ekologiškose kultūrose, turi galimybę imtis būtinų priemonių nacionaliniu lygmeniu; |
| --- | --- |

2.

primena, kad pagal dabartinę Europos sistemą valstybės narės, norėdamos užtikrinti kultūrų sambūvį ir išvengti netyčinio GMO atsiradimo tradicinėse ar ekologiškose kultūrose, turi galimybę imtis būtinų priemonių nacionaliniu lygmeniu;

| 3. | be to, pabrėžia, kad Europos Komisija ir Taryba pripažino būtinybę tobulinti dabartines nuostatas, visų pirma susijusias su GMO auginimu, ir mano, kad būtina nedelsiant įvertinti sprendimus ir draudžiamąsias priemones, priimtas valstybių narių ar regionų lygmeniu, kad šie nesusidurtų su teisiniu vakuumu siekdami užtikrinti skaidrią rinką vartotojams; |
| --- | --- |

3.

be to, pabrėžia, kad Europos Komisija ir Taryba pripažino būtinybę tobulinti dabartines nuostatas, visų pirma susijusias su GMO auginimu, ir mano, kad būtina nedelsiant įvertinti sprendimus ir draudžiamąsias priemones, priimtas valstybių narių ar regionų lygmeniu, kad šie nesusidurtų su teisiniu vakuumu siekdami užtikrinti skaidrią rinką vartotojams;

| 4. | primena, kad daugelis vietos ir regionų valdžios institucijų nepritarė genetiškai modifikuotų kultūrų patekimui į jų teritorijas, todėl pasiskelbė „teritorijomis be GMO“ ir susibūrė į tinklą; |
| --- | --- |

4.

primena, kad daugelis vietos ir regionų valdžios institucijų nepritarė genetiškai modifikuotų kultūrų patekimui į jų teritorijas, todėl pasiskelbė „teritorijomis be GMO“ ir susibūrė į tinklą;

| 5. | nurodo, kad Komisijos pasiūlyto naujo straipsnio (26b straipsnis) įtraukimo į šiuo metu galiojančią Direktyvą 2001/18/EB tikslas – leisti valstybėms narėms priimti priemones, ribojančias arba draudžiančias jų teritorijoje arba dalyje teritorijos auginti visus arba kai kuriuos GMO, leidžiamus ES mastu, tačiau tokios priemonės turi būti pagrįstos argumentais, nesusijusiais su neigiamo poveikio sveikatai ir aplinkai, galinčio atsirasti dėl apgalvoto GMO išleidimo į aplinką ar jų pateikimo rinkai, vertinimu; |
| --- | --- |

5.

nurodo, kad Komisijos pasiūlyto naujo straipsnio (26b straipsnis) įtraukimo į šiuo metu galiojančią Direktyvą 2001/18/EB tikslas – leisti valstybėms narėms priimti priemones, ribojančias arba draudžiančias jų teritorijoje arba dalyje teritorijos auginti visus arba kai kuriuos GMO, leidžiamus ES mastu, tačiau tokios priemonės turi būti pagrįstos argumentais, nesusijusiais su neigiamo poveikio sveikatai ir aplinkai, galinčio atsirasti dėl apgalvoto GMO išleidimo į aplinką ar jų pateikimo rinkai, vertinimu;

| 6. | be to, teigia, kad priimtos priemonės turi būti susijusios tik su GMO auginimu, jos neturi trukdyti teikti į rinką ir importuoti genetiškai modifikuotas sėklas ar produktus ir privalo derėti su tarptautiniais ES įsipareigojimais, visų pirma susijusiais su Pasaulio prekybos organizacija (PPO); |
| --- | --- |

6.

be to, teigia, kad priimtos priemonės turi būti susijusios tik su GMO auginimu, jos neturi trukdyti teikti į rinką ir importuoti genetiškai modifikuotas sėklas ar produktus ir privalo derėti su tarptautiniais ES įsipareigojimais, visų pirma susijusiais su Pasaulio prekybos organizacija (PPO);

| 7. | mano, kad Europos Komisijos pasirinko teisingą metodą: peržiūrėti su GMO auginimu susijusius galiojančius teisės aktus remiantis sukaupta patirtimi ir laikantis subsidiarumo principo. Tačiau Komitetas mano, kad pateiktų pasiūlymų nepakanka, kad būtų išspręstos visos dėl GMO žemės ūkiui ir teritorijų vystymui iškylančios problemos. Todėl prašo Komisijos nustatyti konkretesnius reikalavimus ir kriterijus dėl galimų ribojamųjų priemonių įgyvendinimo ir pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos turi būtinai dalyvauti priimant joms priklausančioms teritorijoms svarbius sprendimus; |
| --- | --- |

7.

mano, kad Europos Komisijos pasirinko teisingą metodą: peržiūrėti su GMO auginimu susijusius galiojančius teisės aktus remiantis sukaupta patirtimi ir laikantis subsidiarumo principo. Tačiau Komitetas mano, kad pateiktų pasiūlymų nepakanka, kad būtų išspręstos visos dėl GMO žemės ūkiui ir teritorijų vystymui iškylančios problemos. Todėl prašo Komisijos nustatyti konkretesnius reikalavimus ir kriterijus dėl galimų ribojamųjų priemonių įgyvendinimo ir pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos turi būtinai dalyvauti priimant joms priklausančioms teritorijoms svarbius sprendimus;

| 8. | pabrėžia, kad tokie sprendimai iš tiesų turės didžiulės įtakos žemės ūkio ir kaimo plėtros politikai, kadangi pasirinkus auginti genetiškai modifikuotas kultūras, priimami skirtingi sprendimai nei auginant tradicines kultūras. Genetiškai modifikuotų kultūrų atveju, pavyzdžiui, yra tendencija teikti pirmenybę vienos rūšies auginimui, be to, iškyla problemų dėl platinimo grandinių atskyrimo ir apskritai dėl tradicinių, ekologiškų ir genetiškai modifikuotų kultūrų sambūvio; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad tokie sprendimai iš tiesų turės didžiulės įtakos žemės ūkio ir kaimo plėtros politikai, kadangi pasirinkus auginti genetiškai modifikuotas kultūras, priimami skirtingi sprendimai nei auginant tradicines kultūras. Genetiškai modifikuotų kultūrų atveju, pavyzdžiui, yra tendencija teikti pirmenybę vienos rūšies auginimui, be to, iškyla problemų dėl platinimo grandinių atskyrimo ir apskritai dėl tradicinių, ekologiškų ir genetiškai modifikuotų kultūrų sambūvio;

| 9. | mano, kad keičiant Direktyvos 2001/18/EB nuostatas dėl valstybių narių galimybės savo teritorijoje riboti ar drausti GMO auginimą, reikia išspręsti šias problemas:






  — | šiuo metu nepakankamas iš GMO pagamintų produktų ženklinimo reglamentavimas, |
| --- | --- | --- |

9.

mano, kad keičiant Direktyvos 2001/18/EB nuostatas dėl valstybių narių galimybės savo teritorijoje riboti ar drausti GMO auginimą, reikia išspręsti šias problemas:

—

šiuo metu nepakankamas iš GMO pagamintų produktų ženklinimo reglamentavimas,

| — | rizikos vertinimo procedūros ir kontrolės trūkumai, |
| --- | --- |

—

rizikos vertinimo procedūros ir kontrolės trūkumai,

| — | GMO auginimo neigiamas poveikis tradicinėms arba ekologiškoms kultūroms ir kaimo plėtros politikai; |
| --- | --- |

—

GMO auginimo neigiamas poveikis tradicinėms arba ekologiškoms kultūroms ir kaimo plėtros politikai;

Nepakankamas iš GMO pagamintų produktų ženklinimo reglamentavimas

| 10. | mano, kad dabartinė produktų, pagamintų naudojant GMO, ženklinimo sistema turi trūkumų, visų pirma turint omenyje gyvūninius produktus. Didžioji dalis auginamų GMO yra skirti pašarams, taigi GMO tik netiesioginiu būdu patenka į žmonėms vartoti skirtus maisto produktus (pvz., mėsa, pienas, kiaušiniai ir kt.), o pagal šiuo metu galiojančias taisykles tokiais atvejais GMO etiketėse nurodyti nereikia. Todėl vartotojas neturi galimybės pasirinkti galutinio produkto: jis, nors ir nenori, pats to nežinodamas vartoja GMO, kadangi įsigijo ar suvartojo produktus, į kuriuos netiesiogiai pateko GMO; |
| --- | --- |

10.

mano, kad dabartinė produktų, pagamintų naudojant GMO, ženklinimo sistema turi trūkumų, visų pirma turint omenyje gyvūninius produktus. Didžioji dalis auginamų GMO yra skirti pašarams, taigi GMO tik netiesioginiu būdu patenka į žmonėms vartoti skirtus maisto produktus (pvz., mėsa, pienas, kiaušiniai ir kt.), o pagal šiuo metu galiojančias taisykles tokiais atvejais GMO etiketėse nurodyti nereikia. Todėl vartotojas neturi galimybės pasirinkti galutinio produkto: jis, nors ir nenori, pats to nežinodamas vartoja GMO, kadangi įsigijo ar suvartojo produktus, į kuriuos netiesiogiai pateko GMO;

| 11. | prašo pakeisti Europos teisės aktus juose numatant privalomą maisto produktų, gautų iš gyvūnų, kurie buvo šeriami GMO pašarais, skyrimą ir ženklinimą; mano, kad aiškiai atskyrus minėtus produktus, susikurtų dvi rinkos ir tai ekonominiu požiūriu galėtų būti naudinga gamintojams, nenaudojantiems GMO, o vartotojams būtų užtikrinta informacija ir galimybė rinktis; |
| --- | --- |

11.

prašo pakeisti Europos teisės aktus juose numatant privalomą maisto produktų, gautų iš gyvūnų, kurie buvo šeriami GMO pašarais, skyrimą ir ženklinimą; mano, kad aiškiai atskyrus minėtus produktus, susikurtų dvi rinkos ir tai ekonominiu požiūriu galėtų būti naudinga gamintojams, nenaudojantiems GMO, o vartotojams būtų užtikrinta informacija ir galimybė rinktis;

| 12. | pabrėžia, kad tais atvejais, kai etiketėse nenurodoma, kad gyvūninio produkto sudėtyje yra GMO, nors labai tikėtina, kad gyvūnai buvo šeriami beveik vien iš GMO pagamintais pašarais, iškreipiama ekonomika ir gamintojai bei ūkio subjektai, norintys kurti GMO nenaudojančias tiekimo ir gamybos sistemas, susiduria su neproporcingai dideliais finansiniais suvaržymais. Visų pirma, pasirinkus auginti genetiškai modifikuotos kultūras, gyvūninių maisto produktų (mėsos, pieno, kiaušinių ir kt.) gamybos sąnaudos bus mažesnės, taigi šie produktai, palyginti su produktais be GMO, turės didesnį konkurencinį pranašumą rinkoje; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kad tais atvejais, kai etiketėse nenurodoma, kad gyvūninio produkto sudėtyje yra GMO, nors labai tikėtina, kad gyvūnai buvo šeriami beveik vien iš GMO pagamintais pašarais, iškreipiama ekonomika ir gamintojai bei ūkio subjektai, norintys kurti GMO nenaudojančias tiekimo ir gamybos sistemas, susiduria su neproporcingai dideliais finansiniais suvaržymais. Visų pirma, pasirinkus auginti genetiškai modifikuotos kultūras, gyvūninių maisto produktų (mėsos, pieno, kiaušinių ir kt.) gamybos sąnaudos bus mažesnės, taigi šie produktai, palyginti su produktais be GMO, turės didesnį konkurencinį pranašumą rinkoje;

Rizikos vertinimo procedūros ir kontrolės trūkumai

| 13. | atkreipia dėmesį į dažną Europos maisto saugos tarnybos (EMST) atliekamų mokslinių vertinimų ir apskritai šios tarnybos vidaus darbo tvarkos kritiką, į skaidrumo trūkumą ir jos priimtų sprendimų nepakankamą aiškumą; |
| --- | --- |

13.

atkreipia dėmesį į dažną Europos maisto saugos tarnybos (EMST) atliekamų mokslinių vertinimų ir apskritai šios tarnybos vidaus darbo tvarkos kritiką, į skaidrumo trūkumą ir jos priimtų sprendimų nepakankamą aiškumą;

| 14. | pabrėžia, kad būtina labiau koordinuoti EMST ir nacionalinių kompetentingų institucijų GMO vertinimo procedūras, taip pat skatinti EMST imtis ryžtingesnių ir naudingesnių veiksmų ir atsižvelgti į valstybėse narėse atliekamus mokslininkų vertinimus; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad būtina labiau koordinuoti EMST ir nacionalinių kompetentingų institucijų GMO vertinimo procedūras, taip pat skatinti EMST imtis ryžtingesnių ir naudingesnių veiksmų ir atsižvelgti į valstybėse narėse atliekamus mokslininkų vertinimus;

| 15. | pabrėžia, kad vienalytėje administracinėje teritorijoje veikiančių vietos ir regionų valdžios institucijų lygmuo yra tinkamiausias poveikiui, kurį konkrečiai zonai daro joje auginamos genetiškai modifikuotos kultūros, įvertinti ir nustatyti tvaraus vystymo principą atitinkančias sambūvio priemones, suderinti skirtingus interesus vietos lygmeniu ir priimti tinkamiausius sprendimus; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia, kad vienalytėje administracinėje teritorijoje veikiančių vietos ir regionų valdžios institucijų lygmuo yra tinkamiausias poveikiui, kurį konkrečiai zonai daro joje auginamos genetiškai modifikuotos kultūros, įvertinti ir nustatyti tvaraus vystymo principą atitinkančias sambūvio priemones, suderinti skirtingus interesus vietos lygmeniu ir priimti tinkamiausius sprendimus;

| 16. | mano, kad laikantis subsidiarumo principo būtina pabrėžti genetiškai modifikuotų ir tradicinių kultūrų sambūvio klausimo svarbą vietos ir regionų valdžios institucijoms. Ši problema tampa ypač sudėtinga, kai kalbama apie genetiškai modifikuotų augalų, kurių branduolinis genomas buvo modifikuotas, ir apie augančių laukinių motininių augalų sambūvį; |
| --- | --- |

16.

mano, kad laikantis subsidiarumo principo būtina pabrėžti genetiškai modifikuotų ir tradicinių kultūrų sambūvio klausimo svarbą vietos ir regionų valdžios institucijoms. Ši problema tampa ypač sudėtinga, kai kalbama apie genetiškai modifikuotų augalų, kurių branduolinis genomas buvo modifikuotas, ir apie augančių laukinių motininių augalų sambūvį;

GMO auginimo neigiamas poveikis tradicinėms arba ekologiškoms kultūroms ir kaimo plėtros politikai

| 17. | pabrėžia, kad genetiškai modifikuotų kultūrų auginimas gali būti nesuderinamas su kokybiškų tradicinių ar ekologiškų kultūrų išsaugojimu, todėl kai kurios teritorijos gali netekti galimybių parengti ir įgyvendinti jų konkrečią padėtį ir potencialą atitinkančią kaimo plėtros strategiją; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia, kad genetiškai modifikuotų kultūrų auginimas gali būti nesuderinamas su kokybiškų tradicinių ar ekologiškų kultūrų išsaugojimu, todėl kai kurios teritorijos gali netekti galimybių parengti ir įgyvendinti jų konkrečią padėtį ir potencialą atitinkančią kaimo plėtros strategiją;

Bendros pastabos dėl siūlomo reglamento

| 18. | pabrėžia, kad valstybėms narėms suteikta galimybė riboti arba drausti GMO auginimą savo teritorijoje yra labai svarbus žingsnis. Atsižvelgiant į tai, kad siūlomu reglamentu valstybėms narėms visais atvejais suteikiama didesnė veiksmų laisvė ir kad pasiūlymo esmė – suteikti daugiau teisių valstybėms narėms, o ne siekti didesnio suderinimo ES lygmeniu, galima teigti, kad siūlomos priemonės iš esmės atitinka subsidiarumo ir proporcingumo principus. Kompetentingos vietos ir regionų valdžios institucijos taip pat turėtų turėti galimybę nevaržomos tuo pasinaudoti; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia, kad valstybėms narėms suteikta galimybė riboti arba drausti GMO auginimą savo teritorijoje yra labai svarbus žingsnis. Atsižvelgiant į tai, kad siūlomu reglamentu valstybėms narėms visais atvejais suteikiama didesnė veiksmų laisvė ir kad pasiūlymo esmė – suteikti daugiau teisių valstybėms narėms, o ne siekti didesnio suderinimo ES lygmeniu, galima teigti, kad siūlomos priemonės iš esmės atitinka subsidiarumo ir proporcingumo principus. Kompetentingos vietos ir regionų valdžios institucijos taip pat turėtų turėti galimybę nevaržomos tuo pasinaudoti;

| 19. | tvirtina, kad valstybėms narėms suteikta teisė riboti arba drausti savo teritorijoje auginti GMO gali padėti išsaugoti žemdirbystės metodų ir būdų įvairovę, taigi ir ūkininkų bei vartotojų pasirinkimo laisvę, taip pat turėti teigiamą poveikį kaimo plėtrai; |
| --- | --- |

19.

tvirtina, kad valstybėms narėms suteikta teisė riboti arba drausti savo teritorijoje auginti GMO gali padėti išsaugoti žemdirbystės metodų ir būdų įvairovę, taigi ir ūkininkų bei vartotojų pasirinkimo laisvę, taip pat turėti teigiamą poveikį kaimo plėtrai;

| 20. | apgailestauja, kad teigiamai vertintina valstybių narių galimybė riboti arba drausti GMO auginimą savo teritorijoje apribojama taip, kad valstybės narės arba regionai negali remtis nei žmonių ir gyvūnų sveikatos, nei aplinkos apsauga; |
| --- | --- |

20.

apgailestauja, kad teigiamai vertintina valstybių narių galimybė riboti arba drausti GMO auginimą savo teritorijoje apribojama taip, kad valstybės narės arba regionai negali remtis nei žmonių ir gyvūnų sveikatos, nei aplinkos apsauga;

| 21. | pabrėžia, kad suinteresuotiesiems subjektams ir piliečiams būtina pateikti išsamią ir objektyvią informaciją apie GMO naudojimą maisto produktų ir pašarų gamybai; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia, kad suinteresuotiesiems subjektams ir piliečiams būtina pateikti išsamią ir objektyvią informaciją apie GMO naudojimą maisto produktų ir pašarų gamybai;

| 22. | pabrėžia, kad Europos Sąjungos valstybės narės turi dar labai nedidelę genetiškai modifikuotų kultūrų auginimo patirtį ir kad būtina paspartinti viešinimo darbą šioje srityje; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia, kad Europos Sąjungos valstybės narės turi dar labai nedidelę genetiškai modifikuotų kultūrų auginimo patirtį ir kad būtina paspartinti viešinimo darbą šioje srityje;

Finansinis ir (arba) administracinis poveikis

| 23. | pabrėžia, kad pasiūlyme dėl reglamento aiškiai nenurodoma, kokia bus administracinė ir finansinė našta, tik teigiama, kad sunku bus įvertinti finansines ir administracines pasekmes. Mažai tikėtina, kad pradėjus taikyti GMO auginimo ribojimo priemones realiai padidės valstybių narių administracinė našta, kadangi dėl pasiūlymo įgyvendinimo administracinio darbo krūvis iš esmės nepadidės ir neprireiks didesnės kontrolės nei reikalaujama šiuo metu galiojančiuose ir žemės ūkio ir maisto sektoriui taikomuose teisės aktuose dėl saugumo genų inžinerijos srityje; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia, kad pasiūlyme dėl reglamento aiškiai nenurodoma, kokia bus administracinė ir finansinė našta, tik teigiama, kad sunku bus įvertinti finansines ir administracines pasekmes. Mažai tikėtina, kad pradėjus taikyti GMO auginimo ribojimo priemones realiai padidės valstybių narių administracinė našta, kadangi dėl pasiūlymo įgyvendinimo administracinio darbo krūvis iš esmės nepadidės ir neprireiks didesnės kontrolės nei reikalaujama šiuo metu galiojančiuose ir žemės ūkio ir maisto sektoriui taikomuose teisės aktuose dėl saugumo genų inžinerijos srityje;

| 24. | finansinio poveikio ekonominės veiklos vykdytojams klausimu Komitetas primena, kad dar griežtesni apribojimai GMO auginimo srityje bus naudingi daugumai ekologinės žemdirbystės ūkių ir sėklų augintojų, kurie pabrėžia, kad jų pagamintuose produktuose nėra GMO žinodami, kad dėl to gali padidėti jų parduodamos produkcijos rinkoje apimtys. Šiuo požiūriu šie ekonomikos veiklos vykdytojai gali tikėtis labai teigiamo finansinio poveikio; |
| --- | --- |

24.

finansinio poveikio ekonominės veiklos vykdytojams klausimu Komitetas primena, kad dar griežtesni apribojimai GMO auginimo srityje bus naudingi daugumai ekologinės žemdirbystės ūkių ir sėklų augintojų, kurie pabrėžia, kad jų pagamintuose produktuose nėra GMO žinodami, kad dėl to gali padidėti jų parduodamos produkcijos rinkoje apimtys. Šiuo požiūriu šie ekonomikos veiklos vykdytojai gali tikėtis labai teigiamo finansinio poveikio;

Stebėsena ir įvertinimas

| 25. | mano, kad būtina atlikti reglamento nuostatų teritorinio poveikio vertinimą: tokio pobūdžio analizė leistų bendrai įvertinti nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis visus genetiškai modifikuotas kultūras auginti draudžiančių ar leidžiančių priemonių politinius, socialinius ir ekonominius aspektus; |
| --- | --- |

25.

mano, kad būtina atlikti reglamento nuostatų teritorinio poveikio vertinimą: tokio pobūdžio analizė leistų bendrai įvertinti nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis visus genetiškai modifikuotas kultūras auginti draudžiančių ar leidžiančių priemonių politinius, socialinius ir ekonominius aspektus;

| 26. | laikosi nuomonės, kad siekiant įgyvendinti geriausius su GMO susijusius sprendimus, būtina sukurti sistemą, kuri leistų atlikti tikslų mokslinį vertinimą, kurį vykdant nebūtų atsižvelgiama tik į praktiniu būdu a posteriori įgytą patirtį. Tikrai išsamų ir objektyvų rizikos, susijusios su konkretaus GMO auginimu, mokslinį vertinimą galima užtikrinti tik tuo atveju, jei jis bus vykdomas ir vietos bei regionų lygmeniu atliekant specialius tyrimus. Labai svarbu spręsti klausimą dėl konkrečioje teritorijoje augančių laukinių motininių augalų, kurie gali lemti genetiškai modifikuotose kultūrose esančio GMO nevaldomą plitimą. Be to, būtina pabrėžti, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms turi būti suteikta galimybė pasinaudoti apsaugos sąlyga, kadangi sėklų grynumo problema dar neišspręsta; |
| --- | --- |

26.

laikosi nuomonės, kad siekiant įgyvendinti geriausius su GMO susijusius sprendimus, būtina sukurti sistemą, kuri leistų atlikti tikslų mokslinį vertinimą, kurį vykdant nebūtų atsižvelgiama tik į praktiniu būdu a posteriori įgytą patirtį. Tikrai išsamų ir objektyvų rizikos, susijusios su konkretaus GMO auginimu, mokslinį vertinimą galima užtikrinti tik tuo atveju, jei jis bus vykdomas ir vietos bei regionų lygmeniu atliekant specialius tyrimus. Labai svarbu spręsti klausimą dėl konkrečioje teritorijoje augančių laukinių motininių augalų, kurie gali lemti genetiškai modifikuotose kultūrose esančio GMO nevaldomą plitimą. Be to, būtina pabrėžti, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms turi būti suteikta galimybė pasinaudoti apsaugos sąlyga, kadangi sėklų grynumo problema dar neišspręsta;

Rekomendacijos

| 27. | prašo visų pirma diegti priemones pirmiau minėtiems prioritetiniams klausimams spręsti. Tik panaikinus ženklinimo taisyklių dėl produktų, pagamintų naudojant GMO, spragas, įvertinus riziką, išsprendus su tarptautinės prekybos principais ir taisyklėmis, taip pat su GMO auginimo poveikiu tradicinėms kultūroms susijusias problemas, bus galima tikėtis teisingai įvertinti galimybes taikyti siūlomą reglamentą. Komitetas norėtų, kad kol bus įvestos korekcinės priemonės, turi galioti dabartiniai tam tikrų GMO draudimai kuriuos, taikydamos atsargumo principą, nustatė valstybės narės; |
| --- | --- |

27.

prašo visų pirma diegti priemones pirmiau minėtiems prioritetiniams klausimams spręsti. Tik panaikinus ženklinimo taisyklių dėl produktų, pagamintų naudojant GMO, spragas, įvertinus riziką, išsprendus su tarptautinės prekybos principais ir taisyklėmis, taip pat su GMO auginimo poveikiu tradicinėms kultūroms susijusias problemas, bus galima tikėtis teisingai įvertinti galimybes taikyti siūlomą reglamentą. Komitetas norėtų, kad kol bus įvestos korekcinės priemonės, turi galioti dabartiniai tam tikrų GMO draudimai kuriuos, taikydamos atsargumo principą, nustatė valstybės narės;

| 28. | mano, kad būtina nustatyti taisykles dėl maisto produktų, pagamintų netiesioginiu būdu naudojant GMO (pvz., gyvūniniai produktai: mėsa, pienas, kiaušiniai ir kt.), ženklinimo; |
| --- | --- |

28.

mano, kad būtina nustatyti taisykles dėl maisto produktų, pagamintų netiesioginiu būdu naudojant GMO (pvz., gyvūniniai produktai: mėsa, pienas, kiaušiniai ir kt.), ženklinimo;

| 29. | laikosi nuomonės, kad būtinas glaudesnis ESMT ir kompetentingų nacionalinės ir regionų valdžios institucijų bendradarbiavimas GMO auginimo klausimais, ir ragina Komisiją tęsti pradėtą darbą šioje srityje; |
| --- | --- |

29.

laikosi nuomonės, kad būtinas glaudesnis ESMT ir kompetentingų nacionalinės ir regionų valdžios institucijų bendradarbiavimas GMO auginimo klausimais, ir ragina Komisiją tęsti pradėtą darbą šioje srityje;

| 30. | teigiamai vertina suteiktą galimybę uždrausti auginti GMO savo teritorijoje nurodant kito pobūdžio priežastis (susijusias su socialiniais aspektais, tvarumu, etika ir kt.); |
| --- | --- |

30.

teigiamai vertina suteiktą galimybę uždrausti auginti GMO savo teritorijoje nurodant kito pobūdžio priežastis (susijusias su socialiniais aspektais, tvarumu, etika ir kt.);

| 31. | mano, kad nuoseklus subsidiarumo principo laikymasis apima ir GMO auginimo draudimą arba ribojimą dėl nacionalinių arba regioninių ypatumų, susijusių su žmonių ar gyvūnų sveikata ir aplinka; |
| --- | --- |

31.

mano, kad nuoseklus subsidiarumo principo laikymasis apima ir GMO auginimo draudimą arba ribojimą dėl nacionalinių arba regioninių ypatumų, susijusių su žmonių ar gyvūnų sveikata ir aplinka;

| 32. | primena ir dar kartą pabrėžia, kad būtinas aktyvus ir atsakingas vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimas konsultacijose dėl GMO auginimo; |
| --- | --- |

32.

primena ir dar kartą pabrėžia, kad būtinas aktyvus ir atsakingas vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimas konsultacijose dėl GMO auginimo;

| 33. | prašo, kad prieš pradedant naudoti GMO valstybėje narėje būtų atliekami specialūs tyrimai ir poveikio vertinimai, kuriuos atliekant laiku ir tinkamai būtų konsultuojamasi su susijusiomis vietos ir regionų valdžios institucijomis; |
| --- | --- |

33.

prašo, kad prieš pradedant naudoti GMO valstybėje narėje būtų atliekami specialūs tyrimai ir poveikio vertinimai, kuriuos atliekant laiku ir tinkamai būtų konsultuojamasi su susijusiomis vietos ir regionų valdžios institucijomis;

| 34. | taip pat prašo vietos ir regionų valdžios institucijoms suteikti galimybę kreiptis į valstybę su prašymu dėl rimtų priežasčių uždrausti auginti kai kuriuos GMO jų teritorijoje; |
| --- | --- |

34.

taip pat prašo vietos ir regionų valdžios institucijoms suteikti galimybę kreiptis į valstybę su prašymu dėl rimtų priežasčių uždrausti auginti kai kuriuos GMO jų teritorijoje;

| 35. | ragina Komisiją ir valstybes nares nustatyti išteklius ir programas, būtinus siekiant suteikti kuo didesnę techninę ir finansinę paramą moksliniams tyrimams, visų pirma vykdomiems regionų ir vietos lygmeniu; |
| --- | --- |

35.

ragina Komisiją ir valstybes nares nustatyti išteklius ir programas, būtinus siekiant suteikti kuo didesnę techninę ir finansinę paramą moksliniams tyrimams, visų pirma vykdomiems regionų ir vietos lygmeniu;

| 36. | pabrėžia, kad su sambūviu susijusiuose nacionaliniuose ir regioniniuose teisės aktuose turi būti aiškiai nurodytas atsargumo principas; |
| --- | --- |

36.

pabrėžia, kad su sambūviu susijusiuose nacionaliniuose ir regioniniuose teisės aktuose turi būti aiškiai nurodytas atsargumo principas;

| 37. | pritaria sprendimui nustatyti naują paprastesnę pranešimo tvarką nukrypstant nuo šiuo metu galiojančios Direktyvos 98/34/EB; |
| --- | --- |

37.

pritaria sprendimui nustatyti naują paprastesnę pranešimo tvarką nukrypstant nuo šiuo metu galiojančios Direktyvos 98/34/EB;

| 38. | ragina valstybes nares ir regionus užtikrinti kaimyninių regionų pasienio bendradarbiavimą siekiant apsaugoti valstybių narių pasirinkimą GMO srityje; |
| --- | --- |

38.

ragina valstybes nares ir regionus užtikrinti kaimyninių regionų pasienio bendradarbiavimą siekiant apsaugoti valstybių narių pasirinkimą GMO srityje;

| 39. | todėl rekomenduoja Komisijai sukurti interneto tinklalapį, kuriame būtų pateikiamos nuorodos į nacionalinius šalyse auginamų kultūrų registrus. |
| --- | --- |

39.

todėl rekomenduoja Komisijai sukurti interneto tinklalapį, kuriame būtų pateikiamos nuorodos į nacionalinius šalyse auginamų kultūrų registrus.

| 40. | pabrėžia, kad neaišku, ar pasiūlymas padės pasiekti pagal tarptautinius įsipareigojimus (visų pirma PPO) užsibrėžtus tikslus; |
| --- | --- |

40.

pabrėžia, kad neaišku, ar pasiūlymas padės pasiekti pagal tarptautinius įsipareigojimus (visų pirma PPO) užsibrėžtus tikslus;

| 41. | Atkreipia dėmesį, kad Europos iniciatyva dėl GMO buvo labai sėkminga (surinkta daugiau kaip milijonas parašų) ir prašo informuoti apie tai, kaip į šią iniciatyvą bus atsižvelgta šiuo metu vykstančiose diskusijose. |
| --- | --- |

41.

Atkreipia dėmesį, kad Europos iniciatyva dėl GMO buvo labai sėkminga (surinkta daugiau kaip milijonas parašų) ir prašo informuoti apie tai, kaip į šią iniciatyvą bus atsižvelgta šiuo metu vykstančiose diskusijose.

2011 m. sausio 28 d., Briuselis

Regionų komiteto pirmininkė

Mercedes BRESSO

---