# Uradni list C 81E/2011

| | ISSN 1725-5244
  doi:10.3000/17255244.CE2011.081.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 81E |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5415. marec 2011 |

ISSN 1725-5244

doi:10.3000/17255244.CE2011.081.slv

Uradni list

Evropske unije

C 81E

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5415. marec 2011

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlamentZASEDANJE 2010—2011Seje: 5. maj in 6. maj 2010Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 188 E, 13.7.2010.
  Sprejeta besedila z dne 5. maja 2010 o razrešnici za proračunsko leto 2008, so bila objavljena v UL L 252 z dne 25.9.2010.
  SPREJETA BESEDILA |
| | Sreda, 5. maj 2010 |
| 2011/C 081E/01 | Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanjaResolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2010 o posledicah začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja (KOM (2009)0665) – omnibus | 1 |
| 2011/C 081E/02 | Pristojnost zakonodajnega pooblastilaResolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2010 o pristojnosti zakonodajnega pooblastila (2010/2021(INI)) | 6 |
| 2011/C 081E/03 | Strateški cilji in priporočila za pomorsko prometno politiko EU do leta 2018Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2010 o strateških ciljih in priporočilih za pomorsko prometno politiko EU do leta 2018 (2009/2095(INI)) | 10 |
| 2011/C 081E/04 | Europeana – naslednji korakiResolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2010 o Europeani – naslednji koraki (2009/2158(INI)) | 16 |
| 2011/C 081E/05 | Vrednotenje in ocena akcijskega načrta za zaščito in dobro počutje živali 2006–2010Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2010 o vrednotenju in oceni akcijskega načrta za zaščito in dobro počutje živali 2006–2010 (2009/2202(INI)) | 25 |
| 2011/C 081E/06 | Kmetijstvo Evropske unije in podnebne spremembeResolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2010 o kmetijstvu EU in podnebnih spremembah (2009/2157(INI)) | 33 |
| 2011/C 081E/07 | Kmetijstvo na območjih z naravnimi omejitvami: poseben pregledResolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2010 o kmetijstvu na območjih z naravnimi omejitvami: poseben pregled (2009/2156(INI)) | 40 |
| 2011/C 081E/08 | Nova digitalna agenda za Evropo: 2015.euResolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2010 o novi digitalni agendi za Evropo: 2015.eu (2009/2225(INI)) | 45 |
| 2011/C 081E/09 | Strategija EU za odnose z Latinsko AmerikoResolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2010 o strategiji EU za odnose z Latinsko Ameriko (2009/2213(INI)) | 54 |
| 2011/C 081E/10 | Srečanje na vrhu med EU in KanadoResolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2010 o bližnjem srečanju na vrhu med EU in Kanado 5. maja 2010 | 64 |
| 2011/C 081E/11 | SWIFTResolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2010 o priporočilu Komisije Svetu, naj odobri začetek pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in Združenimi državami Amerike o posredovanju podatkov o finančnih transakcijah ministrstvu za finance Združenih držav za preprečevanje terorizma oziroma njegovega financiranja in boj proti njemu | 66 |
| 2011/C 081E/12 | Evidenca podatkov o potnikihResolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2010 o začetku pogajanj o sporazumih o evidencah imen letalskih potnikov z Združenimi državami Amerike, Avstralijo in Kanado | 70 |
| 2011/C 081E/13 | Prepoved uporabe tehnologij na cianidni osnovi v rudarstvuResolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2010 o splošni prepovedi tehnologij rudarjenja s cianidom v Evropski uniji | 74 |
| 2011/C 081E/14 | Boj proti raku dojk v Evropski unijiIzjava Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2010 o boju proti raku dojk v Evropski uniji | 77 |
| | Četrtek, 6. maj 2010 |
| 2011/C 081E/15 | Sprememba pogodb – prehodni ukrepi glede sestave Evropskega parlamenta *Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2010 o osnutku protokola, ki spreminja Protokol št. 36 o prehodni ureditvi glede sestave Evropskega parlamenta do konca parlamentarnega mandata 2009–2014: mnenje Evropskega parlamenta (člen 48(3) Pogodbe o Evropski uniji) (17196/2009 – C7-0001/2010 – 2009/0813(NLE)) | 78 |
| 2011/C 081E/16 | KirgizijaResolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2010 o razmerah v Kirgizistanu | 80 |
| 2011/C 081E/17 | Električni avtomobiliResolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2010 o električnih avtomobilih | 84 |
| 2011/C 081E/18 | Uredba o skupinskih izjemah za motorna vozilaResolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2010 o uredbi o skupinski izjemi za motorna vozila | 89 |
| 2011/C 081E/19 | Sporočilo Komisije o boju proti raku: evropsko partnerstvoResolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2010 o sporočilu Komisije o boju proti raku: evropsko partnerstvo (2009/2103(INI)) | 95 |
| 2011/C 081E/20 | Uporaba informacijskih in komunikacijskih tehnologij za olajšanje prehoda na energetsko učinkovito gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljikaResolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2010 o uporabi informacijskih in komunikacijskih tehnologij za olajšanje prehoda na energetsko učinkovito gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika (2009/2228(INI)) | 107 |
| 2011/C 081E/21 | Bela Knjiga: Prilagajanje podnebnim spremembam: evropskemu okviru za ukrepanje naprotiResolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2010 o Beli knjigi Komisije: Prilagajanje podnebnim spremembam: evropskemu okviru za ukrepanje naproti (2009/2152(INI)) | 115 |
| 2011/C 081E/22 | Zaščita finančnih interesov Skupnosti - Boj proti goljufijam - Letno poročilo 2008Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2010 o zaščiti finančnih interesov Skupnosti - Boj proti goljufijam - Letno poročilo 2008 (2009/2167(INI)) | 128 |
| 2011/C 081E/23 | Evropska investicijska banka (EIB) - letno poročilo 2008Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2010 o letnem poročilu Evropske investicijske banke za leto 2008 (2009/2166(INI)) | 135 |
| 2011/C 081E/24 | Množična grozodejstva v nigerijskem mestu JosResolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2010 o množičnih grozodejstvih v nigerijskem mestu Jos | 143 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlamentZASEDANJE 2010—2011Seje: 5. maj in 6. maj 2010Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 188 E, 13.7.2010.
  Sprejeta besedila z dne 5. maja 2010 o razrešnici za proračunsko leto 2008, so bila objavljena v UL L 252 z dne 25.9.2010.
  SPREJETA BESEDILA

Sprejeta besedila z dne 5. maja 2010 o razrešnici za proračunsko leto 2008, so bila objavljena v UL L 252 z dne 25.9.2010.

Sreda, 5. maj 2010

2011/C 081E/01

Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanjaResolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2010 o posledicah začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja (KOM (2009)0665) – omnibus

1

2011/C 081E/02

Pristojnost zakonodajnega pooblastilaResolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2010 o pristojnosti zakonodajnega pooblastila (2010/2021(INI))

6

2011/C 081E/03

Strateški cilji in priporočila za pomorsko prometno politiko EU do leta 2018Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2010 o strateških ciljih in priporočilih za pomorsko prometno politiko EU do leta 2018 (2009/2095(INI))

10

2011/C 081E/04

Europeana – naslednji korakiResolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2010 o Europeani – naslednji koraki (2009/2158(INI))

16

2011/C 081E/05

Vrednotenje in ocena akcijskega načrta za zaščito in dobro počutje živali 2006–2010Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2010 o vrednotenju in oceni akcijskega načrta za zaščito in dobro počutje živali 2006–2010 (2009/2202(INI))

25

2011/C 081E/06

Kmetijstvo Evropske unije in podnebne spremembeResolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2010 o kmetijstvu EU in podnebnih spremembah (2009/2157(INI))

33

2011/C 081E/07

Kmetijstvo na območjih z naravnimi omejitvami: poseben pregledResolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2010 o kmetijstvu na območjih z naravnimi omejitvami: poseben pregled (2009/2156(INI))

40

2011/C 081E/08

Nova digitalna agenda za Evropo: 2015.euResolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2010 o novi digitalni agendi za Evropo: 2015.eu (2009/2225(INI))

45

2011/C 081E/09

Strategija EU za odnose z Latinsko AmerikoResolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2010 o strategiji EU za odnose z Latinsko Ameriko (2009/2213(INI))

54

2011/C 081E/10

Srečanje na vrhu med EU in KanadoResolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2010 o bližnjem srečanju na vrhu med EU in Kanado 5. maja 2010

64

2011/C 081E/11

SWIFTResolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2010 o priporočilu Komisije Svetu, naj odobri začetek pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in Združenimi državami Amerike o posredovanju podatkov o finančnih transakcijah ministrstvu za finance Združenih držav za preprečevanje terorizma oziroma njegovega financiranja in boj proti njemu

66

2011/C 081E/12

Evidenca podatkov o potnikihResolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2010 o začetku pogajanj o sporazumih o evidencah imen letalskih potnikov z Združenimi državami Amerike, Avstralijo in Kanado

70

2011/C 081E/13

Prepoved uporabe tehnologij na cianidni osnovi v rudarstvuResolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2010 o splošni prepovedi tehnologij rudarjenja s cianidom v Evropski uniji

74

2011/C 081E/14

Boj proti raku dojk v Evropski unijiIzjava Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2010 o boju proti raku dojk v Evropski uniji

77

Četrtek, 6. maj 2010

2011/C 081E/15

Sprememba pogodb – prehodni ukrepi glede sestave Evropskega parlamenta *Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2010 o osnutku protokola, ki spreminja Protokol št. 36 o prehodni ureditvi glede sestave Evropskega parlamenta do konca parlamentarnega mandata 2009–2014: mnenje Evropskega parlamenta (člen 48(3) Pogodbe o Evropski uniji) (17196/2009 – C7-0001/2010 – 2009/0813(NLE))

78

2011/C 081E/16

KirgizijaResolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2010 o razmerah v Kirgizistanu

80

2011/C 081E/17

Električni avtomobiliResolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2010 o električnih avtomobilih

84

2011/C 081E/18

Uredba o skupinskih izjemah za motorna vozilaResolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2010 o uredbi o skupinski izjemi za motorna vozila

89

2011/C 081E/19

Sporočilo Komisije o boju proti raku: evropsko partnerstvoResolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2010 o sporočilu Komisije o boju proti raku: evropsko partnerstvo (2009/2103(INI))

95

2011/C 081E/20

Uporaba informacijskih in komunikacijskih tehnologij za olajšanje prehoda na energetsko učinkovito gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljikaResolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2010 o uporabi informacijskih in komunikacijskih tehnologij za olajšanje prehoda na energetsko učinkovito gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika (2009/2228(INI))

107

2011/C 081E/21

Bela Knjiga: Prilagajanje podnebnim spremembam: evropskemu okviru za ukrepanje naprotiResolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2010 o Beli knjigi Komisije: Prilagajanje podnebnim spremembam: evropskemu okviru za ukrepanje naproti (2009/2152(INI))

115

2011/C 081E/22

Zaščita finančnih interesov Skupnosti - Boj proti goljufijam - Letno poročilo 2008Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2010 o zaščiti finančnih interesov Skupnosti - Boj proti goljufijam - Letno poročilo 2008 (2009/2167(INI))

128

2011/C 081E/23

Evropska investicijska banka (EIB) - letno poročilo 2008Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2010 o letnem poročilu Evropske investicijske banke za leto 2008 (2009/2166(INI))

135

2011/C 081E/24

Množična grozodejstva v nigerijskem mestu JosResolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2010 o množičnih grozodejstvih v nigerijskem mestu Jos

143

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropski parlament |
| | Sreda, 5. maj 2010 |
| 2011/C 081E/25 | Zahteva za odvzem imunitete Miloslavu RansdorfuSklep Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2010 o zahtevi za odvzem imunitete Miloslavu Ransdorfu (2009/2208(IMM)) | 146 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Sreda, 5. maj 2010

2011/C 081E/25

Zahteva za odvzem imunitete Miloslavu RansdorfuSklep Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2010 o zahtevi za odvzem imunitete Miloslavu Ransdorfu (2009/2208(IMM))

146

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | Evropski parlament |
| | Sreda, 5. maj 2010 |
| 2011/C 081E/26 | Upravno sodelovanje in boj proti goljufijam na področju davka na dodano vrednost (prenovitev) *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2010 o predlogu Uredbe Sveta o upravnem sodelovanju in boju proti goljufijam na področju davka na dodano vrednost (prenovitev) (KOM(2009)0427 – C7-0165/2009 – 2009/0118(CNS)) | 148 |
| 2011/C 081E/27 | Skupni sistem davka na dodano vrednost v zvezi s pravili glede izdajanja računov *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2010 o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost v zvezi s pravili glede izdajanja računov (KOM(2009)0021 – C6-0078/2009 – 2009/0009(CNS)) | 156 |
| 2011/C 081E/28 | Premična tlačna oprema ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2010 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o premični tlačni opremi (KOM(2009)0482 – C7-0161/2009 – 2009/0131(COD)) | 162 |
| P7_TC1-COD(2009)0131Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 5. maja 2010 z namenom sprejetja Direktive 2010/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o premični tlačni opremi in o razveljavitvi direktiv 76/767/EGS, 84/525/EGS, 84/526/EGS, 84/527/EGS in 1999/36/ES | 163 |
| PRILOGA | 163 |
| 2011/C 081E/29 | Pristojbine za varovanje v letalstvu ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2010 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o pristojbinah za varovanje v letalstvu (KOM(2009)0217 – C7–0038/2009 – 2009/0063(COD)) | 164 |
| P7_TC1-COD(2009)0063Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 5. maja 2010 z namenom sprejetja Direktive 2010/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o pristojbinah za varovanje v letalstvu | 165 |
| 2011/C 081E/30 | Smernice Skupnosti za razvoj vseevropskega prometnega omrežja (prenovitev) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2010 o predlogu odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o smernicah Skupnosti za razvoj vseevropskega prometnega omrežja (prenovitev) (KOM(2009)0391 – C7-0111/2009 – 2009/0110(COD)) | 172 |
| P7_TC1-COD(2009)0110Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 5. maja 2010 z namenom sprejetja Sklepa št. .../2010/EU Evropskega parlamenta in Sveta o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja (prenovitev) | 173 |
| 2011/C 081E/31 | Splošne določbe o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu glede poenostavitve nekaterih zahtev in določb, ki zadevajo finančno poslovodenje ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1083/2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu glede poenostavitve nekaterih zahtev in glede nekaterih določb, povezanih s finančnim poslovodenjem (KOM(2009)0384 – C7-0003/2010 – 2009/0107(COD)) | 173 |
| P7_TC1-COD(2009)0107Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 5. maja 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu glede poenostavitve nekaterih zahtev in glede nekaterih določb, povezanih s finančnim poslovodenjem | 174 |
| | Četrtek, 6. maj 2010 |
| 2011/C 081E/32 | Sklep o nesklicu konvencije o spremembi pogodb zaradi prehodnih ukrepov v zvezi s sestavo Evropskega parlamenta ***Sklep Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2010 o predlogu Evropskega sveta o nesklicu konvencije o spremembi pogodb zaradi prehodnih ukrepov glede sestave Evropskega parlamenta (17196/2009 – C7-0002/2010 – 2009/0814(NLE)) | 175 |

III   Pripravljalni akti

Evropski parlament

Sreda, 5. maj 2010

2011/C 081E/26

Upravno sodelovanje in boj proti goljufijam na področju davka na dodano vrednost (prenovitev) *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2010 o predlogu Uredbe Sveta o upravnem sodelovanju in boju proti goljufijam na področju davka na dodano vrednost (prenovitev) (KOM(2009)0427 – C7-0165/2009 – 2009/0118(CNS))

148

2011/C 081E/27

Skupni sistem davka na dodano vrednost v zvezi s pravili glede izdajanja računov *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2010 o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost v zvezi s pravili glede izdajanja računov (KOM(2009)0021 – C6-0078/2009 – 2009/0009(CNS))

156

2011/C 081E/28

Premična tlačna oprema ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2010 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o premični tlačni opremi (KOM(2009)0482 – C7-0161/2009 – 2009/0131(COD))

162

P7_TC1-COD(2009)0131Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 5. maja 2010 z namenom sprejetja Direktive 2010/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o premični tlačni opremi in o razveljavitvi direktiv 76/767/EGS, 84/525/EGS, 84/526/EGS, 84/527/EGS in 1999/36/ES

163

PRILOGA

PRILOGA

163

2011/C 081E/29

Pristojbine za varovanje v letalstvu ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2010 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o pristojbinah za varovanje v letalstvu (KOM(2009)0217 – C7–0038/2009 – 2009/0063(COD))

164

P7_TC1-COD(2009)0063Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 5. maja 2010 z namenom sprejetja Direktive 2010/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o pristojbinah za varovanje v letalstvu

165

2011/C 081E/30

Smernice Skupnosti za razvoj vseevropskega prometnega omrežja (prenovitev) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2010 o predlogu odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o smernicah Skupnosti za razvoj vseevropskega prometnega omrežja (prenovitev) (KOM(2009)0391 – C7-0111/2009 – 2009/0110(COD))

172

P7_TC1-COD(2009)0110Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 5. maja 2010 z namenom sprejetja Sklepa št. .../2010/EU Evropskega parlamenta in Sveta o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja (prenovitev)

173

2011/C 081E/31

Splošne določbe o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu glede poenostavitve nekaterih zahtev in določb, ki zadevajo finančno poslovodenje ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1083/2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu glede poenostavitve nekaterih zahtev in glede nekaterih določb, povezanih s finančnim poslovodenjem (KOM(2009)0384 – C7-0003/2010 – 2009/0107(COD))

173

P7_TC1-COD(2009)0107Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 5. maja 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu glede poenostavitve nekaterih zahtev in glede nekaterih določb, povezanih s finančnim poslovodenjem

174

Četrtek, 6. maj 2010

2011/C 081E/32

Sklep o nesklicu konvencije o spremembi pogodb zaradi prehodnih ukrepov v zvezi s sestavo Evropskega parlamenta ***Sklep Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2010 o predlogu Evropskega sveta o nesklicu konvencije o spremembi pogodb zaradi prehodnih ukrepov glede sestave Evropskega parlamenta (17196/2009 – C7-0002/2010 – 2009/0814(NLE))

175

| Uporabljeni znaki






  - | Posvetovalni postopek |
| --- | --- |
| **I | Postopek sodelovanja: prva obravnava |
| **II | Postopek sodelovanja: druga obravnava |
| *** | Postopek privolitve |
| ***I | Postopek soodločanja: prva obravnava |
| ***II | Postopek soodločanja: druga obravnava |
| ***III | Postopek soodločanja: tretja obravnava |

Uporabljeni znaki

*

Posvetovalni postopek

**I

Postopek sodelovanja: prva obravnava

**II

Postopek sodelovanja: druga obravnava

***

Postopek privolitve

***I

Postopek soodločanja: prva obravnava

***II

Postopek soodločanja: druga obravnava

***III

Postopek soodločanja: tretja obravnava

(Vrsto postopka določa pravna podlaga, ki jo predlaga Komisija)

Politične spremembe: krepki ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▐ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

Popravki in prilagoditve tehničnih služb: navadni ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ║ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament ZASEDANJE 2010—2011 Seje: 5. maj in 6. maj 2010 Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 188 E, 13.7.2010. Sprejeta besedila z dne 5. maja 2010 o razrešnici za proračunsko leto 2008, so bila objavljena v UL L 252 z dne 25.9.2010. SPREJETA BESEDILA

Sreda, 5. maj 2010

| 15.3.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 81/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 81/1

---

Sreda, 5. maj 2010Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja

P7_TA(2010)0126

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2010 o posledicah začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja (KOM (2009)0665) – „omnibus“

2011/C 81 E/01

Evropski parlament,

ob upoštevanju začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe 1. decembra 2009,

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja“ (KOM(2009)0665) in dodatka (KOM(2010)0147),

ob upoštevanju dopisov Sveta ministrov z dne 23. marca 2010 o ponovnem posvetovanju,

ob upoštevanju sporočila predsednika z dne 15. decembra 2009 na plenarnem zasedanju,

ob upoštevanju členov 58 in 59 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. maja 2009 o novi vlogi in pristojnostih Parlamenta pri izvajanju Lizbonske pogodbe (1), zlasti odstavka 75 te resolucije,

ob upoštevanju pregleda, ki so ga parlamentarni odbori opravili za vse predloge v obravnavi, in rezultatov tega pregleda, ki jih je 8. februarja 2010 zbrala konferenca predsednikov odborov,

ob upoštevanju sklepa konference predsednikov z dne 4. marca 2010 o potrditvi rezultatov pregleda,

ob upoštevanju pisem predsednika Parlamenta z dne 14. aprila 2010 predsedniku Sveta ministrov in predsedniku Evropske komisije, kot odgovoru na sporočilo COM(2009)0665,

| A. | ker je Evropski parlament potrdil popolnost sporočila Komisije in njegovo pravilnost, zlasti glede pravne podlage in postopka v skladu z Lizbonsko pogodbo, ki ga je Komisija navedla na svojih seznamih, |
| --- | --- |

A.

ker je Evropski parlament potrdil popolnost sporočila Komisije in njegovo pravilnost, zlasti glede pravne podlage in postopka v skladu z Lizbonsko pogodbo, ki ga je Komisija navedla na svojih seznamih,

| 1. | meni, da je z Lizbonsko pogodbo vzpostavljen nov pravni okvir, ki zadeva akte v obravnavi, zlasti zaradi sprememb njihove pravne podlage in/ali ustreznih postopkov, in se zato seznanja z naslednjim seznamom 10 postopkov, v zvezi s katerimi zahteva nov ali spremenjen predlog Komisije, ali, kadar je primerno, od Sveta zahteva, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, da bi se ta novi okvir ustrezno upošteval in poziva obe instituciji k izpolnitvi naslednjihzahtev:






  — | predlog Uredbe Sveta o izvajanju Sklepa št. 3/80 Pridružitvenega sveta EGS-Turčija o uporabi sistemov socialne varnosti držav članic Evropskih skupnosti za turške delavce in člane njihovih družin v Evropski gospodarski skupnosti, 1983/1101(CNS), |
| --- | --- | --- |

1.

meni, da je z Lizbonsko pogodbo vzpostavljen nov pravni okvir, ki zadeva akte v obravnavi, zlasti zaradi sprememb njihove pravne podlage in/ali ustreznih postopkov, in se zato seznanja z naslednjim seznamom 10 postopkov, v zvezi s katerimi zahteva nov ali spremenjen predlog Komisije, ali, kadar je primerno, od Sveta zahteva, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, da bi se ta novi okvir ustrezno upošteval in poziva obe instituciji k izpolnitvi naslednjihzahtev:

—

predlog Uredbe Sveta o izvajanju Sklepa št. 3/80 Pridružitvenega sveta EGS-Turčija o uporabi sistemov socialne varnosti držav članic Evropskih skupnosti za turške delavce in člane njihovih družin v Evropski gospodarski skupnosti, 1983/1101(CNS),

| — | predlog Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o izboljšanju prenosljivosti pravic do dodatnega pokojninskega zavarovanja, 2005/0214(COD), |
| --- | --- |

—

predlog Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o izboljšanju prenosljivosti pravic do dodatnega pokojninskega zavarovanja, 2005/0214(COD),

| — | predlog Priporočila Sveta o ukrepih za boj proti nevrodegenerativnim boleznim, zlasti Alzheimerjevi bolezni, s skupnim načrtovanjem raziskovalnih dejavnosti, 2009/0113(CNS), |
| --- | --- |

—

predlog Priporočila Sveta o ukrepih za boj proti nevrodegenerativnim boleznim, zlasti Alzheimerjevi bolezni, s skupnim načrtovanjem raziskovalnih dejavnosti, 2009/0113(CNS),

| — | predlog Uredbe Sveta o vzpostavitvi ocenjevalnega mehanizma za preverjanje uporabe schengenskega pravnega reda, 2009/0033(CNS), |
| --- | --- |

—

predlog Uredbe Sveta o vzpostavitvi ocenjevalnega mehanizma za preverjanje uporabe schengenskega pravnega reda, 2009/0033(CNS),

| — | predlog Uredbe Sveta o nekaterih posebnih omejevalnih ukrepih proti nekaterim fizičnim in pravnim osebam, subjektom in organom glede na razmere v Somaliji, 2009/0114(CNS), |
| --- | --- |

—

predlog Uredbe Sveta o nekaterih posebnih omejevalnih ukrepih proti nekaterim fizičnim in pravnim osebam, subjektom in organom glede na razmere v Somaliji, 2009/0114(CNS),

| — | predlog Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1104/2008 o migraciji s schengenskega informacijskega sistema (SIS 1+) na drugo generacijo schengenskega informacijskega sistema (SIS II), 2009/0136(CNS), |
| --- | --- |

—

predlog Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1104/2008 o migraciji s schengenskega informacijskega sistema (SIS 1+) na drugo generacijo schengenskega informacijskega sistema (SIS II), 2009/0136(CNS),

| — | predlog Uredbe Sveta o ohranjanju ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi, 2008/0112(CNS), |
| --- | --- |

—

predlog Uredbe Sveta o ohranjanju ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi, 2008/0112(CNS),

| — | predlog Sklepa Sveta o sklenitvi v imenu Evropske skupnosti Začasnega sporazuma o trgovini in trgovinskih zadevah med Evropsko skupnostjo, Evropsko skupnostjo za premog in jeklo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Republiko Belorusijo na drugi, 1996/0053(CNS), |
| --- | --- |

—

predlog Sklepa Sveta o sklenitvi v imenu Evropske skupnosti Začasnega sporazuma o trgovini in trgovinskih zadevah med Evropsko skupnostjo, Evropsko skupnostjo za premog in jeklo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Republiko Belorusijo na drugi, 1996/0053(CNS),

| — | predlog Sklepa Sveta o sklenitvi v imenu Evropske skupnosti Mednarodnega sporazuma o tropskem lesu iz leta 2006, 2006/0263(CNS), |
| --- | --- |

—

predlog Sklepa Sveta o sklenitvi v imenu Evropske skupnosti Mednarodnega sporazuma o tropskem lesu iz leta 2006, 2006/0263(CNS),

| — | predlog Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 2100/94 glede mandata predsednika Urada Skupnosti za rastlinske sorte, 2005/0078(CNS); |
| --- | --- |

—

predlog Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 2100/94 glede mandata predsednika Urada Skupnosti za rastlinske sorte, 2005/0078(CNS);

| 2. | potrjuje svoje stališče v naslednjih 29 postopkih, ki se v skladu z Lizbonsko pogodbo spremenijo iz postopkov posvetovanja v redne zakonodajne postopke, iz postopkov posvetovanja v postopke odobritve ali iz postopkov privolitve v postopke odobritve:






  — | predlog Sklepa Sveta o sklenitvi sporazuma o političnem dialogu in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kostariko, Salvadorjem, Gvatemalo, Hondurasom, Nikaragvo in Panamo na drugi strani, 2003/0266(CNS), |
| --- | --- | --- |

2.

potrjuje svoje stališče v naslednjih 29 postopkih, ki se v skladu z Lizbonsko pogodbo spremenijo iz postopkov posvetovanja v redne zakonodajne postopke, iz postopkov posvetovanja v postopke odobritve ali iz postopkov privolitve v postopke odobritve:

—

predlog Sklepa Sveta o sklenitvi sporazuma o političnem dialogu in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kostariko, Salvadorjem, Gvatemalo, Hondurasom, Nikaragvo in Panamo na drugi strani, 2003/0266(CNS),

| — | predlog Sklepa Sveta o sklenitvi sporazuma o političnem dialogu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Andsko skupnostjo in njenimi državami članicami, republikami Bolivijo, Kolumbijo, Ekvadorjem, Perujem in Bolivarsko republiko Venezuelo na drugi strani, 2003/0268(CNS), |
| --- | --- |

—

predlog Sklepa Sveta o sklenitvi sporazuma o političnem dialogu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Andsko skupnostjo in njenimi državami članicami, republikami Bolivijo, Kolumbijo, Ekvadorjem, Perujem in Bolivarsko republiko Venezuelo na drugi strani, 2003/0268(CNS),

| — | predlog Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1290/2005 o financiranju skupne kmetijske politike in Uredbe (ES) št. 1234/2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) v zvezi z razdeljevanjem hrane najbolj ogroženim osebam v Skupnosti, 2008/0183(CNS), |
| --- | --- |

—

predlog Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1290/2005 o financiranju skupne kmetijske politike in Uredbe (ES) št. 1234/2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) v zvezi z razdeljevanjem hrane najbolj ogroženim osebam v Skupnosti, 2008/0183(CNS),

| — | predlog Sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Skupnostjo in Švicarsko konfederacijo na avdiovizualnem področju, ki določa pogoje za sodelovanje Švicarske konfederacije v programu Skupnosti MEDIA 2007, in Sklepne listine, 2007/0171(CNS), |
| --- | --- |

—

predlog Sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Skupnostjo in Švicarsko konfederacijo na avdiovizualnem področju, ki določa pogoje za sodelovanje Švicarske konfederacije v programu Skupnosti MEDIA 2007, in Sklepne listine, 2007/0171(CNS),

| — | predlog Uredbe Sveta o razširitvi določb Uredbe (ES) št. 883/2004 in Uredbe (ES) št. [...] na državljane tretjih držav, za katere navedene določbe ne veljajo le na podlagi njihovega državljanstva, 2007/0152(CNS), |
| --- | --- |

—

predlog Uredbe Sveta o razširitvi določb Uredbe (ES) št. 883/2004 in Uredbe (ES) št. [...] na državljane tretjih držav, za katere navedene določbe ne veljajo le na podlagi njihovega državljanstva, 2007/0152(CNS),

| — | predlog Odločbe Sveta o pooblastitvi držav članic, da v interesu Evropske skupnosti ratificirajo Konvencijo o delu na področju ribolova Mednarodne organizacije dela iz leta 2007 (Konvencija 188), 2008/0107(CNS), |
| --- | --- |

—

predlog Odločbe Sveta o pooblastitvi držav članic, da v interesu Evropske skupnosti ratificirajo Konvencijo o delu na področju ribolova Mednarodne organizacije dela iz leta 2007 (Konvencija 188), 2008/0107(CNS),

| — | predlog Sklepa Sveta o pristopu Evropske skupnosti k Izbirnemu protokolu h Konvenciji Združenih narodov o pravicah invalidov, 2008/0171(CNS), |
| --- | --- |

—

predlog Sklepa Sveta o pristopu Evropske skupnosti k Izbirnemu protokolu h Konvenciji Združenih narodov o pravicah invalidov, 2008/0171(CNS),

| — | predlog Sklepa Sveta o sklenitvi ustreznih sporazumov v skladu s členom XXI GATS z Argentino, Avstralijo, Brazilijo, Kanado, Kitajsko, Ločenim carinskim območjem Tajvana, Penghuja, Kinmena in Matsuja (Kitajski Tajpej), Kolumbijo, Kubo, Ekvadorjem, Hongkongom, Indijo, Japonsko, Korejo, Novo Zelandijo, Filipini, Švico in Združenimi državami Amerike o potrebnih kompenzacijskih prilagoditvah zaradi pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Avstrije, Republike Poljske, Republike Slovenije, Slovaške republike, Republike Finske in Kraljevine Švedske k Evropski uniji, 2007/0055(CNS), |
| --- | --- |

—

predlog Sklepa Sveta o sklenitvi ustreznih sporazumov v skladu s členom XXI GATS z Argentino, Avstralijo, Brazilijo, Kanado, Kitajsko, Ločenim carinskim območjem Tajvana, Penghuja, Kinmena in Matsuja (Kitajski Tajpej), Kolumbijo, Kubo, Ekvadorjem, Hongkongom, Indijo, Japonsko, Korejo, Novo Zelandijo, Filipini, Švico in Združenimi državami Amerike o potrebnih kompenzacijskih prilagoditvah zaradi pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Avstrije, Republike Poljske, Republike Slovenije, Slovaške republike, Republike Finske in Kraljevine Švedske k Evropski uniji, 2007/0055(CNS),

| — | predlog Sklepa Sveta o sklenitvi Protokola k Okvirnem sporazumu o trgovini in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Republiko Korejo na drugi strani o upoštevanju pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Madžarske, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike k Evropski uniji, 2005/0121(CNS), |
| --- | --- |

—

predlog Sklepa Sveta o sklenitvi Protokola k Okvirnem sporazumu o trgovini in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Republiko Korejo na drugi strani o upoštevanju pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Madžarske, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike k Evropski uniji, 2005/0121(CNS),

| — | predlog Sklepa Sveta in Komisije o sklenitvi Začasnega sporazuma o trgovini in trgovinskih zadevah med Evropsko skupnostjo, Evropsko skupnostjo za premog in jeklo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Turkmenistanom na drugi v imenu Evropske skupnosti, 1998/0304(CNS), |
| --- | --- |

—

predlog Sklepa Sveta in Komisije o sklenitvi Začasnega sporazuma o trgovini in trgovinskih zadevah med Evropsko skupnostjo, Evropsko skupnostjo za premog in jeklo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Turkmenistanom na drugi v imenu Evropske skupnosti, 1998/0304(CNS),

| — | predlog Sklepa Sveta o sklenitvi Dodatnega protokola k Pridružitvenemu sporazumu med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Republiko Čile na drugi strani ob upoštevanju pristopa Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji, 2007/0083(AVC), |
| --- | --- |

—

predlog Sklepa Sveta o sklenitvi Dodatnega protokola k Pridružitvenemu sporazumu med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Republiko Čile na drugi strani ob upoštevanju pristopa Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji, 2007/0083(AVC),

| — | predlog Sklepa Sveta o sklenitvi sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in državami CARIFORUM na drugi strani, 2008/0061(AVC), |
| --- | --- |

—

predlog Sklepa Sveta o sklenitvi sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in državami CARIFORUM na drugi strani, 2008/0061(AVC),

| — | predlog Sklepa Sveta o sklenitvi vmesnega Sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Evropsko skupnostjo in državami članicami na eni strani ter Slonokoščeno obalo na drugi strani, 2008/0136(AVC), |
| --- | --- |

—

predlog Sklepa Sveta o sklenitvi vmesnega Sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Evropsko skupnostjo in državami članicami na eni strani ter Slonokoščeno obalo na drugi strani, 2008/0136(AVC),

| — | predlog Sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o udeležbi Republike Bolgarije in Romunije v Evropskem gospodarskem prostoru ter štirih povezanih sporazumov, 2007/0115(AVC), |
| --- | --- |

—

predlog Sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o udeležbi Republike Bolgarije in Romunije v Evropskem gospodarskem prostoru ter štirih povezanih sporazumov, 2007/0115(AVC),

| — | predlog Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 2007/2004 glede mandata izvršnega direktorja in namestnika izvršnega direktorja Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije, 2005/0089(CNS), |
| --- | --- |

—

predlog Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 2007/2004 glede mandata izvršnega direktorja in namestnika izvršnega direktorja Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije, 2005/0089(CNS),

| — | predlog Direktive Sveta o trženju materiala za vegetativno razmnoževanje trte (kodificirana različica), 2008/0039(CNS), |
| --- | --- |

—

predlog Direktive Sveta o trženju materiala za vegetativno razmnoževanje trte (kodificirana različica), 2008/0039(CNS),

| — | predlog Direktive Sveta o veterinarskih pregledih v trgovini znotraj Skupnosti (kodificirana različica), 2008/0037(CNS), |
| --- | --- |

—

predlog Direktive Sveta o veterinarskih pregledih v trgovini znotraj Skupnosti (kodificirana različica), 2008/0037(CNS),

| — | predlog Direktive Sveta o določitvi načel o organizaciji veterinarskih pregledov živali, ki vstopajo v Skupnost iz tretjih držav (kodificirana različica), 2008/0253(CNS), |
| --- | --- |

—

predlog Direktive Sveta o določitvi načel o organizaciji veterinarskih pregledov živali, ki vstopajo v Skupnost iz tretjih držav (kodificirana različica), 2008/0253(CNS),

| — | predlog Uredbe Sveta o patentu Skupnosti, 2000/0177(CNS), |
| --- | --- |

—

predlog Uredbe Sveta o patentu Skupnosti, 2000/0177(CNS),

| — | predlog Sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Albanijo o nekaterih vidikih zračnega prevoza, 2005/0143(CNS), |
| --- | --- |

—

predlog Sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Albanijo o nekaterih vidikih zračnega prevoza, 2005/0143(CNS),

| — | predlog Sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo ter Bosno in Hercegovino o nekaterih vidikih zračnega prevoza, 2005/0140(CNS), |
| --- | --- |

—

predlog Sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo ter Bosno in Hercegovino o nekaterih vidikih zračnega prevoza, 2005/0140(CNS),

| — | predlog Sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo ter Srbijo in Črno goro o nekaterih vidikih zračnega prevoza, 2005/0141(CNS), |
| --- | --- |

—

predlog Sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo ter Srbijo in Črno goro o nekaterih vidikih zračnega prevoza, 2005/0141(CNS),

| — | predlog Sklepa Sveta o sklenitvi večstranskega sporazuma med Republiko Albanijo, Bosno in Hercegovino, Republiko Bolgarijo, Republiko Hrvaško, Evropsko skupnostjo, Republiko Islandijo, Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, Kraljevino Norveško, Srbijo in Črno goro, Romunijo in Začasno misijo Združenih narodov na Kosovu o vzpostavitvi skupnega evropskega zračnega prostora (ECAA), 2006/0036(CNS), |
| --- | --- |

—

predlog Sklepa Sveta o sklenitvi večstranskega sporazuma med Republiko Albanijo, Bosno in Hercegovino, Republiko Bolgarijo, Republiko Hrvaško, Evropsko skupnostjo, Republiko Islandijo, Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, Kraljevino Norveško, Srbijo in Črno goro, Romunijo in Začasno misijo Združenih narodov na Kosovu o vzpostavitvi skupnega evropskega zračnega prostora (ECAA), 2006/0036(CNS),

| — | predlog Sklepa Sveta in predstavnikov vlad držav članic Evropske unije, ki so se sestali v okviru Sveta, o sklenitvi Evro-sredozemskega letalskega sporazuma med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Kraljevino Maroko na drugi strani, 2006/0048(CNS), |
| --- | --- |

—

predlog Sklepa Sveta in predstavnikov vlad držav članic Evropske unije, ki so se sestali v okviru Sveta, o sklenitvi Evro-sredozemskega letalskega sporazuma med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Kraljevino Maroko na drugi strani, 2006/0048(CNS),

| — | predlog Sklepa Sveta in predstavnikov vlad držav članic Evropske unije, ki so se sestali v okviru Sveta o sklenitvi Sporazuma o zračnem prometu med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Združenimi državami Amerike na drugi, 2006/0058(CNS), |
| --- | --- |

—

predlog Sklepa Sveta in predstavnikov vlad držav članic Evropske unije, ki so se sestali v okviru Sveta o sklenitvi Sporazuma o zračnem prometu med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Združenimi državami Amerike na drugi, 2006/0058(CNS),

| — | predlog Odločbe Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike o sodelovanju pri ureditvi varnosti civilnega letalstva, 2007/0111(CNS), |
| --- | --- |

—

predlog Odločbe Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike o sodelovanju pri ureditvi varnosti civilnega letalstva, 2007/0111(CNS),

| — | predlog Sklepa Sveta o sklenitvi memoranduma o sodelovanju med Mednarodno organizacijo civilnega letalstva in Evropsko skupnostjo na področju revizij/inšpekcijskih pregledov varnosti in sorodnih zadev, 2008/0111(CNS), |
| --- | --- |

—

predlog Sklepa Sveta o sklenitvi memoranduma o sodelovanju med Mednarodno organizacijo civilnega letalstva in Evropsko skupnostjo na področju revizij/inšpekcijskih pregledov varnosti in sorodnih zadev, 2008/0111(CNS),

| — | predlog Sklepa Sveta o sprejetju protokola o izvajanju alpske konvencije na področju prometa v imenu Evropske skupnosti (protokol o prometu), 2008/0262(CNS), |
| --- | --- |

—

predlog Sklepa Sveta o sprejetju protokola o izvajanju alpske konvencije na področju prometa v imenu Evropske skupnosti (protokol o prometu), 2008/0262(CNS),

| — | predlog Sklepa Sveta o sklenitvi s strani Evropske skupnosti Sporazuma o pristopu Evropske skupnosti h Konvenciji o mednarodnem železniškem prometu (COTIF) z dne 9. maja 1980, kakor je bila spremenjena z Vilenskim protokolom z dne 3. junija 1999, 2009/0121(CNS); |
| --- | --- |

—

predlog Sklepa Sveta o sklenitvi s strani Evropske skupnosti Sporazuma o pristopu Evropske skupnosti h Konvenciji o mednarodnem železniškem prometu (COTIF) z dne 9. maja 1980, kakor je bila spremenjena z Vilenskim protokolom z dne 3. junija 1999, 2009/0121(CNS);

| 3. | sklene, da ne bo potrdil stališč, ki jih je že sprejel v naslednjih štirih postopkih, in poudarja, da želi začeti z novo prvo obravnavo prvotnega predloga:






  — | predlog Sklepa Sveta o sprejetju statuta Mednarodne agencije za obnovljivo energijo (IRENA) s strani Evropske skupnosti ter o izvajanju njenih pravic in obveznosti, 2009/0085(CNS), |
| --- | --- | --- |

3.

sklene, da ne bo potrdil stališč, ki jih je že sprejel v naslednjih štirih postopkih, in poudarja, da želi začeti z novo prvo obravnavo prvotnega predloga:

—

predlog Sklepa Sveta o sprejetju statuta Mednarodne agencije za obnovljivo energijo (IRENA) s strani Evropske skupnosti ter o izvajanju njenih pravic in obveznosti, 2009/0085(CNS),

| — | predlog Direktive Sveta o spremembi Direktive 2003/109/ES, da se razširi njeno področje uporabe na upravičence do mednarodne zaščite, 2007/0112(CNS), |
| --- | --- |

—

predlog Direktive Sveta o spremembi Direktive 2003/109/ES, da se razširi njeno področje uporabe na upravičence do mednarodne zaščite, 2007/0112(CNS),

| — | predlog Direktive Sveta o enotnem postopku obravnavanja vlog za enotno dovoljenje za državljane tretjih držav, da lahko prebivajo in delajo na ozemlju države članice ter o skupnih pravicah za delavce iz tretjih držav, ki zakonito prebivajo v državi članici, 2007/0229(CNS), |
| --- | --- |

—

predlog Direktive Sveta o enotnem postopku obravnavanja vlog za enotno dovoljenje za državljane tretjih držav, da lahko prebivajo in delajo na ozemlju države članice ter o skupnih pravicah za delavce iz tretjih držav, ki zakonito prebivajo v državi članici, 2007/0229(CNS),

| — | predlog Odločbe Sveta o informacijskem omrežju za opozarjanje o ključni infrastrukturi (CIWIN), 2008/0200(CNS); |
| --- | --- |

—

predlog Odločbe Sveta o informacijskem omrežju za opozarjanje o ključni infrastrukturi (CIWIN), 2008/0200(CNS);

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in parlamentom držav članic.

---

(1)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0373.

---

| 15.3.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 81/6 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 81/6

---

Sreda, 5. maj 2010Pristojnost zakonodajnega pooblastila

P7_TA(2010)0127

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2010 o pristojnosti zakonodajnega pooblastila (2010/2021(INI))

2011/C 81 E/02

Evropski parlament,

ob upoštevanju člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. septembra 2008 s priporočili Komisiji za prilagoditev pravnih aktov novemu sklepu o komitologiji (1),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. maja 2009 o novi vlogi in pristojnostih Parlamenta pri izvajanju Lizbonske pogodbe (2),

ob upoštevanju svojega stališča z dne 24. novembra 2009 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prilagoditvi nekaterih aktov, za katere se uporablja postopek iz člena 251 Pogodbe, Sklepu Sveta 1999/468/ES glede regulativnega postopka s pregledom – Prilagoditev regulativnemu postopku s pregledom – Peti del (3),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 9. decembra 2009 o izvajanju člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije (KOM(2009)0673),

ob upoštevanju pisma z dne 29. januarja 2010, ki ga je predsednik Parlamenta poslal predsedniku Komisije v zvezi s členoma 290 in 291 PDEU,

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve ter mnenj Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0110/2010),

| A. | ker Lizbonska pogodba potrjuje zakonodajno pooblastilo in v pravni red Unije uvaja hierarhijo predpisov, s čimer je okrepljen demokratični značaj Unije in racionaliziran njen pravni red; ker Lizbonska pogodba uvaja nov koncept zakonodajnega akta z daljnosežnimi posledicami, |
| --- | --- |

A.

ker Lizbonska pogodba potrjuje zakonodajno pooblastilo in v pravni red Unije uvaja hierarhijo predpisov, s čimer je okrepljen demokratični značaj Unije in racionaliziran njen pravni red; ker Lizbonska pogodba uvaja nov koncept zakonodajnega akta z daljnosežnimi posledicami,

| B. | ker zakonodajno pooblastilo, kot ga določa člen 290 PDEU, dopušča možnost, da zakonodajalec del svojih pooblastil v zakonodajnem aktu (v nadaljevanju „temeljni akt“) prenese na Komisijo, |
| --- | --- |

B.

ker zakonodajno pooblastilo, kot ga določa člen 290 PDEU, dopušča možnost, da zakonodajalec del svojih pooblastil v zakonodajnem aktu (v nadaljevanju „temeljni akt“) prenese na Komisijo,

| C. | ker je prenos pooblastila zahtevno dejanje, pri katerem dobi Komisija nalogo, da izvrši pooblastilo, ki je lastno vlogi zakonodajalca; ker mora zato biti izhodišče pri tehtanju vprašanja o prenosu vedno svoboda zakonodajalca, |
| --- | --- |

C.

ker je prenos pooblastila zahtevno dejanje, pri katerem dobi Komisija nalogo, da izvrši pooblastilo, ki je lastno vlogi zakonodajalca; ker mora zato biti izhodišče pri tehtanju vprašanja o prenosu vedno svoboda zakonodajalca,

| D. | ker se lahko pooblastilo prenese le za dopolnitev ali spremembo delov zakonodajnega akta, ki jih zakonodajalec ocenjuje kot nebistvene; ker bodo delegirani akti, ki jih bo na tej osnovi sprejela Komisija, nezakonodajni akti splošnega obsega; ker mora temeljni akt izrecno opredeljevati cilje, vsebino, področje uporabe in trajanje prenosa pooblastila, pa tudi določati pogoje tega prenosa, |
| --- | --- |

D.

ker se lahko pooblastilo prenese le za dopolnitev ali spremembo delov zakonodajnega akta, ki jih zakonodajalec ocenjuje kot nebistvene; ker bodo delegirani akti, ki jih bo na tej osnovi sprejela Komisija, nezakonodajni akti splošnega obsega; ker mora temeljni akt izrecno opredeljevati cilje, vsebino, področje uporabe in trajanje prenosa pooblastila, pa tudi določati pogoje tega prenosa,

| E. | ker bodo delegirani akti pomembno vplivali na številna področja; ker je zato zlasti v zvezi z delegiranimi akti nadvse pomembno, da se jih razvije in o njih odloča na povsem pregleden način, ki sozakonodajalcema dejansko omogoča, da demokratično nadzirata Komisiji dodeljena pooblastila, vključno z javno razpravo v Parlamentu, kadar je to potrebno, |
| --- | --- |

E.

ker bodo delegirani akti pomembno vplivali na številna področja; ker je zato zlasti v zvezi z delegiranimi akti nadvse pomembno, da se jih razvije in o njih odloča na povsem pregleden način, ki sozakonodajalcema dejansko omogoča, da demokratično nadzirata Komisiji dodeljena pooblastila, vključno z javno razpravo v Parlamentu, kadar je to potrebno,

| F. | ker bi moral biti Parlament Svetu enakopraven glede vseh vidikov pristojnosti zakonodajnega pooblastila, |
| --- | --- |

F.

ker bi moral biti Parlament Svetu enakopraven glede vseh vidikov pristojnosti zakonodajnega pooblastila,

| G. | ker je Lamfalussyjev postopek utrl pot sedanjemu mehanizmu prenosa pooblastila s popolnim nadzorom zakonodajalca; ker izjava št. 39 konference predstavnikov vlad držav članic z dne 23. julija 2007, priložena Lizbonski pogodbi, priznava specifično naravo področja finančnih storitev; ker novi režim za delegirane akte nikakor ne sme spodkopati obstoječih pravic Parlamenta na tem področju, še posebej kar zadeva zgodnje posredovanje dokumentov in informacij, |
| --- | --- |

G.

ker je Lamfalussyjev postopek utrl pot sedanjemu mehanizmu prenosa pooblastila s popolnim nadzorom zakonodajalca; ker izjava št. 39 konference predstavnikov vlad držav članic z dne 23. julija 2007, priložena Lizbonski pogodbi, priznava specifično naravo področja finančnih storitev; ker novi režim za delegirane akte nikakor ne sme spodkopati obstoječih pravic Parlamenta na tem področju, še posebej kar zadeva zgodnje posredovanje dokumentov in informacij,

| H. | ker je treba na prenos pooblastil gledati kot na orodje za boljšo pripravo zakonodaje, katere cilj je, da bi bila zakonodaja preprosta ter bi jo bilo mogoče dopolniti in posodobiti brez ponovnih zakonodajnih postopkov, pri čemer pa zakonodajalec vseeno ohrani končno pristojnost in odgovornost, |
| --- | --- |

H.

ker je treba na prenos pooblastil gledati kot na orodje za boljšo pripravo zakonodaje, katere cilj je, da bi bila zakonodaja preprosta ter bi jo bilo mogoče dopolniti in posodobiti brez ponovnih zakonodajnih postopkov, pri čemer pa zakonodajalec vseeno ohrani končno pristojnost in odgovornost,

| I. | ker člen 290 PDEU, v nasprotju s pristopom iz člena 291 PDEU o izvedbenih ukrepih, ne vsebuje pravne podlage za sprejetje horizontalnega akta, ki bi določal pravila in splošna načela za prenos pooblastila; ker je zato treba ta pravila opredeliti v vsakem temeljnem aktu posebej, |
| --- | --- |

I.

ker člen 290 PDEU, v nasprotju s pristopom iz člena 291 PDEU o izvedbenih ukrepih, ne vsebuje pravne podlage za sprejetje horizontalnega akta, ki bi določal pravila in splošna načela za prenos pooblastila; ker je zato treba ta pravila opredeliti v vsakem temeljnem aktu posebej,

| J. | ker je Komisija odgovarja Parlamentu; ker se je komisar, pristojen za medinstitucionalne odnose in administrativne zadeve, v svoji predstavitvi pred Odborom za ustavne zadeve 18. januarja 2010 zavezal k tesnemu sodelovanju s Parlamentom in bi Komisija na ta način prenesena pooblastila izvrševala v skladu z željami Parlamenta, |
| --- | --- |

J.

ker je Komisija odgovarja Parlamentu; ker se je komisar, pristojen za medinstitucionalne odnose in administrativne zadeve, v svoji predstavitvi pred Odborom za ustavne zadeve 18. januarja 2010 zavezal k tesnemu sodelovanju s Parlamentom in bi Komisija na ta način prenesena pooblastila izvrševala v skladu z željami Parlamenta,

Vidiki, ki naj jih opredeljuje temeljni akt

| 1. | meni, da je treba cilje, vsebino, področje uporabe in trajanje pooblastila v skladu s členom 290 PDEU izrecno in natančno opredeliti v vsakem temeljnem aktu; |
| --- | --- |

1.

meni, da je treba cilje, vsebino, področje uporabe in trajanje pooblastila v skladu s členom 290 PDEU izrecno in natančno opredeliti v vsakem temeljnem aktu;

| 2. | poudarja, da daje člen 290 PDEU zakonodajalcu svobodo pri izbiri nadzornega mehanizma; meni, da sta dva primera, našteta v členu 290(2), in sicer nasprotovanje in preklic, zgolj ponazorilna ter da bi se lahko prenos pooblastila podredil tudi drugim načinom nadzora, kot sta na primer izrecna odobritev Parlamenta in Sveta za vsak delegirani akt ali možnost preklica posameznih delegiranih aktov, ki so že v veljavi; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da daje člen 290 PDEU zakonodajalcu svobodo pri izbiri nadzornega mehanizma; meni, da sta dva primera, našteta v členu 290(2), in sicer nasprotovanje in preklic, zgolj ponazorilna ter da bi se lahko prenos pooblastila podredil tudi drugim načinom nadzora, kot sta na primer izrecna odobritev Parlamenta in Sveta za vsak delegirani akt ali možnost preklica posameznih delegiranih aktov, ki so že v veljavi;

| 3. | je sicer mnenja, da je mogoče primera možnih pogojev iz člena 290(2) PDEU, nasprotovanje in preklic, obravnavati kot najbolj običajna načina nadzora nad Komisijo pri njenem izvajanju prenesenega pooblastila, zato bi ju moral vsebovati vsak temeljni akt; |
| --- | --- |

3.

je sicer mnenja, da je mogoče primera možnih pogojev iz člena 290(2) PDEU, nasprotovanje in preklic, obravnavati kot najbolj običajna načina nadzora nad Komisijo pri njenem izvajanju prenesenega pooblastila, zato bi ju moral vsebovati vsak temeljni akt;

| 4. | meni, da morajo nadzorni mehanizmi, ki jih določi zakonodajalec, spoštovati nekatera splošna načela prava Unije in da morajo še zlasti:






  — | biti preprosti in lahko razumljivi, |
| --- | --- | --- |

4.

meni, da morajo nadzorni mehanizmi, ki jih določi zakonodajalec, spoštovati nekatera splošna načela prava Unije in da morajo še zlasti:

—

biti preprosti in lahko razumljivi,

| — | zagotavljati pravno varnost, |
| --- | --- |

—

zagotavljati pravno varnost,

| — | Komisiji omogočati učinkovito izvajanje prenesenega pooblastila, in |
| --- | --- |

—

Komisiji omogočati učinkovito izvajanje prenesenega pooblastila, in

| — | zakonodajalcu omogočati ustrezen nadzor nad uporabo prenesenega pooblastila; |
| --- | --- |

—

zakonodajalcu omogočati ustrezen nadzor nad uporabo prenesenega pooblastila;

| 5. | meni, da je uveljavljanje pravice Parlamenta do nasprotovanja nujno pogojeno z njegovo parlamentarno vlogo in kraji dela; meni, da fiksen rok za nasprotovanje, ki bi veljal za vse pravne akte, ni upravičen in da mora biti v temeljnem aktu določen za vsak primer posebej, s čimer se bo lahko upoštevala kompleksnost posamezne zadeve, rok pa mora biti zadosti dolg, da bo omogočal učinkovit nadzor nad prenosom pooblastila, a brez nepotrebnega zavlačevanja uveljavitve nespornih delegiranih aktov; |
| --- | --- |

5.

meni, da je uveljavljanje pravice Parlamenta do nasprotovanja nujno pogojeno z njegovo parlamentarno vlogo in kraji dela; meni, da fiksen rok za nasprotovanje, ki bi veljal za vse pravne akte, ni upravičen in da mora biti v temeljnem aktu določen za vsak primer posebej, s čimer se bo lahko upoštevala kompleksnost posamezne zadeve, rok pa mora biti zadosti dolg, da bo omogočal učinkovit nadzor nad prenosom pooblastila, a brez nepotrebnega zavlačevanja uveljavitve nespornih delegiranih aktov;

| 6. | meni, da bi moral biti nujni postopek iz temeljnega akta uveden le za zelo izjemne primere, povezane na primer z varnostnimi vprašanji, zdravjem ali humanitarnimi krizami; |
| --- | --- |

6.

meni, da bi moral biti nujni postopek iz temeljnega akta uveden le za zelo izjemne primere, povezane na primer z varnostnimi vprašanji, zdravjem ali humanitarnimi krizami;

| 7. | meni, da bi lahko veliko večino primerov, pri katerih je potrebno hitro sprejetje delegiranih aktov, na zahtevo Komisije v ustrezno utemeljenih primerih vendarle obravnavali s prožnim postopkom zgodnjega nenasprotovanja Parlamenta in Sveta; |
| --- | --- |

7.

meni, da bi lahko veliko večino primerov, pri katerih je potrebno hitro sprejetje delegiranih aktov, na zahtevo Komisije v ustrezno utemeljenih primerih vendarle obravnavali s prožnim postopkom zgodnjega nenasprotovanja Parlamenta in Sveta;

| 8. | vztraja, da je trajanje prenosa pooblastila lahko neomejeno, ob upoštevanju dejstva, da se prenos pooblastila lahko kadarkoli prekliče; vendar meni, da bi pooblastilo z omejenim trajanjem lahko redno podaljševali na izrecno zahtevo Komisije; meni, da se lahko prenos pooblastila podaljša, če ne Parlament ne Svet v predvidenem roku ne nasprotujeta; |
| --- | --- |

8.

vztraja, da je trajanje prenosa pooblastila lahko neomejeno, ob upoštevanju dejstva, da se prenos pooblastila lahko kadarkoli prekliče; vendar meni, da bi pooblastilo z omejenim trajanjem lahko redno podaljševali na izrecno zahtevo Komisije; meni, da se lahko prenos pooblastila podaljša, če ne Parlament ne Svet v predvidenem roku ne nasprotujeta;

| 9. | močno nasprotuje temu, da bi v temeljne akte poleg določb, ki jih že vsebuje člen 290 PDEU, vključili še določbe o dodatnih obveznostih zakonodajalca; |
| --- | --- |

9.

močno nasprotuje temu, da bi v temeljne akte poleg določb, ki jih že vsebuje člen 290 PDEU, vključili še določbe o dodatnih obveznostih zakonodajalca;

Praktični predpisi

| 10. | meni, da bi bilo določene praktične predpise bolje usklajevati s skupnim dogovorom med institucijami, ki bi bil lahko v obliki medinstitucionalnega sporazuma in bi med drugim zajemal:






  — | posvetovanje pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov, |
| --- | --- | --- |

10.

meni, da bi bilo določene praktične predpise bolje usklajevati s skupnim dogovorom med institucijami, ki bi bil lahko v obliki medinstitucionalnega sporazuma in bi med drugim zajemal:

—

posvetovanje pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov,

| — | izmenjavo informacij, še zlasti v primeru preklica, |
| --- | --- |

—

izmenjavo informacij, še zlasti v primeru preklica,

| — | postopke za posredovanje dokumentov, |
| --- | --- |

—

postopke za posredovanje dokumentov,

| — | minimalne roke za nasprotovanje Parlamenta in Sveta, |
| --- | --- |

—

minimalne roke za nasprotovanje Parlamenta in Sveta,

| — | računanje rokov, |
| --- | --- |

—

računanje rokov,

| — | objavo aktov v Uradnem listu na različnih stopnjah postopka; |
| --- | --- |

—

objavo aktov v Uradnem listu na različnih stopnjah postopka;

| 11. | poudarja, da mora Komisija pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov:






  — | zagotoviti zgodnje in stalno posredovanje informacij in dokumentov pristojnim odborom Parlamenta, vključno z osnutki delegiranih aktov in prejetimi prispevki; v ta namen bi se komitološki register lahko uporabljal kot model za boljši digitalni informacijski sistem; |
| --- | --- | --- |

11.

poudarja, da mora Komisija pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov:

—

zagotoviti zgodnje in stalno posredovanje informacij in dokumentov pristojnim odborom Parlamenta, vključno z osnutki delegiranih aktov in prejetimi prispevki; v ta namen bi se komitološki register lahko uporabljal kot model za boljši digitalni informacijski sistem;

| — | omogočiti udeležbo Parlamenta na pripravljalnih sestankih, izmenjavah mnenj in posvetovanjih; |
| --- | --- |

—

omogočiti udeležbo Parlamenta na pripravljalnih sestankih, izmenjavah mnenj in posvetovanjih;

| 12. | je mnenja, da preglednost, vljudnost in lojalno sodelovanje med institucijami narekujejo, da se pred preklicem izmenjajo informacije, s čimer se zagotovi, da so z možnostjo preklica pravočasno in v celoti seznanjene vse institucije; hkrati ocenjuje, da bi bilo odveč in bi povzročalo zmedo, če bi v temeljne akte poleg splošne zahteve iz člena 296 PDEU, ki velja za vse pravne akte, uvedli še posebno pravno obveznost utemeljitve za sprejetje določenih pravnih aktov; |
| --- | --- |

12.

je mnenja, da preglednost, vljudnost in lojalno sodelovanje med institucijami narekujejo, da se pred preklicem izmenjajo informacije, s čimer se zagotovi, da so z možnostjo preklica pravočasno in v celoti seznanjene vse institucije; hkrati ocenjuje, da bi bilo odveč in bi povzročalo zmedo, če bi v temeljne akte poleg splošne zahteve iz člena 296 PDEU, ki velja za vse pravne akte, uvedli še posebno pravno obveznost utemeljitve za sprejetje določenih pravnih aktov;

| 13. | predlaga, naj se minimalni rok za nasprotovanje določi v prihodnjem sporazumu, česar se ne sme razumeti kot omejevanje, temveč le kot minimum, brez katerega bi demokratični nadzor Parlamenta postal neučinkovit; meni, da bi moral biti rok, v katerem se lahko aktu nasprotuje, najmanj dva meseca z možnostjo podaljšanja za nadaljnja dva meseca na pobudo Parlamenta ali Sveta; vendar poudarja, da bi moral biti rok za nasprotovanje odvisen od narave delegiranega akta; |
| --- | --- |

13.

predlaga, naj se minimalni rok za nasprotovanje določi v prihodnjem sporazumu, česar se ne sme razumeti kot omejevanje, temveč le kot minimum, brez katerega bi demokratični nadzor Parlamenta postal neučinkovit; meni, da bi moral biti rok, v katerem se lahko aktu nasprotuje, najmanj dva meseca z možnostjo podaljšanja za nadaljnja dva meseca na pobudo Parlamenta ali Sveta; vendar poudarja, da bi moral biti rok za nasprotovanje odvisen od narave delegiranega akta;

| 14. | poudarja, da je pri sklepanju vsakršnega sporazuma treba upoštevati, da lahko različni roki za nadzor nad delegiranimi akti stečejo šele potem, ko Komisija posreduje vse jezikovne različice, in da morajo ustrezno upoštevati parlamentarne počitnice in volilna obdobja; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da je pri sklepanju vsakršnega sporazuma treba upoštevati, da lahko različni roki za nadzor nad delegiranimi akti stečejo šele potem, ko Komisija posreduje vse jezikovne različice, in da morajo ustrezno upoštevati parlamentarne počitnice in volilna obdobja;

| 15. | poudarja, da je pri sklepanju vsakršnega sporazuma treba upoštevati, da so lahko delegirani akti, pri katerih se lahko uveljavlja pravica do nasprotovanja, objavljeni le v Uradnem listu in da začnejo veljati po izteku roka za nasprotovanje, razen v primeru zgodnjega nenasprotovanja; meni, da je izrecna obveznost, po kateri morata Parlament in Svet v vsakem temeljnem aktu objaviti sprejete odločitve o nadzoru nad Komisijo pri njenem izvajanju prenesenega pooblastila, odvečna; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da je pri sklepanju vsakršnega sporazuma treba upoštevati, da so lahko delegirani akti, pri katerih se lahko uveljavlja pravica do nasprotovanja, objavljeni le v Uradnem listu in da začnejo veljati po izteku roka za nasprotovanje, razen v primeru zgodnjega nenasprotovanja; meni, da je izrecna obveznost, po kateri morata Parlament in Svet v vsakem temeljnem aktu objaviti sprejete odločitve o nadzoru nad Komisijo pri njenem izvajanju prenesenega pooblastila, odvečna;

Končne opombe

| 16. | poziva vse svoje odbore, naj izmenjujejo in redno posodabljajo najboljšo prakso in vzpostavijo mehanizem za čim bolj usklajeno delovanje Parlamenta v skladu s členom 290 PDEU; poudarja, da mora vsak parlamentarni odbor svoje delo organizirati skladno s svojo posebno naravo in z uporabo pridobljenega strokovnega znanja; |
| --- | --- |

16.

poziva vse svoje odbore, naj izmenjujejo in redno posodabljajo najboljšo prakso in vzpostavijo mehanizem za čim bolj usklajeno delovanje Parlamenta v skladu s členom 290 PDEU; poudarja, da mora vsak parlamentarni odbor svoje delo organizirati skladno s svojo posebno naravo in z uporabo pridobljenega strokovnega znanja;

| 17. | naloži upravi Parlamenta, naj s (proračunsko nevtralno) prerazporeditvijo zagotovi sredstva za potrebna nova delovna mesta za ustrezno podporo pri nalogah, ki izhajajo iz člena 290 PDEU; poziva k institucionalnemu pristopu do ocenjevanja upravnih struktur in človeških virov, ki so na voljo za razvoj prenesenih pristojnosti; |
| --- | --- |

17.

naloži upravi Parlamenta, naj s (proračunsko nevtralno) prerazporeditvijo zagotovi sredstva za potrebna nova delovna mesta za ustrezno podporo pri nalogah, ki izhajajo iz člena 290 PDEU; poziva k institucionalnemu pristopu do ocenjevanja upravnih struktur in človeških virov, ki so na voljo za razvoj prenesenih pristojnosti;

| 18. | poziva Komisijo, naj čim prej predstavi zakonodajne predloge za prilagoditev pravnega reda določbam členov 290 in 291 PDEU; v zvezi s členom 290 PDEU meni, da prilagoditev ne bi smela biti omejena le na ukrepe, ki so bili prej obravnavani po regulativnem postopku s pregledom, temveč bi morala veljati za vse ukrepe, ki se uporabljajo splošno, ne glede na postopek odločanja ali komitološki postopek, ki se je uporabljal za njih preden je začela veljati Lizbonska pogodba; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo, naj čim prej predstavi zakonodajne predloge za prilagoditev pravnega reda določbam členov 290 in 291 PDEU; v zvezi s členom 290 PDEU meni, da prilagoditev ne bi smela biti omejena le na ukrepe, ki so bili prej obravnavani po regulativnem postopku s pregledom, temveč bi morala veljati za vse ukrepe, ki se uporabljajo splošno, ne glede na postopek odločanja ali komitološki postopek, ki se je uporabljal za njih preden je začela veljati Lizbonska pogodba;

| 19. | vztraja, naj bo najpomembnejša prednostna naloga prilagoditev pravnega reda na tistih področjih politike, kjer se pred začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe ni uporabljal postopek soodločanja; poziva, naj se ta področja obravnavajo od primera do primera na način, da se zagotovi, da se zlasti vsi ukrepi splošnega obsega, ki so se do zdaj sprejemali v skladu s členoma 4 in 5 Sklepa Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (4), opredelijo kot delegirani akti; |
| --- | --- |

19.

vztraja, naj bo najpomembnejša prednostna naloga prilagoditev pravnega reda na tistih področjih politike, kjer se pred začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe ni uporabljal postopek soodločanja; poziva, naj se ta področja obravnavajo od primera do primera na način, da se zagotovi, da se zlasti vsi ukrepi splošnega obsega, ki so se do zdaj sprejemali v skladu s členoma 4 in 5 Sklepa Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (4), opredelijo kot delegirani akti;

| 20. | meni, da je treba za celovito ohranitev pristojnosti zakonodajalca posebno pozornost nameniti ustrezni uporabi členov 290 in 291 PDEU ter praktičnim posledicam sklicevanja na en ali drug člen, pa naj bo to med zgoraj omenjeno prilagoditvijo ali pri obravnavi predlogov po rednem zakonodajnem postopku; vztraja, da imata sozakonodajalca moč odločiti, ali naj se zadeve, ki so bile že sprejete v regulativnem postopku s pregledom, sprejmejo v skladu s členom 290 PDEU ali po rednem zakonodajnem postopku; |
| --- | --- |

20.

meni, da je treba za celovito ohranitev pristojnosti zakonodajalca posebno pozornost nameniti ustrezni uporabi členov 290 in 291 PDEU ter praktičnim posledicam sklicevanja na en ali drug člen, pa naj bo to med zgoraj omenjeno prilagoditvijo ali pri obravnavi predlogov po rednem zakonodajnem postopku; vztraja, da imata sozakonodajalca moč odločiti, ali naj se zadeve, ki so bile že sprejete v regulativnem postopku s pregledom, sprejmejo v skladu s členom 290 PDEU ali po rednem zakonodajnem postopku;

*

* *

| 21. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

21.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 8 E, 14.1.2010, str. 22.

(2)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0373.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2009)0083.

(4)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

---

| 15.3.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 81/10 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 81/10

---

Sreda, 5. maj 2010Strateški cilji in priporočila za pomorsko prometno politiko EU do leta 2018

P7_TA(2010)0128

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2010 o strateških ciljih in priporočilih za pomorsko prometno politiko EU do leta 2018 (2009/2095(INI))

2011/C 81 E/03

Evropski parlament,

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. januarja 2009 o strateških ciljih in priporočilih za pomorsko prometno politiko EU do leta 2018 (COM(2009)0008) „(v nadaljevanju: sporočilo o pomorski prometni politiki EU do leta 2018)“,

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. oktobra 2007 o celostni pomorski politiki za Evropsko unijo (COM(2007)0575),

ob upoštevanju člena 48 svojega poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A7–0114/2010),

| A. | ker evropski lastniki ladij pomembno prispevajo k evropskemu gospodarstvu, vendar morajo biti konkurenčni v globalnem okolju, |
| --- | --- |

A.

ker evropski lastniki ladij pomembno prispevajo k evropskemu gospodarstvu, vendar morajo biti konkurenčni v globalnem okolju,

| B. | ker so strukturni in celoviti ukrepi za zaščito in razvoj uspešnega pomorskega sektorja v Evropi pomembni in bi morali okrepiti konkurenčnost v pomorskem prometu in sorodnih sektorjih ter biti skladni z zahtevami trajnostnega razvoja in poštene konkurence, |
| --- | --- |

B.

ker so strukturni in celoviti ukrepi za zaščito in razvoj uspešnega pomorskega sektorja v Evropi pomembni in bi morali okrepiti konkurenčnost v pomorskem prometu in sorodnih sektorjih ter biti skladni z zahtevami trajnostnega razvoja in poštene konkurence,

| C. | ker je treba mlade nujno navdušiti za pomorske poklice in jih zadržati na tem področju in ker je treba raven izobraževanja na področju pomorstva v Evropi s prihodnjim pregledom Mednarodne konvencije o standardih za usposabljanje, izdajanje spričeval in ladijsko stražarjenje pomorščakov (konvencija STCW) izboljšati, |
| --- | --- |

C.

ker je treba mlade nujno navdušiti za pomorske poklice in jih zadržati na tem področju in ker je treba raven izobraževanja na področju pomorstva v Evropi s prihodnjim pregledom Mednarodne konvencije o standardih za usposabljanje, izdajanje spričeval in ladijsko stražarjenje pomorščakov (konvencija STCW) izboljšati,

| D. | ker so podnebne spremembe največji izziv 21. stoletja za vsa področja evropske politike, |
| --- | --- |

D.

ker so podnebne spremembe največji izziv 21. stoletja za vsa področja evropske politike,

| E. | ker je pomorski promet okolju razmeroma prijazna vrsta prometa z veliko potenciala, da postane še čistejši, in ker mora sodelovati pri prizadevanjih za boj proti podnebnim spremembam tako, da postopoma znižuje ogljikov odtis ladij in pristaniških infrastruktur, |
| --- | --- |

E.

ker je pomorski promet okolju razmeroma prijazna vrsta prometa z veliko potenciala, da postane še čistejši, in ker mora sodelovati pri prizadevanjih za boj proti podnebnim spremembam tako, da postopoma znižuje ogljikov odtis ladij in pristaniških infrastruktur,

| F. | ker je varnost najpomembnejši pogoj za pristaniška podjetja, lastnike ladij in osebje na kopnem in morju; ker morajo varnostni ukrepi upoštevati zaščito obalnega in morskega okolja ter delovne razmere v pristaniščih in na plovilih, |
| --- | --- |

F.

ker je varnost najpomembnejši pogoj za pristaniška podjetja, lastnike ladij in osebje na kopnem in morju; ker morajo varnostni ukrepi upoštevati zaščito obalnega in morskega okolja ter delovne razmere v pristaniščih in na plovilih,

| G. | ker v Adenskem zalivu, pred obalo Somalije in v mednarodnih vodah še naprej prihaja do kriminalnih napadov na evropske ribiške, trgovske in potniške ladje, |
| --- | --- |

G.

ker v Adenskem zalivu, pred obalo Somalije in v mednarodnih vodah še naprej prihaja do kriminalnih napadov na evropske ribiške, trgovske in potniške ladje,

| H. | ker ima evropska pomorska industrija vodilno vlogo v svetu, ki jo mora ohraniti na dolgi rok, to pa je mogoče doseči samo z inovativnostjo, |
| --- | --- |

H.

ker ima evropska pomorska industrija vodilno vlogo v svetu, ki jo mora ohraniti na dolgi rok, to pa je mogoče doseči samo z inovativnostjo,

| I. | ker je treba odločitve sprejemati na ustrezni upravni ravni, tj. na svetovni ravni, kadarkoli je to mogoče, in na evropski ravni, kadarkoli je to potrebno, |
| --- | --- |

I.

ker je treba odločitve sprejemati na ustrezni upravni ravni, tj. na svetovni ravni, kadarkoli je to mogoče, in na evropski ravni, kadarkoli je to potrebno,

Splošno

| 1. | pozdravlja sporočilo o pomorski prometni politiki do leta 2018; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja sporočilo o pomorski prometni politiki do leta 2018;

| 2. | poudarja, da je sektor pomorskega prometa izjemno pomemben za evropsko gospodarstvo, saj prevaža potnike, surovine, blago in energetske proizvode in je tudi jedro širšega spektra pomorskih dejavnosti, kot so pomorska industrija, logistika, raziskave, turizem, ribolov in ribogojstvo ter izobraževanje; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da je sektor pomorskega prometa izjemno pomemben za evropsko gospodarstvo, saj prevaža potnike, surovine, blago in energetske proizvode in je tudi jedro širšega spektra pomorskih dejavnosti, kot so pomorska industrija, logistika, raziskave, turizem, ribolov in ribogojstvo ter izobraževanje;

| 3. | poudarja, da bi morala pomorska politika EU upoštevati, da se sektor pomorskega prometa s konkurenco ne srečuje samo znotraj Unije, ampak predvsem na svetovni ravni; poudarja tudi pomen pomorskega prometa kot jedra širšega spektra prometnih dejavnosti na ravni EU in zunaj nje; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da bi morala pomorska politika EU upoštevati, da se sektor pomorskega prometa s konkurenco ne srečuje samo znotraj Unije, ampak predvsem na svetovni ravni; poudarja tudi pomen pomorskega prometa kot jedra širšega spektra prometnih dejavnosti na ravni EU in zunaj nje;

| 4. | želi, da bi se pomorske politike Evropske unije odslej oblikovale na ravni „enotnega evropskega morja“ in zato poziva Komisijo, naj razvije evropsko pomorsko prometno politiko za skupni morski prostor; |
| --- | --- |

4.

želi, da bi se pomorske politike Evropske unije odslej oblikovale na ravni „enotnega evropskega morja“ in zato poziva Komisijo, naj razvije evropsko pomorsko prometno politiko za skupni morski prostor;

Trg

| 5. | odločno poziva Komisijo, naj se še naprej bojuje proti zlorabam zastav ugodnosti; |
| --- | --- |

5.

odločno poziva Komisijo, naj se še naprej bojuje proti zlorabam zastav ugodnosti;

| 6. | zato poziva države članice, naj spodbujajo uporabo lastne zastave in podprejo svoje pomorske grozde na kopnem, na primer z davčnimi ugodnostmi, kot je obdavčitev tonaže za plovila, ter davčnimi ugodnosti za pomorščake in ladjarje; |
| --- | --- |

6.

zato poziva države članice, naj spodbujajo uporabo lastne zastave in podprejo svoje pomorske grozde na kopnem, na primer z davčnimi ugodnostmi, kot je obdavčitev tonaže za plovila, ter davčnimi ugodnosti za pomorščake in ladjarje;

| 7. | meni, da morajo tudi za pomorski sektor, tako kot za vsak drug gospodarski sektor, načeloma veljati predpisi o državni pomoči, da pa se lahko državna pomoč izjemoma odobri v posebnih primerih, če se dodeli začasno ter na jasen in pregleden način; |
| --- | --- |

7.

meni, da morajo tudi za pomorski sektor, tako kot za vsak drug gospodarski sektor, načeloma veljati predpisi o državni pomoči, da pa se lahko državna pomoč izjemoma odobri v posebnih primerih, če se dodeli začasno ter na jasen in pregleden način;

| 8. | meni, da je treba usmeritve Unije o državni pomoči za pomorski promet (ki se iztečejo leta 2011) ohraniti in podaljšati, saj so pomembno prispevale k ohranjanju mednarodne konkurenčnosti evropskega pomorskega prometa in njegovi sposobnosti uspešnega soočanja s pogosto nelojalno konkurenco iz tretjih držav ter ohranitvi vodilnega položaja na mednarodni ravni, kar je posledično prispevalo k podpori gospodarstvu držav članic; |
| --- | --- |

8.

meni, da je treba usmeritve Unije o državni pomoči za pomorski promet (ki se iztečejo leta 2011) ohraniti in podaljšati, saj so pomembno prispevale k ohranjanju mednarodne konkurenčnosti evropskega pomorskega prometa in njegovi sposobnosti uspešnega soočanja s pogosto nelojalno konkurenco iz tretjih držav ter ohranitvi vodilnega položaja na mednarodni ravni, kar je posledično prispevalo k podpori gospodarstvu držav članic;

| 9. | poziva Komisijo, naj predloži za leto 2010 napovedana nova pravila za državno pomoč za pomorski promet, ter meni, da mora Komisija čim prej predložiti smernice za državno pomoč morskim pristaniščem; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj predloži za leto 2010 napovedana nova pravila za državno pomoč za pomorski promet, ter meni, da mora Komisija čim prej predložiti smernice za državno pomoč morskim pristaniščem;

| 10. | v zvezi s tem poudarja, da je treba državno pomoč nameniti samo evropskim pomorskim panogam, ki so zavezane spoštovanju socialnih standardov, spodbujanju delovnih mest in izobraževanju osebja v Evropi, ter za zagotovitev svetovne konkurenčnosti evropskega pomorskega prometa; |
| --- | --- |

10.

v zvezi s tem poudarja, da je treba državno pomoč nameniti samo evropskim pomorskim panogam, ki so zavezane spoštovanju socialnih standardov, spodbujanju delovnih mest in izobraževanju osebja v Evropi, ter za zagotovitev svetovne konkurenčnosti evropskega pomorskega prometa;

| 11. | poziva države članice, naj čim prej podpišejo, ratificirajo in pričnejo izvajati konvencijo ZN o pogodbah za mednarodni prevoz blaga, ki v celoti ali delno poteka po morju, znano tudi kot „rotterdamska pravila“, ki določajo nov sistem odgovornosti v pomorstvu; |
| --- | --- |

11.

poziva države članice, naj čim prej podpišejo, ratificirajo in pričnejo izvajati konvencijo ZN o pogodbah za mednarodni prevoz blaga, ki v celoti ali delno poteka po morju, znano tudi kot „rotterdamska pravila“, ki določajo nov sistem odgovornosti v pomorstvu;

| 12. | poziva Komisijo, naj pri prihodnji spremembi smernic Unije za izgradnjo vseevropskega prometnega omrežja več pozornosti kot doslej nameni pomorskemu prometu in njegovim kopenskim strukturam, še zlasti multimodalnih povezavah evropskih morskih pristanišč z notranjostjo; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo, naj pri prihodnji spremembi smernic Unije za izgradnjo vseevropskega prometnega omrežja več pozornosti kot doslej nameni pomorskemu prometu in njegovim kopenskim strukturam, še zlasti multimodalnih povezavah evropskih morskih pristanišč z notranjostjo;

| 13. | pozdravlja predlog direktive o formalnostih poročanja za ladje, ki priplujejo v pristanišča držav članic Unije ali izplujejo iz njih, ki ga je predložila Komisija (COM(2009)0011), da se poenostavijo, zmanjšajo in odpravijo upravni postopki za evropski pomorski promet na kratke razdalje; poziva Komisijo, da še naprej spodbuja pomorski promet na kratke razdalje in s tem bistveno poveča zmogljivost pomorskega prometa v Uniji; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja predlog direktive o formalnostih poročanja za ladje, ki priplujejo v pristanišča držav članic Unije ali izplujejo iz njih, ki ga je predložila Komisija (COM(2009)0011), da se poenostavijo, zmanjšajo in odpravijo upravni postopki za evropski pomorski promet na kratke razdalje; poziva Komisijo, da še naprej spodbuja pomorski promet na kratke razdalje in s tem bistveno poveča zmogljivost pomorskega prometa v Uniji;

Družbeni vidiki

| 14. | pozdravlja pobude držav članic in Komisije za približevanje pomorskih poklicev mladim državljanom EU; poudarja, da je treba vzpostaviti program vseživljenjskega usposabljanja in ukrepov za poklicno prekvalifikacijo pomorščakov in kopenskega osebja na vseh ravneh, da bi okrepili strokovne kvalifikacije in usposobljenost delovne sile; prav tako priporoča, da bi se v šolah posredovalo več informacij o tem sektorju in zagotovilo več mest za pripravnike; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja pobude držav članic in Komisije za približevanje pomorskih poklicev mladim državljanom EU; poudarja, da je treba vzpostaviti program vseživljenjskega usposabljanja in ukrepov za poklicno prekvalifikacijo pomorščakov in kopenskega osebja na vseh ravneh, da bi okrepili strokovne kvalifikacije in usposobljenost delovne sile; prav tako priporoča, da bi se v šolah posredovalo več informacij o tem sektorju in zagotovilo več mest za pripravnike;

| 15. | poziva države članice, naj v okviru mednarodnih konvencij, kot sta konvencija STCW in Konvencija o pomorskih delovnih standardih Mednarodne organizacije dela iz leta 2006, izboljšajo in okrepijo obstoječe izobraževalne programe, da bi še povečali kakovost pomorskih šol; |
| --- | --- |

15.

poziva države članice, naj v okviru mednarodnih konvencij, kot sta konvencija STCW in Konvencija o pomorskih delovnih standardih Mednarodne organizacije dela iz leta 2006, izboljšajo in okrepijo obstoječe izobraževalne programe, da bi še povečali kakovost pomorskih šol;

| 16. | poudarja, da morajo pomorščaki iz tretjih držav izpolnjevati zahteve po ustrezni izobrazbi v skladu s Konvencijo STCW, in lastnike ladij ter nacionalne inšpektorate poziva, naj to zagotavljajo in izvajajo, po potrebi ob pomoči Evropske agencije za pomorsko varnost (EMSA); ponavlja svojo zahtevo, naj države članice čim prej ratificirajo Konvencijo o delovnih standardih v pomorstvu Mednarodne organizacije dela iz leta 2006 in naj se čim prej sprejme predlog Komisije, ki temelji na sporazumu za to industrijo, zato da se v evropsko zakonodajo vključijo ključni elementi te konvencije; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da morajo pomorščaki iz tretjih držav izpolnjevati zahteve po ustrezni izobrazbi v skladu s Konvencijo STCW, in lastnike ladij ter nacionalne inšpektorate poziva, naj to zagotavljajo in izvajajo, po potrebi ob pomoči Evropske agencije za pomorsko varnost (EMSA); ponavlja svojo zahtevo, naj države članice čim prej ratificirajo Konvencijo o delovnih standardih v pomorstvu Mednarodne organizacije dela iz leta 2006 in naj se čim prej sprejme predlog Komisije, ki temelji na sporazumu za to industrijo, zato da se v evropsko zakonodajo vključijo ključni elementi te konvencije;

| 17. | poziva države članice, naj spodbujajo zaposlitev pomorščakov v svojih lastnih flotah in naj vzpostavijo ustrezne zmogljivosti, da bi preprečili selitve pomorščakov iz Evropske unije; |
| --- | --- |

17.

poziva države članice, naj spodbujajo zaposlitev pomorščakov v svojih lastnih flotah in naj vzpostavijo ustrezne zmogljivosti, da bi preprečili selitve pomorščakov iz Evropske unije;

| 18. | pozdravlja predlog Komisije državam članicam, naj spodbujajo sodelovanje med evropskimi pomorskimi ustanovami, ter države članice spodbuja, naj uskladijo svoje učne načrte in sisteme usposabljanja ter tako spodbujajo in razvijajo visoko stopnjo izobrazbe in usposobljenosti pomorščakov v Evropski uniji; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja predlog Komisije državam članicam, naj spodbujajo sodelovanje med evropskimi pomorskimi ustanovami, ter države članice spodbuja, naj uskladijo svoje učne načrte in sisteme usposabljanja ter tako spodbujajo in razvijajo visoko stopnjo izobrazbe in usposobljenosti pomorščakov v Evropski uniji;

| 19. | poudarja, da so socialna razsežnost in delovne razmere pomorščakov iz EU tesno povezane s konkurenčnostjo evropske flote ter da je treba olajšati mobilnost delovne sile v pomorstvu po Evropi in zagotoviti polno delujoč notranji trg brez ovir ter neupravičenih omejitev pri zagotavljanju storitev; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da so socialna razsežnost in delovne razmere pomorščakov iz EU tesno povezane s konkurenčnostjo evropske flote ter da je treba olajšati mobilnost delovne sile v pomorstvu po Evropi in zagotoviti polno delujoč notranji trg brez ovir ter neupravičenih omejitev pri zagotavljanju storitev;

| 20. | spodbuja izmenjavo dobrih praks v zvezi s pogoji zaposlovanja in socialnimi standardi ter izboljšanje življenjskih razmer na ladjah, zlasti z razvojem informacijskih in komunikacijskih tehnologij, z lažjim dostopom do zdravstvenih storitev in s krepitvijo varnostnih standardov ter usposabljanjem, s čimer bi se odzvali na tveganja, povezana s pomorskimi poklici; |
| --- | --- |

20.

spodbuja izmenjavo dobrih praks v zvezi s pogoji zaposlovanja in socialnimi standardi ter izboljšanje življenjskih razmer na ladjah, zlasti z razvojem informacijskih in komunikacijskih tehnologij, z lažjim dostopom do zdravstvenih storitev in s krepitvijo varnostnih standardov ter usposabljanjem, s čimer bi se odzvali na tveganja, povezana s pomorskimi poklici;

| 21. | poudarja, da morajo biti inšpekcijski pregledi natančno opredeljeni in utemeljeni z oceno tveganja ter da ne smejo ustvarjati pretiranega pritiska na panogo, kar zadeva predpise; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da morajo biti inšpekcijski pregledi natančno opredeljeni in utemeljeni z oceno tveganja ter da ne smejo ustvarjati pretiranega pritiska na panogo, kar zadeva predpise;

| 22. | pričakuje, da se bo preučilo, kako bi lahko tehnološki razvoj nadomestil vse manjšo razpoložljivost pomorščakov, vendar svari pred prenaglim uvajanjem nepreizkušene tehnologije; |
| --- | --- |

22.

pričakuje, da se bo preučilo, kako bi lahko tehnološki razvoj nadomestil vse manjšo razpoložljivost pomorščakov, vendar svari pred prenaglim uvajanjem nepreizkušene tehnologije;

| 23. | poziva pristaniške oblasti, naj izboljšajo zmogljivosti za pomorščake na ladjah, zasidranih v sidriščih, vključno s prevoznimi sredstvi za prevoz z ladij na kopno in nazaj; |
| --- | --- |

23.

poziva pristaniške oblasti, naj izboljšajo zmogljivosti za pomorščake na ladjah, zasidranih v sidriščih, vključno s prevoznimi sredstvi za prevoz z ladij na kopno in nazaj;

Okolje

| 24. | ugotavlja, da je treba doseči znaten napredek pri zmanjšanju izpustov žveplovih oksidov, dušikovih oksidov, delcev (PM10) in CO2 in da je to v okviru ciljev Evropske unije glede podnebnih sprememb nujno; poudarja, da pomorski sektor lahko prispeva k boju proti škodljivim emisijam in podnebnim spremembam ter da bodo javne in zasebne naložbe v raziskave in razvoj s tega vidika posebej zanimive; |
| --- | --- |

24.

ugotavlja, da je treba doseči znaten napredek pri zmanjšanju izpustov žveplovih oksidov, dušikovih oksidov, delcev (PM10) in CO2 in da je to v okviru ciljev Evropske unije glede podnebnih sprememb nujno; poudarja, da pomorski sektor lahko prispeva k boju proti škodljivim emisijam in podnebnim spremembam ter da bodo javne in zasebne naložbe v raziskave in razvoj s tega vidika posebej zanimive;

| 25. | poudarja, da se je treba v okviru Mednarodne pomorske organizacije (IMO) hitro dogovoriti o zmanjšanju emisij ter te dogovore izvajati kot obvezujoče, saj bi s tem omejili razlike v konkurenčnih pogojih, kar pa nikakor ne sme preprečiti Evropski uniji, da bi sprejela pobude za zmanjšanja v flotah držav članic, s katerimi bi spodbudila tudi ostale kontinente, da postanejo konkurenčni na tem področju; obenem opozarja na velike razlike med pomorskim prometom na kratke in dolge razdalje, ki jih je treba upoštevati pri sporazumih v okviru IMO; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da se je treba v okviru Mednarodne pomorske organizacije (IMO) hitro dogovoriti o zmanjšanju emisij ter te dogovore izvajati kot obvezujoče, saj bi s tem omejili razlike v konkurenčnih pogojih, kar pa nikakor ne sme preprečiti Evropski uniji, da bi sprejela pobude za zmanjšanja v flotah držav članic, s katerimi bi spodbudila tudi ostale kontinente, da postanejo konkurenčni na tem področju; obenem opozarja na velike razlike med pomorskim prometom na kratke in dolge razdalje, ki jih je treba upoštevati pri sporazumih v okviru IMO;

| 26. | poziva države članice, naj – v sodelovanju s sosednjimi državami, kjer je to mogoče – večkrat uporabijo možnost določitve območij nadzora nad emisijami, zlasti za dušikove okside; poudarja, da ureditev nadaljnjih pomorskih območij nadzora nad emisijami ne sme povzročiti izkrivljanja konkurence znotraj Evrope; |
| --- | --- |

26.

poziva države članice, naj – v sodelovanju s sosednjimi državami, kjer je to mogoče – večkrat uporabijo možnost določitve območij nadzora nad emisijami, zlasti za dušikove okside; poudarja, da ureditev nadaljnjih pomorskih območij nadzora nad emisijami ne sme povzročiti izkrivljanja konkurence znotraj Evrope;

| 27. | podpira ukrepe za prerazporeditev prometa na pomorske poti, da bi tako razbremenili glavne ceste; poziva Unijo in države članice, naj postavijo logistične platforme v pristaniščih, ki so nujne za razvoj intermodalnosti in krepitev ozemeljske kohezije; poudarja, da mednarodni predpisi in predpisi EU ne smejo ovirati s tem povezanih prizadevanj nacionalnih organov oblasti; pričakuje, da bo v okviru Unije za Sredozemlje hitro vzpostavljeno obsežno omrežje pomorskih avtocest, s čimer bi zmanjšali onesnaževanje in razbremenili kopenske poti; |
| --- | --- |

27.

podpira ukrepe za prerazporeditev prometa na pomorske poti, da bi tako razbremenili glavne ceste; poziva Unijo in države članice, naj postavijo logistične platforme v pristaniščih, ki so nujne za razvoj intermodalnosti in krepitev ozemeljske kohezije; poudarja, da mednarodni predpisi in predpisi EU ne smejo ovirati s tem povezanih prizadevanj nacionalnih organov oblasti; pričakuje, da bo v okviru Unije za Sredozemlje hitro vzpostavljeno obsežno omrežje pomorskih avtocest, s čimer bi zmanjšali onesnaževanje in razbremenili kopenske poti;

| 28. | načeloma pozdravlja spremembo Priloge VI h konvenciji MARPOL v zvezi z zmanjšanjem emisij žveplovih oksidov in dušikovih oksidov ladij, ki jo je oktobra 2008 sprejela IMO; vendar izraža skrb, da bi lahko prišlo do preusmeritve prevoza s pomorskih plovnih poti na kratke razdalje na cestni promet zaradi mejne vrednosti svinca 0,1 %, predvidene od leta 2015, na območjih nadzora emisij svinca v Severnem in Baltskem morju; zato poziva Komisijo, naj Parlamentu čim prej, vendar najpozneje do konca leta 2010, predloži oceno učinka; |
| --- | --- |

28.

načeloma pozdravlja spremembo Priloge VI h konvenciji MARPOL v zvezi z zmanjšanjem emisij žveplovih oksidov in dušikovih oksidov ladij, ki jo je oktobra 2008 sprejela IMO; vendar izraža skrb, da bi lahko prišlo do preusmeritve prevoza s pomorskih plovnih poti na kratke razdalje na cestni promet zaradi mejne vrednosti svinca 0,1 %, predvidene od leta 2015, na območjih nadzora emisij svinca v Severnem in Baltskem morju; zato poziva Komisijo, naj Parlamentu čim prej, vendar najpozneje do konca leta 2010, predloži oceno učinka;

| 29. | meni, da morajo vse vrste prevoza, vključno s pomorskim, postopoma internalizirati svoje zunanje stroške; meni, da bo z uvedbo tega načela mogoče zbrati sredstva, ki jih bo mogoče porabiti predvsem za inovacije; |
| --- | --- |

29.

meni, da morajo vse vrste prevoza, vključno s pomorskim, postopoma internalizirati svoje zunanje stroške; meni, da bo z uvedbo tega načela mogoče zbrati sredstva, ki jih bo mogoče porabiti predvsem za inovacije;

| 30. | poziva Komisijo in države članice, naj razvijajo alternativne instrumente, kot je uvedba pristojbine na gorivo v tanku, ki bo po možnosti odvisna od kakovosti in sprejemljivosti goriva za okolje, ali koncept „zelenih pristanišč“, kjer se čistejša plovila odpravijo hitreje in/ali plačajo nižje pristaniške pristojbine, |
| --- | --- |

30.

poziva Komisijo in države članice, naj razvijajo alternativne instrumente, kot je uvedba pristojbine na gorivo v tanku, ki bo po možnosti odvisna od kakovosti in sprejemljivosti goriva za okolje, ali koncept „zelenih pristanišč“, kjer se čistejša plovila odpravijo hitreje in/ali plačajo nižje pristaniške pristojbine,

| 31. | poziva države članice, naj znotraj IMO določijo in izvajajo ustrezne ter splošno veljavne okoljske standarde; |
| --- | --- |

31.

poziva države članice, naj znotraj IMO določijo in izvajajo ustrezne ter splošno veljavne okoljske standarde;

| 32. | v zvezi s tem opozarja na preboj v tehnologiji plovbe po celinskih vodah, s katero je bilo mogoče znatno zmanjšati izpuste obstoječih ladij, in na možnost uporabe utekočinjenega zemeljskega plina kot goriva; poziva Komisijo, naj preuči možnost uporabe tovrstnih tehnologij tudi pri morskih plovilih in kako bi lahko pospešili njihovo uporabo; |
| --- | --- |

32.

v zvezi s tem opozarja na preboj v tehnologiji plovbe po celinskih vodah, s katero je bilo mogoče znatno zmanjšati izpuste obstoječih ladij, in na možnost uporabe utekočinjenega zemeljskega plina kot goriva; poziva Komisijo, naj preuči možnost uporabe tovrstnih tehnologij tudi pri morskih plovilih in kako bi lahko pospešili njihovo uporabo;

| 33. | obžaluje, da na københavnskem vrhu o podnebnih spremembah ni bilo mogoče doseči nobenega sklepa glede zmanjšanja emisij morskih plovil, vendar poudarja, da se morajo nadaljevati intenzivna prizadevanja v pokjotskem procesu in v IMO, da bi dosegli dogovor o svetovnih ukrepih za zmanjšanje teh izpustov; poziva države članice, naj zagotovijo, da se Mednarodni pomorski organizaciji pri naslednjih pogajanjih o podnebju na svetovni ravni podeli mandat z izmerljivimi ciljnimi količinami glede zmanjševanja emisij v pomorskem prometu; |
| --- | --- |

33.

obžaluje, da na københavnskem vrhu o podnebnih spremembah ni bilo mogoče doseči nobenega sklepa glede zmanjšanja emisij morskih plovil, vendar poudarja, da se morajo nadaljevati intenzivna prizadevanja v pokjotskem procesu in v IMO, da bi dosegli dogovor o svetovnih ukrepih za zmanjšanje teh izpustov; poziva države članice, naj zagotovijo, da se Mednarodni pomorski organizaciji pri naslednjih pogajanjih o podnebju na svetovni ravni podeli mandat z izmerljivimi ciljnimi količinami glede zmanjševanja emisij v pomorskem prometu;

| 34. | poziva Evropsko unijo, naj na mednarodni ravni prevzame vodenje tega procesa, zlasti v okviru IMO, da se zmanjšajo emisije pomorskega sektorja; |
| --- | --- |

34.

poziva Evropsko unijo, naj na mednarodni ravni prevzame vodenje tega procesa, zlasti v okviru IMO, da se zmanjšajo emisije pomorskega sektorja;

| 35. | poudarja, da so pomembne interoperabilne tehnične zmogljivosti za oskrbovanje ladij v pristaniščih z električno energijo s kopnega, s čimer je mogoče znatno zmanjšati onesnaženost; poziva Komisijo, naj preveri, v katerih morskih pristaniščih bi bilo mogoče učinkovito uporabljati te ukrepe; |
| --- | --- |

35.

poudarja, da so pomembne interoperabilne tehnične zmogljivosti za oskrbovanje ladij v pristaniščih z električno energijo s kopnega, s čimer je mogoče znatno zmanjšati onesnaženost; poziva Komisijo, naj preveri, v katerih morskih pristaniščih bi bilo mogoče učinkovito uporabljati te ukrepe;

| 36. | vztraja, da mora Komisija v svoji raziskovalni in razvojni politiki na področju oskrbovanja ladij dati prednost inovacijam na področju obnovljivih virov energije, kot sta sončna in vetrna energija; |
| --- | --- |

36.

vztraja, da mora Komisija v svoji raziskovalni in razvojni politiki na področju oskrbovanja ladij dati prednost inovacijam na področju obnovljivih virov energije, kot sta sončna in vetrna energija;

| 37. | poziva Komisijo, naj preuči vse možnosti za zmanjšanje in preprečevanje onesnaževanja, ki ga omogočajo pametne tehnologije v prevoznih sektorjih, zlasti v okviru programa Galileo; |
| --- | --- |

37.

poziva Komisijo, naj preuči vse možnosti za zmanjšanje in preprečevanje onesnaževanja, ki ga omogočajo pametne tehnologije v prevoznih sektorjih, zlasti v okviru programa Galileo;

| 38. | poudarja, da je treba spodbujati pristaniške in carinske postopke brez papirne dokumentacije in s tem poenostaviti sodelovanje med različnimi ponudniki storitev in potrošniki z uporabo inteligentnih transportnih sistemov in omrežij, kot sta SafeSeaNet in e-carina, s katerimi bi pospešili pristaniške postopke in zmanjšali onesnaževanje; |
| --- | --- |

38.

poudarja, da je treba spodbujati pristaniške in carinske postopke brez papirne dokumentacije in s tem poenostaviti sodelovanje med različnimi ponudniki storitev in potrošniki z uporabo inteligentnih transportnih sistemov in omrežij, kot sta SafeSeaNet in e-carina, s katerimi bi pospešili pristaniške postopke in zmanjšali onesnaževanje;

Varnost

| 39. | pozdravlja sprejetje svežnja o pomorski varnosti in poziva države članice, naj ga čim prej pričnejo izvajati; |
| --- | --- |

39.

pozdravlja sprejetje svežnja o pomorski varnosti in poziva države članice, naj ga čim prej pričnejo izvajati;

| 40. | se zavzema za strožji nadzor pri gradnji plovil, vključno s kakovostjo uporabljenega jekla, njihovem snovanju in vzdrževanju, kakor je med drugim določeno v spremenjeni zakonodaji o klasifikacijskih zavodih; |
| --- | --- |

40.

se zavzema za strožji nadzor pri gradnji plovil, vključno s kakovostjo uporabljenega jekla, njihovem snovanju in vzdrževanju, kakor je med drugim določeno v spremenjeni zakonodaji o klasifikacijskih zavodih;

| 41. | podpira spremembo usmeritve v pariškem memorandumu o soglasju glede nadzora, ki ga opravlja inšpekcija za varnost plovbe, kar pomeni zamenjavo rednih inšpekcijskih pregledov s pregledi na podlagi ocenjenega tveganja, tako da se bodo učinkovito obravnavala ravno tista plovila, pri katerih se kaže veliko pomanjkljivosti; |
| --- | --- |

41.

podpira spremembo usmeritve v pariškem memorandumu o soglasju glede nadzora, ki ga opravlja inšpekcija za varnost plovbe, kar pomeni zamenjavo rednih inšpekcijskih pregledov s pregledi na podlagi ocenjenega tveganja, tako da se bodo učinkovito obravnavala ravno tista plovila, pri katerih se kaže veliko pomanjkljivosti;

| 42. | poziva države članice in lastnike ladij, naj si prizadevajo za čim višji položaj na belem seznamu pariškega memoranduma o soglasju; poziva zlasti Slovaško, naj se na tem področju še dodatno potrudi; |
| --- | --- |

42.

poziva države članice in lastnike ladij, naj si prizadevajo za čim višji položaj na belem seznamu pariškega memoranduma o soglasju; poziva zlasti Slovaško, naj se na tem področju še dodatno potrudi;

| 43. | poziva nacionalne inšpektorate in druge nacionalne organe, naj tesneje sodelujejo pri izmenjavi podatkov o plovilih in njihovem tovoru, da se bo zmanjšal pritisk, kar zadeva predpise, hkrati pa povečala učinkovitost inšpekcijskega nadzora; poziva k takojšnji vzpostavitvi celovitega sistema upravljanja informacij z uporabo in krepitvijo obstoječih virov, predvsem SafeSeaNet; zahteva, da Komisija čim prej vzpostavi sistem čezmejnega in medsektorskega nadzora na celotnem ozemlju Unije; |
| --- | --- |

43.

poziva nacionalne inšpektorate in druge nacionalne organe, naj tesneje sodelujejo pri izmenjavi podatkov o plovilih in njihovem tovoru, da se bo zmanjšal pritisk, kar zadeva predpise, hkrati pa povečala učinkovitost inšpekcijskega nadzora; poziva k takojšnji vzpostavitvi celovitega sistema upravljanja informacij z uporabo in krepitvijo obstoječih virov, predvsem SafeSeaNet; zahteva, da Komisija čim prej vzpostavi sistem čezmejnega in medsektorskega nadzora na celotnem ozemlju Unije;

| 44. | se zaveda nevarnosti piratov na odprtem morju, zlasti na območju Afriškega roga in ob obali Somalije, in vse lastnike ladij poziva, naj sodelujejo z vladnimi pobudami, ki jih lahko zaščitijo pred piratstvom, po zgledu prve uspešne pomorske operacije EU Atalante; poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo sodelovanje tako med sabo kot na ravni Združenih narodov ter tako zaščitijo pomorščake, ribiče, potnike in flote; |
| --- | --- |

44.

se zaveda nevarnosti piratov na odprtem morju, zlasti na območju Afriškega roga in ob obali Somalije, in vse lastnike ladij poziva, naj sodelujejo z vladnimi pobudami, ki jih lahko zaščitijo pred piratstvom, po zgledu prve uspešne pomorske operacije EU Atalante; poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo sodelovanje tako med sabo kot na ravni Združenih narodov ter tako zaščitijo pomorščake, ribiče, potnike in flote;

| 45. | ugotavlja, da celovit pristop k boju proti piratom ni omejen zgolj na mednarodne morske sile, temveč mora biti del celovitega načrta, katerega namen je spodbujati mir in razvoj na zadevnem območju; se hkrati zaveda, da morajo plovila v celoti in natančno izvajati ukrepe za samozaščito, ki so jih sprejele organizacije za pomorski promet, prek dobrih praks upravljanja, ki jih je potrdila IMO; |
| --- | --- |

45.

ugotavlja, da celovit pristop k boju proti piratom ni omejen zgolj na mednarodne morske sile, temveč mora biti del celovitega načrta, katerega namen je spodbujati mir in razvoj na zadevnem območju; se hkrati zaveda, da morajo plovila v celoti in natančno izvajati ukrepe za samozaščito, ki so jih sprejele organizacije za pomorski promet, prek dobrih praks upravljanja, ki jih je potrdila IMO;

Razno

| 46. | poudarja, da je pomorstvo svetovna panoga in da bi se morali sporazumi sprejemati na svetovni ravni; meni, da je IMO najboljši okvir za to; poziva države članice, naj okrepijo svoja prizadevanja in čim prej ratificirajo ter izvajajo tiste konvencije te organizacije, ki so jih podpisale; |
| --- | --- |

46.

poudarja, da je pomorstvo svetovna panoga in da bi se morali sporazumi sprejemati na svetovni ravni; meni, da je IMO najboljši okvir za to; poziva države članice, naj okrepijo svoja prizadevanja in čim prej ratificirajo ter izvajajo tiste konvencije te organizacije, ki so jih podpisale;

| 47. | poleg tega v celoti priznava vlogo Evropske unije pri prenosu mednarodnih predpisov v zakonodajo EU ter na primer Evropske agencije za pomorsko varnost pri izvajanju in podpiranju pomorske politike; |
| --- | --- |

47.

poleg tega v celoti priznava vlogo Evropske unije pri prenosu mednarodnih predpisov v zakonodajo EU ter na primer Evropske agencije za pomorsko varnost pri izvajanju in podpiranju pomorske politike;

| 48. | poudarja, da je treba pospešiti modernizacijo in krepitev zmogljivosti pristaniških infrastruktur v pričakovanju povečanega obsega blaga, ki se prevaža po morju; opozarja, da bodo za to potrebne obsežne naložbe, ki morajo biti skladne s pravili preglednega in poštenega financiranja, da bi tako zagotovili pošteno konkurenco med evropskimi pristanišči; poziva Komisijo, naj poskrbi, da bo regulativni okvir skladen v tem pogledu; |
| --- | --- |

48.

poudarja, da je treba pospešiti modernizacijo in krepitev zmogljivosti pristaniških infrastruktur v pričakovanju povečanega obsega blaga, ki se prevaža po morju; opozarja, da bodo za to potrebne obsežne naložbe, ki morajo biti skladne s pravili preglednega in poštenega financiranja, da bi tako zagotovili pošteno konkurenco med evropskimi pristanišči; poziva Komisijo, naj poskrbi, da bo regulativni okvir skladen v tem pogledu;

| 49. | poziva Komisijo, naj sporočilo o pomorski prometni politiki do leta 2018 in to resolucijo uporabi kot podlago za prihodnjo belo knjigo o prometu; |
| --- | --- |

49.

poziva Komisijo, naj sporočilo o pomorski prometni politiki do leta 2018 in to resolucijo uporabi kot podlago za prihodnjo belo knjigo o prometu;

| 50. | poziva k izvajanju politike, ki si bo prizadevala za povezovanje pristanišč z notranjostjo (suha pristanišča in logistične platforme) na območjih z veliko prometno obremenitvijo, in k vključitvi te politike tudi v pregled vseevropskega prometnega omrežja; |
| --- | --- |

50.

poziva k izvajanju politike, ki si bo prizadevala za povezovanje pristanišč z notranjostjo (suha pristanišča in logistične platforme) na območjih z veliko prometno obremenitvijo, in k vključitvi te politike tudi v pregled vseevropskega prometnega omrežja;

| 51. | poudarja gospodarski in strateški pomen ladjedelništva, ki razpolaga z novo tehnologijo za ladje in jo uporablja ter ohranja nujno potrebno evropsko znanje in izkušnje za novo generacijo ladij; zahteva, da se sprejmejo ukrepi v podporo inovacijam, raziskavam, razvoju in usposabljanju, s katerimi bi ladjedelništvo v Evropi postalo konkurenčno in inovativno; |
| --- | --- |

51.

poudarja gospodarski in strateški pomen ladjedelništva, ki razpolaga z novo tehnologijo za ladje in jo uporablja ter ohranja nujno potrebno evropsko znanje in izkušnje za novo generacijo ladij; zahteva, da se sprejmejo ukrepi v podporo inovacijam, raziskavam, razvoju in usposabljanju, s katerimi bi ladjedelništvo v Evropi postalo konkurenčno in inovativno;

| 52. | poziva, naj projekti posodabljanja in širjenja pristanišč obvezno vključujejo opremljanje potniških terminalov in novih potniških plovil z napravami za pomoč osebam z zmanjšano gibljivostjo; |
| --- | --- |

52.

poziva, naj projekti posodabljanja in širjenja pristanišč obvezno vključujejo opremljanje potniških terminalov in novih potniških plovil z napravami za pomoč osebam z zmanjšano gibljivostjo;

| 53. | pozdravlja pobudo za izvedbo kampanje o kakovosti in najboljših praksah ponudnikov potniških prevozov in križarskih potovanj, kar zadeva pravice potnikov; |
| --- | --- |

53.

pozdravlja pobudo za izvedbo kampanje o kakovosti in najboljših praksah ponudnikov potniških prevozov in križarskih potovanj, kar zadeva pravice potnikov;

| 54. | poziva Komisijo, naj pri tekočem pregledu vseevropskega prometnega omrežja upošteva priporočila o politiki pomorskega prometa v EU do leta 2018, zlasti kar zadeva resnično vključitev pomorskih avtocest in rečnega prometa ter vključitev omrežja pristanišč v evropskem interesu kot osrednjega dela povezave; |
| --- | --- |

54.

poziva Komisijo, naj pri tekočem pregledu vseevropskega prometnega omrežja upošteva priporočila o politiki pomorskega prometa v EU do leta 2018, zlasti kar zadeva resnično vključitev pomorskih avtocest in rečnega prometa ter vključitev omrežja pristanišč v evropskem interesu kot osrednjega dela povezave;

| 55. | poziva Komisijo, naj izdela primerljivo strategijo za celinsko plovbo in jo uskladi s to strategijo, da spodbudi optimalizirano prometno verigo, ki bo povezovala pomorski prevoz tovora in prevoz po celinskih plovnih poteh; |
| --- | --- |

55.

poziva Komisijo, naj izdela primerljivo strategijo za celinsko plovbo in jo uskladi s to strategijo, da spodbudi optimalizirano prometno verigo, ki bo povezovala pomorski prevoz tovora in prevoz po celinskih plovnih poteh;

| 56. | poziva Komisijo, naj čim prej predloži obljubljeni načrt s vsemi potrebnimi podrobnostmi, ki bo dopolnil njeno sporočilo dopolnil; |
| --- | --- |

56.

poziva Komisijo, naj čim prej predloži obljubljeni načrt s vsemi potrebnimi podrobnostmi, ki bo dopolnil njeno sporočilo dopolnil;

*

* *

| 57. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

57.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

| 15.3.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 81/16 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 81/16

---

Sreda, 5. maj 2010Europeana – naslednji koraki

P7_TA(2010)0129

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2010 o „Europeani – naslednji koraki“ (2009/2158(INI))

2011/C 81 E/04

Evropski parlament,

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. avgusta 2009 z naslovom: „Europeana - naslednji koraki“ (KOM(2009)0440),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. oktobra 2009 z naslovom: „Avtorske pravice v gospodarstvu znanja“ (KOM(2009)0532),

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 20. novembra 2008 o evropski digitalni knjižnici EUROPEANA (1),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. avgusta 2008 z naslovom „Do evropske kulturne dediščine s klikom na miško - Napredek pri digitalizaciji in spletni dostopnosti kulturnega gradiva in njegovem digitalnem arhiviranju v EU“ (KOM(2008)0513),

ob upoštevanju končnega poročila skupine strokovnjakov na visoki ravni za digitalne knjižnice (podskupina o avtorskih pravicah) z dne 4. junija 2008 o digitalni hrambi, delih, za katera imetniki avtorskih pravic niso znani in razprodanih delih,

ob upoštevanju končnega poročila skupine na visoki ravni za digitalne knjižnice (podskupina za javno-zasebna partnerstva) iz maja 2008 o javno-zasebnih partnerstvih za digitalizacijo in spletno dostopnost evropske kulturne dediščine,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. septembra 2007 o i2010: na poti do evropske digitalne knjižnice (2),

ob upoštevanju priporočila Komisije 2006/585/ES z dne 24. avgusta 2006 o digitalizaciji in spletni dostopnosti kulturnega gradiva in digitalnem arhiviranju (3),

ob upoštevanju Direktive 2001/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2001 o usklajevanju določenih vidikov avtorske in sorodnih pravic v informacijski družbi (4),

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti njenega člena 167,

ob upoštevanju člena 48 svojega poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje ter mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in Odbora za pravne zadeve (A7-0028/2010),

| A. | ker je v digitalnem okolju ključno, da se zagotovi in poenostavi splošni dostop do evropske kulturne dediščine ter zajamčita njeno spodbujanje in ohranitev za prihodnje rodove, tako v Evropi kot zunaj nje, |
| --- | --- |

A.

ker je v digitalnem okolju ključno, da se zagotovi in poenostavi splošni dostop do evropske kulturne dediščine ter zajamčita njeno spodbujanje in ohranitev za prihodnje rodove, tako v Evropi kot zunaj nje,

| B. | ker je pri digitalizaciji virov evropske kulturne dediščine evropska politika na področju kulture ključna, saj pomeni močno javno zavzetost Evropske unije in njenih držav članic za ohranitev, spoštovanje in spodbujanje kulturne raznolikosti, |
| --- | --- |

B.

ker je pri digitalizaciji virov evropske kulturne dediščine evropska politika na področju kulture ključna, saj pomeni močno javno zavzetost Evropske unije in njenih držav članic za ohranitev, spoštovanje in spodbujanje kulturne raznolikosti,

| C. | ker bi bilo treba čim bolj razširjati bogastvo in raznolikost skupne evropske kulturne dediščine, tudi zunaj Evrope, ter zagotoviti njeno dostopnost in ker je vloga držav članic in kulturnih ustanov, zlasti knjižnic, v teh prizadevanjih ključna tako na nacionalni kot tudi na regionalni in lokalni ravni, |
| --- | --- |

C.

ker bi bilo treba čim bolj razširjati bogastvo in raznolikost skupne evropske kulturne dediščine, tudi zunaj Evrope, ter zagotoviti njeno dostopnost in ker je vloga držav članic in kulturnih ustanov, zlasti knjižnic, v teh prizadevanjih ključna tako na nacionalni kot tudi na regionalni in lokalni ravni,

| D. | ker je evropska kulturna dediščina sestavljena predvsem iz del, katerih uporaba je prosta, in ker bi moral biti v digitalnem svetu v čim večji meri omogočen dostop do teh del v visoko kakovostnih formatih, |
| --- | --- |

D.

ker je evropska kulturna dediščina sestavljena predvsem iz del, katerih uporaba je prosta, in ker bi moral biti v digitalnem svetu v čim večji meri omogočen dostop do teh del v visoko kakovostnih formatih,

| E. | ker mora biti dostop do kulturnih in izobraževalnih informacij prednostna naloga, da bi se izboljšali standardi izobraževanja in življenjski standard, |
| --- | --- |

E.

ker mora biti dostop do kulturnih in izobraževalnih informacij prednostna naloga, da bi se izboljšali standardi izobraževanja in življenjski standard,

| F. | ker je treba oblikovati skupna merila za digitalizacijo evropske kulturne dediščine in ker števila digitalizirana dela, ki jih zdaj hranijo razne knjižnice, niso na voljo javnosti zaradi nezdružljivosti digitalnih formatov, |
| --- | --- |

F.

ker je treba oblikovati skupna merila za digitalizacijo evropske kulturne dediščine in ker števila digitalizirana dela, ki jih zdaj hranijo razne knjižnice, niso na voljo javnosti zaradi nezdružljivosti digitalnih formatov,

| G. | ker so knjižnice zaradi svojega osebja ustanove, ki so najbolj usposobljene za nadzor in upravljanje procesa digitalizacije del, |
| --- | --- |

G.

ker so knjižnice zaradi svojega osebja ustanove, ki so najbolj usposobljene za nadzor in upravljanje procesa digitalizacije del,

| H. | ker evropska digitalna knjižnica ne sme biti zgolj digitalizirana zbirka z orodji za upravljanje informacij, ampak mora vključevati tudi razvoj cele vrste virov in tehničnih zmogljivosti za ustvarjanje, iskanje in uporabo informacij, |
| --- | --- |

H.

ker evropska digitalna knjižnica ne sme biti zgolj digitalizirana zbirka z orodji za upravljanje informacij, ampak mora vključevati tudi razvoj cele vrste virov in tehničnih zmogljivosti za ustvarjanje, iskanje in uporabo informacij,

| I. | ker je treba upoštevati nagel razvoj novih tehnologij in spremembe, ki jih ta prinaša v kulturnih navadah, pa tudi obstoječe projekte digitalizacije zunaj Evrope, |
| --- | --- |

I.

ker je treba upoštevati nagel razvoj novih tehnologij in spremembe, ki jih ta prinaša v kulturnih navadah, pa tudi obstoječe projekte digitalizacije zunaj Evrope,

| J. | ker je zato nujno, da države članice okrepijo svoja prizadevanja, združijo svoje moči in si priskrbijo potrebna sredstva za ohranitev in spodbujanje svojega prispevka k Europeani, ter s tem povečajo prepoznavnost Evrope v svetu, |
| --- | --- |

J.

ker je zato nujno, da države članice okrepijo svoja prizadevanja, združijo svoje moči in si priskrbijo potrebna sredstva za ohranitev in spodbujanje svojega prispevka k Europeani, ter s tem povečajo prepoznavnost Evrope v svetu,

| K. | ker je bil doslej digitaliziran le majhen del evropske kulturne dediščine, ker države članice pri tem različno hitro napredujejo in ker javna sredstva, namenjena za množično digitalizacijo, ne zadostujejo; ker bi morale države članice okrepiti prizadevanja za pospešitev postopka digitalizacije javnih in zasebnih del, |
| --- | --- |

K.

ker je bil doslej digitaliziran le majhen del evropske kulturne dediščine, ker države članice pri tem različno hitro napredujejo in ker javna sredstva, namenjena za množično digitalizacijo, ne zadostujejo; ker bi morale države članice okrepiti prizadevanja za pospešitev postopka digitalizacije javnih in zasebnih del,

| L. | ker bo digitalizacija evropske kulturne dediščine in znanstvenega gradiva koristila zlasti drugim sektorjem, kot so izobraževanje, znanost, raziskave, turizem, podjetništvo, inovacije in mediji, |
| --- | --- |

L.

ker bo digitalizacija evropske kulturne dediščine in znanstvenega gradiva koristila zlasti drugim sektorjem, kot so izobraževanje, znanost, raziskave, turizem, podjetništvo, inovacije in mediji,

| M. | ker je digitalna tehnologija tudi izjemen pripomoček za vzpostavljanje dostopa do evropske kulturne dediščine za tiste, ki se pri dostopu do kulture srečujejo z ovirami, vključno z invalidi, |
| --- | --- |

M.

ker je digitalna tehnologija tudi izjemen pripomoček za vzpostavljanje dostopa do evropske kulturne dediščine za tiste, ki se pri dostopu do kulture srečujejo z ovirami, vključno z invalidi,

| N. | ker se avtorsko pravo med državami članicami EU močno razlikuje in ker je status avtorskih pravic pri številnih delih nejasen, |
| --- | --- |

N.

ker se avtorsko pravo med državami članicami EU močno razlikuje in ker je status avtorskih pravic pri številnih delih nejasen,

| O. | ker so potrebna nujna prizadevanja za razrešitev vprašanja „digitalne črne luknje“ glede vsebin iz 20. in 21. stoletja, ko so dela velike kulturne vrednosti pozabljena in neizrabljena; ker mora vsaka rešitev ustrezno upoštevati interese vseh udeleženih strani, |
| --- | --- |

O.

ker so potrebna nujna prizadevanja za razrešitev vprašanja „digitalne črne luknje“ glede vsebin iz 20. in 21. stoletja, ko so dela velike kulturne vrednosti pozabljena in neizrabljena; ker mora vsaka rešitev ustrezno upoštevati interese vseh udeleženih strani,

| P. | ker je treba kot delo, za katerega imetniki pravic niso znani, opredeliti vsako zaščiteno in razširjeno delo, za katerega kljub dokumentiranemu in resnemu iskanju ni mogoče določiti ali najti imetnika(-kov) avtorskih ali sorodnih pravic, |
| --- | --- |

P.

ker je treba kot delo, za katerega imetniki pravic niso znani, opredeliti vsako zaščiteno in razširjeno delo, za katerega kljub dokumentiranemu in resnemu iskanju ni mogoče določiti ali najti imetnika(-kov) avtorskih ali sorodnih pravic,

| Q. | ker potrebujemo več informacij o napredku Fundacije za evropsko digitalno knjižnico pri njenem delu, |
| --- | --- |

Q.

ker potrebujemo več informacij o napredku Fundacije za evropsko digitalno knjižnico pri njenem delu,

| R. | ker bi morale biti dejavnosti Evropske unije bolj pregledne, |
| --- | --- |

R.

ker bi morale biti dejavnosti Evropske unije bolj pregledne,

Europeana – ključni korak pri ohranjanju in širjenju evropske kulturne dediščine

| 1. | pozdravlja otvoritev in razvoj evropske digitalne knjižnice, muzeja in arhiva za visoko kakovostno vsebino z imenom Europeana, kot enotne, neposredne in večjezične dostopne točke do in portala evropske kulturne dediščine; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja otvoritev in razvoj evropske digitalne knjižnice, muzeja in arhiva za visoko kakovostno vsebino z imenom Europeana, kot enotne, neposredne in večjezične dostopne točke do in portala evropske kulturne dediščine;

| 2. | poudarja, da mora biti vloga digitalne knjižnice Europeana zaščita evropske kulturne dediščine, da se prihodnjim generacijam omogoči razvoj evropskega kolektivnega spomina ter zaščiti najobčutljivejše dokumente pred propadanjem zaradi neprestane uporabe; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da mora biti vloga digitalne knjižnice Europeana zaščita evropske kulturne dediščine, da se prihodnjim generacijam omogoči razvoj evropskega kolektivnega spomina ter zaščiti najobčutljivejše dokumente pred propadanjem zaradi neprestane uporabe;

| 3. | poudarja, da je evropska digitalna knjižnica s tem, ko je na daljavo dostopna vsakomur, pripomoček za demokratizacijo kulture, saj se tako širokemu občinstvu omogoča dostop do redkih ali starih dokumentov evropske kulturne dediščine, ki bi bil sicer zaradi konzervacije teh dokumentov bistveno težji; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da je evropska digitalna knjižnica s tem, ko je na daljavo dostopna vsakomur, pripomoček za demokratizacijo kulture, saj se tako širokemu občinstvu omogoča dostop do redkih ali starih dokumentov evropske kulturne dediščine, ki bi bil sicer zaradi konzervacije teh dokumentov bistveno težji;

| 4. | poudarja, kako pomembno je, da se Europeana razvije v popolnoma delujočo storitev z večjezičnim vmesnikom in značilnostmi semantičnega spleta, ki bodo ohranjale visoko kakovost del in podatkov, dostopnih povsod po svetu; |
| --- | --- |

4.

poudarja, kako pomembno je, da se Europeana razvije v popolnoma delujočo storitev z večjezičnim vmesnikom in značilnostmi semantičnega spleta, ki bodo ohranjale visoko kakovost del in podatkov, dostopnih povsod po svetu;

Cilji

| 5. | poziva, naj Europeana do leta 2015 vsebuje najmanj 15 milijonov različnih digitaliziranih predmetov; |
| --- | --- |

5.

poziva, naj Europeana do leta 2015 vsebuje najmanj 15 milijonov različnih digitaliziranih predmetov;

| 6. | globoko obžaluje, da države članice ne prispevajo enakega deleža k vsebini Europeane, ter te države, pa tudi kulturne ustanove, močno spodbuja, naj tesno sodelujejo pri digitalizaciji del in si še naprej prizadevajo za oblikovanje načrtov digitalizacije na vseh ravneh, s čimer bi se izognili podvajanju prizadevanj, ter pospešijo stopnjo digitalizacije kulturnih vsebin, da bi dosegli predvidene cilje (10 milijonov dokumentov v letu 2010); |
| --- | --- |

6.

globoko obžaluje, da države članice ne prispevajo enakega deleža k vsebini Europeane, ter te države, pa tudi kulturne ustanove, močno spodbuja, naj tesno sodelujejo pri digitalizaciji del in si še naprej prizadevajo za oblikovanje načrtov digitalizacije na vseh ravneh, s čimer bi se izognili podvajanju prizadevanj, ter pospešijo stopnjo digitalizacije kulturnih vsebin, da bi dosegli predvidene cilje (10 milijonov dokumentov v letu 2010);

| 7. | poudarja, da je treba razmisliti, kako spodbuditi kulturne institucije, da na podlagi načrta za digitalizacijo z imetniki avtorskih pravic sklenejo sporazume o dostopnosti del za več ozemelj, in kako s sodelovanjem spletnih knjigotržcev podpirati razvoj konkurenčnega okolja, da se omogoči širjenje evropske kulturne dediščine po vsej celini; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da je treba razmisliti, kako spodbuditi kulturne institucije, da na podlagi načrta za digitalizacijo z imetniki avtorskih pravic sklenejo sporazume o dostopnosti del za več ozemelj, in kako s sodelovanjem spletnih knjigotržcev podpirati razvoj konkurenčnega okolja, da se omogoči širjenje evropske kulturne dediščine po vsej celini;

| 8. | ugotavlja, da je doslej Francija dala na voljo 47 % vseh digitaliziranih predmetov na Europeani, zato je treba vse države članice bistveno bolj dejavno spodbujati, naj dajo na voljo prispevke iz svojih nacionalnih knjižnic in kulturnih ustanov, da bodo imeli vsi Evropejci in Evropejke neomejen dostop do svoje kulturne dediščine; |
| --- | --- |

8.

ugotavlja, da je doslej Francija dala na voljo 47 % vseh digitaliziranih predmetov na Europeani, zato je treba vse države članice bistveno bolj dejavno spodbujati, naj dajo na voljo prispevke iz svojih nacionalnih knjižnic in kulturnih ustanov, da bodo imeli vsi Evropejci in Evropejke neomejen dostop do svoje kulturne dediščine;

| 9. | spodbuja Komisijo, naj pomaga poiskati možnosti in sredstva, s katerimi bi se države članice opozorile na dejstvo, da uporabniki Europeane iščejo pomembna dela, ki so v njihovih nacionalnih zbirkah, vendar niso na voljo prek Europeane; |
| --- | --- |

9.

spodbuja Komisijo, naj pomaga poiskati možnosti in sredstva, s katerimi bi se države članice opozorile na dejstvo, da uporabniki Europeane iščejo pomembna dela, ki so v njihovih nacionalnih zbirkah, vendar niso na voljo prek Europeane;

Koristi

| 10. | poudarja potencialne gospodarske koristi digitalizacije, saj imajo digitalizirane kulturne vsebine tudi pomemben gospodarski vpliv, zlasti na panoge, ki se navezujejo na kulturo in krepijo gospodarstvo znanja, ob upoštevanju, da kulturne dobrine niso navadne gospodarske dobrine in jih je treba zaščititi pred pretirano komercializacijo; |
| --- | --- |

10.

poudarja potencialne gospodarske koristi digitalizacije, saj imajo digitalizirane kulturne vsebine tudi pomemben gospodarski vpliv, zlasti na panoge, ki se navezujejo na kulturo in krepijo gospodarstvo znanja, ob upoštevanju, da kulturne dobrine niso navadne gospodarske dobrine in jih je treba zaščititi pred pretirano komercializacijo;

| 11. | poudarja, da bi morala Europeana postati ena izmed glavnih referenčnih točk za namene izobraževanja in raziskav; meni, da bi ob dosledni umestitvi v izobraževalne sisteme evropski mladini približala njihovo kulturno, literarno in znanstveno dediščino ter vsebine; postala bi območje zbliževanja in prispevala k medkulturni koheziji v EU; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da bi morala Europeana postati ena izmed glavnih referenčnih točk za namene izobraževanja in raziskav; meni, da bi ob dosledni umestitvi v izobraževalne sisteme evropski mladini približala njihovo kulturno, literarno in znanstveno dediščino ter vsebine; postala bi območje zbliževanja in prispevala k medkulturni koheziji v EU;

Dostop za vsakogar

| 12. | poudarja, da mora biti prijaznost za uporabnika, zlasti preglednost in preprosto iskanje vsebine, odločilno merilo pri oblikovanju portala; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da mora biti prijaznost za uporabnika, zlasti preglednost in preprosto iskanje vsebine, odločilno merilo pri oblikovanju portala;

| 13. | poudarja, da je treba zaradi koristi, ki jih bodo imeli vsi državljani EU od dostopa do Europeane, čim prej zagotoviti njeno razpoložljivost v vseh uradnih jezikih; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da je treba zaradi koristi, ki jih bodo imeli vsi državljani EU od dostopa do Europeane, čim prej zagotoviti njeno razpoložljivost v vseh uradnih jezikih;

| 14. | poudarja, da bi moral portal upoštevati tudi potrebe invalidov, ki bi morali dobiti popoln dostop do kolektivnega evropskega znanja; zato založnike spodbuja, naj zagotovijo več del v formatih, dostopnih invalidom; priporoča Komisiji, naj za čim več digitalnih vsebin zagotovi posebne digitalne različice za invalide, kot so avdio vsebine; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da bi moral portal upoštevati tudi potrebe invalidov, ki bi morali dobiti popoln dostop do kolektivnega evropskega znanja; zato založnike spodbuja, naj zagotovijo več del v formatih, dostopnih invalidom; priporoča Komisiji, naj za čim več digitalnih vsebin zagotovi posebne digitalne različice za invalide, kot so avdio vsebine;

| 15. | poudarja, da je enak dostop do skupne evropske kulturne dediščine izjemno pomemben, zato poziva države članice, naj znotraj EU odstranijo ovire za dostop do nekaterih delov vsebine Europeane; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da je enak dostop do skupne evropske kulturne dediščine izjemno pomemben, zato poziva države članice, naj znotraj EU odstranijo ovire za dostop do nekaterih delov vsebine Europeane;

| 16. | poudarja, da morata biti dostop do portala Europeana in ogled dokumentov brez prenosa brezplačna za posameznike in javne ustanove; poudarja, da bi moral imeti portal Europeana možnost zaračunavanja nalaganja in tiskanja vseh materialov, zaščitenih z avtorsko pravico, ti stroški pa bi morali biti sprejemljivi s socialnega vidika; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da morata biti dostop do portala Europeana in ogled dokumentov brez prenosa brezplačna za posameznike in javne ustanove; poudarja, da bi moral imeti portal Europeana možnost zaračunavanja nalaganja in tiskanja vseh materialov, zaščitenih z avtorsko pravico, ti stroški pa bi morali biti sprejemljivi s socialnega vidika;

| 17. | poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe, da bi se izognili vrzeli v znanju med Evropo in državami zunaj EU ter Evropejcem zagotovili popoln dostop do lastne kulturne dediščine v vsej njeni raznolikosti in olajšali dostop do nje vsemu svetu; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe, da bi se izognili vrzeli v znanju med Evropo in državami zunaj EU ter Evropejcem zagotovili popoln dostop do lastne kulturne dediščine v vsej njeni raznolikosti in olajšali dostop do nje vsemu svetu;

| 18. | poziva Komisijo, naj nadaljuje delo, ki ga je začela skupina strokovnjakov na visoki ravni, saj s tem prispeva k skupni viziji evropskih digitalnih knjižnic in podpira praktične rešitve za ključna vprašanja pri spletni dostopnosti kulturnih dobrin; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo, naj nadaljuje delo, ki ga je začela skupina strokovnjakov na visoki ravni, saj s tem prispeva k skupni viziji evropskih digitalnih knjižnic in podpira praktične rešitve za ključna vprašanja pri spletni dostopnosti kulturnih dobrin;

| 19. | poudarja, da bi morala Europeana narediti vse potrebno, na spletu in drugače, za svojo promocijo pri evropskih državljanih, zlasti tistih, ki se ukvarjajo s kulturnimi dejavnostmi v zasebnem, javnem in izobraževalnem sektorju; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da bi morala Europeana narediti vse potrebno, na spletu in drugače, za svojo promocijo pri evropskih državljanih, zlasti tistih, ki se ukvarjajo s kulturnimi dejavnostmi v zasebnem, javnem in izobraževalnem sektorju;

Več in boljše vsebine za Europeano

| 20. | spodbuja tiste, ki zagotavljajo vsebine, da povečajo raznolikost vrst vsebin na Europeani, zlasti avdio in video vsebin, ter namenijo posebno pozornost tistim oblikam izražanja, ki pripadajo ustnemu izročilu, in delom, ki hitreje propadajo, ob hkratnem spoštovanju pravic intelektualne lastnine, zlasti pravic avtorjev in izvajalcev; v zvezi s tem poudarja, da je pomembno spoštovati moralne pravice, da se zaščiti neokrnjenost dela in se izogne morebitnim spremembam (cenzura, sprememba dela itd.); |
| --- | --- |

20.

spodbuja tiste, ki zagotavljajo vsebine, da povečajo raznolikost vrst vsebin na Europeani, zlasti avdio in video vsebin, ter namenijo posebno pozornost tistim oblikam izražanja, ki pripadajo ustnemu izročilu, in delom, ki hitreje propadajo, ob hkratnem spoštovanju pravic intelektualne lastnine, zlasti pravic avtorjev in izvajalcev; v zvezi s tem poudarja, da je pomembno spoštovati moralne pravice, da se zaščiti neokrnjenost dela in se izogne morebitnim spremembam (cenzura, sprememba dela itd.);

| 21. | meni, da sta svobodno in umetniško izražanje temeljni vrednoti; meni, da kulturne ustanove ali povezovalci ne smejo biti izpostavljeni pregledovanju ali cenzuriranju v zvezi z evropskimi kulturnimi, literarnimi ali znanstvenimi vsebinami, ki jih prispevajo Europeani; |
| --- | --- |

21.

meni, da sta svobodno in umetniško izražanje temeljni vrednoti; meni, da kulturne ustanove ali povezovalci ne smejo biti izpostavljeni pregledovanju ali cenzuriranju v zvezi z evropskimi kulturnimi, literarnimi ali znanstvenimi vsebinami, ki jih prispevajo Europeani;

Javne vsebine in dostop do njih

| 22. | je prepričan, da morajo prosto dostopne vsebine v analognem svetu ostati proste tudi v digitalnem okolju po spremembi formata; |
| --- | --- |

22.

je prepričan, da morajo prosto dostopne vsebine v analognem svetu ostati proste tudi v digitalnem okolju po spremembi formata;

| 23. | poudarja, da mora biti glavni cilj evropske politike digitalizacije zaščita evropske kulturne dediščine in da je treba pri tem zagotoviti, da pravice do digitalizacije ne bodo izključne, saj bi v nasprotnem primeru lahko prišlo do pojava „novih pravic“, ki bi izhajale iz postopka digitalizacije, kot na primer obvezno plačilo za ponovno uporabo javno dostopnih del; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da mora biti glavni cilj evropske politike digitalizacije zaščita evropske kulturne dediščine in da je treba pri tem zagotoviti, da pravice do digitalizacije ne bodo izključne, saj bi v nasprotnem primeru lahko prišlo do pojava „novih pravic“, ki bi izhajale iz postopka digitalizacije, kot na primer obvezno plačilo za ponovno uporabo javno dostopnih del;

| 24. | poudarja, da morajo pretekli sporazumi o javno-zasebnih partnerstvih z drugimi knjižnicami veljati tudi za Europeano in da morajo te knjižnice prejeti fizične kopije že digitaliziranega gradiva; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da morajo pretekli sporazumi o javno-zasebnih partnerstvih z drugimi knjižnicami veljati tudi za Europeano in da morajo te knjižnice prejeti fizične kopije že digitaliziranega gradiva;

| 25. | poudarja, da morajo fizične kopije javno dostopnega gradiva, ki je bilo digitalizirano v okviru javno-zasebnih partnerstev, ostati v lasti partnerske javne ustanove, če pa to ni mogoče in če so morale kulturne ustanove iz držav članic, ki sodelujejo v javno-zasebnih partnerstvih, skleniti sporazume o digitalizaciji del iz svoje nacionalne dediščine, ki vsebujejo določbe o izključnih pravicah, je treba pred objavo na portalu Europeana zagotoviti, da bo gradivo po preteku teh določb postalo last omenjenih ustanov; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da morajo fizične kopije javno dostopnega gradiva, ki je bilo digitalizirano v okviru javno-zasebnih partnerstev, ostati v lasti partnerske javne ustanove, če pa to ni mogoče in če so morale kulturne ustanove iz držav članic, ki sodelujejo v javno-zasebnih partnerstvih, skleniti sporazume o digitalizaciji del iz svoje nacionalne dediščine, ki vsebujejo določbe o izključnih pravicah, je treba pred objavo na portalu Europeana zagotoviti, da bo gradivo po preteku teh določb postalo last omenjenih ustanov;

| 26. | poudarja, da se ne sme spremeniti prvotnega namena digitalne knjižnice ter prepustiti širjenja znanja prek interneta zasebnim in tržnim podjetjem, da digitalizacija del ne bi privedla do prisvojitve javne evropske dediščine in nove privatizacije javne domene; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da se ne sme spremeniti prvotnega namena digitalne knjižnice ter prepustiti širjenja znanja prek interneta zasebnim in tržnim podjetjem, da digitalizacija del ne bi privedla do prisvojitve javne evropske dediščine in nove privatizacije javne domene;

| 27. | priporoča Komisiji, naj ponudnike digitalnih vsebin spodbudi k certificiranju spletnih strani, ki so navedene v Europeani; |
| --- | --- |

27.

priporoča Komisiji, naj ponudnike digitalnih vsebin spodbudi k certificiranju spletnih strani, ki so navedene v Europeani;

| 28. | poziva evropske kulturne ustanove, ki se ukvarjajo z digitalizacijo svojih prostih vsebin, naj omogočijo njihovo dostopnost prek Europeane in je ne omejujejo zgolj na ozemlje lastne države. |
| --- | --- |

28.

poziva evropske kulturne ustanove, ki se ukvarjajo z digitalizacijo svojih prostih vsebin, naj omogočijo njihovo dostopnost prek Europeane in je ne omejujejo zgolj na ozemlje lastne države.

Vprašanja avtorskih pravic, vključno z deli, za katera imetniki pravic niso znani

| 29. | poudarja, da je treba najti takšno rešitev, da bi Europeana poleg avtorsko zaščitenih del po sektorskem pristopu ponujala zlasti razprodana dela in dela, za katera imetniki avtorskih pravic niso znani, ob hkratnem upoštevanju zakonov o intelektualni lastnini in ohranjanju legitimnih interesov imetnikov pravic; meni, da bi lahko spodbujali rešitve, kot so razširjeno kolektivno licenciranje ali druge prakse kolektivnega upravljanja; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da je treba najti takšno rešitev, da bi Europeana poleg avtorsko zaščitenih del po sektorskem pristopu ponujala zlasti razprodana dela in dela, za katera imetniki avtorskih pravic niso znani, ob hkratnem upoštevanju zakonov o intelektualni lastnini in ohranjanju legitimnih interesov imetnikov pravic; meni, da bi lahko spodbujali rešitve, kot so razširjeno kolektivno licenciranje ali druge prakse kolektivnega upravljanja;

| 30. | pozdravlja razpravo o avtorskem pravu EU, ki jo je začela Komisija z namenom, da bi uravnotežili pravice imetnikov avtorskih pravic in potrošnikov v globalno povezanem svetu glede na hitro spreminjanje spletne resničnosti z novimi tehnologijami ter družbenih in kulturnih praks; |
| --- | --- |

30.

pozdravlja razpravo o avtorskem pravu EU, ki jo je začela Komisija z namenom, da bi uravnotežili pravice imetnikov avtorskih pravic in potrošnikov v globalno povezanem svetu glede na hitro spreminjanje spletne resničnosti z novimi tehnologijami ter družbenih in kulturnih praks;

| 31. | poziva Komisijo in države članice, naj v okviru nadaljnjega razvoja pravnega varstva avtorskih pravic v Evropi sprejmejo kar najbolj enotne in celostne predpise, da bi preprečili nastanek avtorskih pravic sui generis zaradi same digitalizacije vsebin; meni, da je treba v okviru teh pogovorov odpreti tudi vprašanje, ali bi bilo treba uvesti pravne izjeme za dela, za katera imetniki avtorskih pravic niso znani, ki pa jih digitalizirajo javne ustanove; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisijo in države članice, naj v okviru nadaljnjega razvoja pravnega varstva avtorskih pravic v Evropi sprejmejo kar najbolj enotne in celostne predpise, da bi preprečili nastanek avtorskih pravic sui generis zaradi same digitalizacije vsebin; meni, da je treba v okviru teh pogovorov odpreti tudi vprašanje, ali bi bilo treba uvesti pravne izjeme za dela, za katera imetniki avtorskih pravic niso znani, ki pa jih digitalizirajo javne ustanove;

| 32. | poudarja pomen del, ki so zaščitena z avtorskimi pravicami, vendar pa imetniki teh pravic niso znani, ker jih kljub vztrajnemu iskanju ni mogoče izslediti, ter da je treba za vsak posamezni sektor natančno določiti število in zvrst tovrstnih del, da bi lahko našli ustrezne rešitve; |
| --- | --- |

32.

poudarja pomen del, ki so zaščitena z avtorskimi pravicami, vendar pa imetniki teh pravic niso znani, ker jih kljub vztrajnemu iskanju ni mogoče izslediti, ter da je treba za vsak posamezni sektor natančno določiti število in zvrst tovrstnih del, da bi lahko našli ustrezne rešitve;

| 33. | poziva Evropsko komisijo, naj v skladu s svojim sporočilom o avtorskih pravicah v družbi znanja z dne 19. oktobra 2009 poda zakonodajni predlog o digitalizaciji, varstvu in širjenju del, za katera imetniki avtorskih pravic niso znani, s katerim bi ob upoštevanju zahteve za vztrajno iskanje imetnikov pravic in njihovemu plačilu odpravili sedanjo pravno negotovost; |
| --- | --- |

33.

poziva Evropsko komisijo, naj v skladu s svojim sporočilom o avtorskih pravicah v družbi znanja z dne 19. oktobra 2009 poda zakonodajni predlog o digitalizaciji, varstvu in širjenju del, za katera imetniki avtorskih pravic niso znani, s katerim bi ob upoštevanju zahteve za vztrajno iskanje imetnikov pravic in njihovemu plačilu odpravili sedanjo pravno negotovost;

| 34. | podpira namero Komisije o vzpostavitvi preprostih in stroškovno učinkovitih sistemov za podeljevanje in plačevanje pravic za digitalizacijo objavljenih del in njihovo dostopnost na internetu, v tesnem sodelovanju z vsemi, ki jih to zadeva; |
| --- | --- |

34.

podpira namero Komisije o vzpostavitvi preprostih in stroškovno učinkovitih sistemov za podeljevanje in plačevanje pravic za digitalizacijo objavljenih del in njihovo dostopnost na internetu, v tesnem sodelovanju z vsemi, ki jih to zadeva;

| 35. | zato pozdravlja in podpira pobude, kot je projekt ARROW (5), v katerem sodelujejo imetniki pravic in predstavniki knjižnic, zlasti zato, ker si prizadevajo opredeliti imetnike in njihove pravice ter razjasniti status pravic, ne glede na to, ali gre za dela, za katera imetniki avtorskih pravic niso znani, ali razprodana dela; |
| --- | --- |

35.

zato pozdravlja in podpira pobude, kot je projekt ARROW (5), v katerem sodelujejo imetniki pravic in predstavniki knjižnic, zlasti zato, ker si prizadevajo opredeliti imetnike in njihove pravice ter razjasniti status pravic, ne glede na to, ali gre za dela, za katera imetniki avtorskih pravic niso znani, ali razprodana dela;

| 36. | poziva Evropsko komisijo, naj vzpostavi evropsko bazo podatkov o delih, za katera imetniki avtorskih pravic niso znani ali jih kljub dokumentiranemu in resnemu iskanju ni mogoče najti, ki bo omogočala izmenjavo informacij o lastništvu teh pravic in zmanjšala stroške pri podrobnem iskanju imetnikov; |
| --- | --- |

36.

poziva Evropsko komisijo, naj vzpostavi evropsko bazo podatkov o delih, za katera imetniki avtorskih pravic niso znani ali jih kljub dokumentiranemu in resnemu iskanju ni mogoče najti, ki bo omogočala izmenjavo informacij o lastništvu teh pravic in zmanjšala stroške pri podrobnem iskanju imetnikov;

| 37. | podpira uravnoteženo vseevropsko rešitev za digitalizacijo in širjenje del, za katera imetniki avtorskih pravic niso znani, sprva z njihovo opredelitvijo, oblikovanjem skupnih standardov (vključno s potrebno skrbnostjo pri iskanju njihovih avtorjev) in reševanjem vprašanja morebitnih kršitev avtorskih pravic pri uporabi takih del; |
| --- | --- |

37.

podpira uravnoteženo vseevropsko rešitev za digitalizacijo in širjenje del, za katera imetniki avtorskih pravic niso znani, sprva z njihovo opredelitvijo, oblikovanjem skupnih standardov (vključno s potrebno skrbnostjo pri iskanju njihovih avtorjev) in reševanjem vprašanja morebitnih kršitev avtorskih pravic pri uporabi takih del;

| 38. | poudarja, da je treba najti rešitev za dokumente zasebne narave (pisma, beležke, fotografije, filmi), ki jih hranijo kulturne institucije, vendar niso bili nikoli objavljeni ali dostopni javnosti in se pri njih pojavljajo težave zaradi varovanja zasebnosti in moralnih pravic; |
| --- | --- |

38.

poudarja, da je treba najti rešitev za dokumente zasebne narave (pisma, beležke, fotografije, filmi), ki jih hranijo kulturne institucije, vendar niso bili nikoli objavljeni ali dostopni javnosti in se pri njih pojavljajo težave zaradi varovanja zasebnosti in moralnih pravic;

Tehnologije

| 39. | poudarja, da je treba razviti tehnologije za zagotovitev dolgoročne in trajne digitalne hrambe, interoperabilnosti sistemov dostopa do vsebin, večjezične navigacije in dostopnosti vsebine ter sklopa standardov za poenotenje; pozdravlja nadaljnjo uporabo odprtokodne programske opreme pri pripravi gradiv za Europeano; |
| --- | --- |

39.

poudarja, da je treba razviti tehnologije za zagotovitev dolgoročne in trajne digitalne hrambe, interoperabilnosti sistemov dostopa do vsebin, večjezične navigacije in dostopnosti vsebine ter sklopa standardov za poenotenje; pozdravlja nadaljnjo uporabo odprtokodne programske opreme pri pripravi gradiv za Europeano;

| 40. | priporoča Komisiji, da se varnostne kopije digitaliziranega gradiva, ki ga dajo na razpolago nacionalne ustanove ali zasebni partnerji, shranjujejo na strojni opremi, ki je v lasti teh ustanov ali partnerjev; |
| --- | --- |

40.

priporoča Komisiji, da se varnostne kopije digitaliziranega gradiva, ki ga dajo na razpolago nacionalne ustanove ali zasebni partnerji, shranjujejo na strojni opremi, ki je v lasti teh ustanov ali partnerjev;

| 41. | priporoča, naj Komisija in partnerske ustanove v zasebnem sektorju poiščejo informacijske rešitve, kot so formati samo za branje in taki, ki so zaščiteni pred kopiranjem, za digitalizirano gradivo na spletišču Europeane, za katerega veljajo avtorske pravice, in da bo na strani, kjer se datoteka pojavi, povezava na spletišče ponudnika vsebine, kjer bo mogoče naložiti dokument z interneta pod pogoji, ki jih bo določil ponudnik; |
| --- | --- |

41.

priporoča, naj Komisija in partnerske ustanove v zasebnem sektorju poiščejo informacijske rešitve, kot so formati samo za branje in taki, ki so zaščiteni pred kopiranjem, za digitalizirano gradivo na spletišču Europeane, za katerega veljajo avtorske pravice, in da bo na strani, kjer se datoteka pojavi, povezava na spletišče ponudnika vsebine, kjer bo mogoče naložiti dokument z interneta pod pogoji, ki jih bo določil ponudnik;

| 42. | priporoča Komisiji, naj vztraja pri standardnem elektronskem formatu digitaliziranih del, da zagotovi združljivost digitaliziranih dokumentov s spletnim vmesnikom in podatkovno bazo; |
| --- | --- |

42.

priporoča Komisiji, naj vztraja pri standardnem elektronskem formatu digitaliziranih del, da zagotovi združljivost digitaliziranih dokumentov s spletnim vmesnikom in podatkovno bazo;

| 43. | poziva skupino strokovnjakov na visoki ravni, naj preuči možnost uporabe aplikacij Web 2.0 v ločenem spletnem prostoru; |
| --- | --- |

43.

poziva skupino strokovnjakov na visoki ravni, naj preuči možnost uporabe aplikacij Web 2.0 v ločenem spletnem prostoru;

Financiranje in upravljanje

| 44. | poudarja, da je vzpostavitev trajnostnega modela financiranja in upravljanja ključna za dolgoročni obstoj Europeane ter da je vloga neposrednih udeležencev pri postopku oblikovanja tovrstnega modela upravljanja bistvena; |
| --- | --- |

44.

poudarja, da je vzpostavitev trajnostnega modela financiranja in upravljanja ključna za dolgoročni obstoj Europeane ter da je vloga neposrednih udeležencev pri postopku oblikovanja tovrstnega modela upravljanja bistvena;

Pokroviteljstvo in javno-zasebna partnerstva

| 45. | poudarja, da moramo, če želimo biti uspešni pri kritju visokih stroškov digitalizacije in premagovanju časovne stiske, razviti nove metode financiranja, kot so javno-zasebna partnerstva, če ta upoštevajo pravila intelektualne lastnine in konkurence ter hkrati lajšajo dostop do del prek kulturnih ustanov, s čimer knjižnicam zagotovijo prosto in časovno neomejeno uporabo digitaliziranega gradiva; |
| --- | --- |

45.

poudarja, da moramo, če želimo biti uspešni pri kritju visokih stroškov digitalizacije in premagovanju časovne stiske, razviti nove metode financiranja, kot so javno-zasebna partnerstva, če ta upoštevajo pravila intelektualne lastnine in konkurence ter hkrati lajšajo dostop do del prek kulturnih ustanov, s čimer knjižnicam zagotovijo prosto in časovno neomejeno uporabo digitaliziranega gradiva;

| 46. | poudarja pomen enotnega pristopa na evropski ravni k pogojem za partnerstvo med javnim in zasebnim sektorjem; meni, da je treba natančno preučiti partnerske sporazume z zasebniki o načrtih za digitalizacijo, zlasti glede trajanja klavzul o izključnih pravicah, indeksiranja in poizvedovanja po referencah prek iskalnikov knjižnic z digitalnimi kartotekami za lastno uporabo, stalnega dostopa do ponujene storitve, nezaupnosti takih sporazumov in kakovosti digitalizacije; |
| --- | --- |

46.

poudarja pomen enotnega pristopa na evropski ravni k pogojem za partnerstvo med javnim in zasebnim sektorjem; meni, da je treba natančno preučiti partnerske sporazume z zasebniki o načrtih za digitalizacijo, zlasti glede trajanja klavzul o izključnih pravicah, indeksiranja in poizvedovanja po referencah prek iskalnikov knjižnic z digitalnimi kartotekami za lastno uporabo, stalnega dostopa do ponujene storitve, nezaupnosti takih sporazumov in kakovosti digitalizacije;

| 47. | poudarja, da je digitalizacija del iz nacionalnih knjižnic plod finančnih naložb davkoplačevalcev in njihovih davčnih prispevkov; zato poudarja, da morajo sporazumi o javno-zasebnih partnerstvih vključevati določbo, da mora biti kopija dela, ki ga za knjižnico digitalizira zasebni partner, na voljo na vseh iskalnikih, s čimer se omogoči pregled tega gradiva tudi na spletni strani knjižnice in ne samo na strani partnerskega zasebnega podjetja; |
| --- | --- |

47.

poudarja, da je digitalizacija del iz nacionalnih knjižnic plod finančnih naložb davkoplačevalcev in njihovih davčnih prispevkov; zato poudarja, da morajo sporazumi o javno-zasebnih partnerstvih vključevati določbo, da mora biti kopija dela, ki ga za knjižnico digitalizira zasebni partner, na voljo na vseh iskalnikih, s čimer se omogoči pregled tega gradiva tudi na spletni strani knjižnice in ne samo na strani partnerskega zasebnega podjetja;

| 48. | poudarja, da vključevanje zasebnih partnerjev v postopek digitalizacije ne sme pripeljati do nastanka zasebnih monopolov, ki bi ogrozili kulturno raznolikost in pluralizem, in da je spoštovanje konkurenčnih pravil osnovni pogoj za vključitev zasebnih podjetij; |
| --- | --- |

48.

poudarja, da vključevanje zasebnih partnerjev v postopek digitalizacije ne sme pripeljati do nastanka zasebnih monopolov, ki bi ogrozili kulturno raznolikost in pluralizem, in da je spoštovanje konkurenčnih pravil osnovni pogoj za vključitev zasebnih podjetij;

| 49. | poudarja, da je mecenstvo zanimiva možnost za Europeano, če omogoča hkratno financiranje digitalizacije in kritje stroškov avtorskih pravic pri delih, ki se ne tiskajo več, delih, za katera imetniki avtorskih pravic niso znani, in zaščitenih delih, ter tudi kritje stroškov objavljanja teh vsebin na spletu; |
| --- | --- |

49.

poudarja, da je mecenstvo zanimiva možnost za Europeano, če omogoča hkratno financiranje digitalizacije in kritje stroškov avtorskih pravic pri delih, ki se ne tiskajo več, delih, za katera imetniki avtorskih pravic niso znani, in zaščitenih delih, ter tudi kritje stroškov objavljanja teh vsebin na spletu;

EU in javna finančna podpora

| 50. | poudarja, da bi bilo treba znaten delež financiranja zagotoviti iz javnih sredstev, kot so prispevki EU, držav članic in kulturnih organizacij ter predlaga, naj se proces digitalizacije v okviru Europeane upošteva kot del lizbonske strategije ter naj se za ta proces nameni ločena proračunska postavka v naslednjem večletnem finančnem okviru; |
| --- | --- |

50.

poudarja, da bi bilo treba znaten delež financiranja zagotoviti iz javnih sredstev, kot so prispevki EU, držav članic in kulturnih organizacij ter predlaga, naj se proces digitalizacije v okviru Europeane upošteva kot del lizbonske strategije ter naj se za ta proces nameni ločena proračunska postavka v naslednjem večletnem finančnem okviru;

| 51. | poudarja, da bo zgolj z ločeno proračunsko postavko mogoče doseči pregledno, stroškovno učinkovito in namensko ustrezno porabo razpoložljivih finančnih sredstev; |
| --- | --- |

51.

poudarja, da bo zgolj z ločeno proračunsko postavko mogoče doseči pregledno, stroškovno učinkovito in namensko ustrezno porabo razpoložljivih finančnih sredstev;

| 52. | ugotavlja, da je bilo doslej v okviru programa eContentplus predvidenih zgolj 6,2 milijona EUR za Europeano za obdobje 2009–2011; |
| --- | --- |

52.

ugotavlja, da je bilo doslej v okviru programa eContentplus predvidenih zgolj 6,2 milijona EUR za Europeano za obdobje 2009–2011;

| 53. | zahteva, naj bo v naslednjem večletnem finančnem okviru za Europeano predviden večkratnik dosedanjih sredstev; |
| --- | --- |

53.

zahteva, naj bo v naslednjem večletnem finančnem okviru za Europeano predviden večkratnik dosedanjih sredstev;

| 54. | poudarja, da je treba odpraviti pravne ovire na ravni EU in tako knjižnicam omogočiti uporabo evropskih finančnih sredstev za digitalne operacije; |
| --- | --- |

54.

poudarja, da je treba odpraviti pravne ovire na ravni EU in tako knjižnicam omogočiti uporabo evropskih finančnih sredstev za digitalne operacije;

| 55. | poziva države članice in Komisijo, naj Evropskemu parlamentu predstavijo letno poročilo o izdatkih Europeane in o doseženem napredku; |
| --- | --- |

55.

poziva države članice in Komisijo, naj Evropskemu parlamentu predstavijo letno poročilo o izdatkih Europeane in o doseženem napredku;

| 56. | predlaga, naj Parlament skupaj s Komisijo že leta 2011 izvede pregled financiranja Europeane, da bi poiskali vzdržen model financiranja projekta v letu 2013 in pozneje; meni, da bi z javno-zasebno strukturo financiranja v največji meri izkoristili potencial spletišča; |
| --- | --- |

56.

predlaga, naj Parlament skupaj s Komisijo že leta 2011 izvede pregled financiranja Europeane, da bi poiskali vzdržen model financiranja projekta v letu 2013 in pozneje; meni, da bi z javno-zasebno strukturo financiranja v največji meri izkoristili potencial spletišča;

Obveščanje in osveščanje

| 57. | predlaga, da se organizira kampanja za financiranje in oglaševanje z naslovom „Pridružite se Europeani“, da se okrepi zavest o tej temi in njeni nujnosti, ter priporoča, da se del sredstev, namenjenih za Europeano, nameni seznanitvi čim širše javnosti s to knjižnico, ki vsebuje čim bolj pestro zbirko najrazličnejših del ne glede na format (pisano besedilo, avdio, video); |
| --- | --- |

57.

predlaga, da se organizira kampanja za financiranje in oglaševanje z naslovom „Pridružite se Europeani“, da se okrepi zavest o tej temi in njeni nujnosti, ter priporoča, da se del sredstev, namenjenih za Europeano, nameni seznanitvi čim širše javnosti s to knjižnico, ki vsebuje čim bolj pestro zbirko najrazličnejših del ne glede na format (pisano besedilo, avdio, video);

| 58. | predlaga, naj se kampanja „Pridružite se Europeani“ oglašuje ustvarjalno ter naj v okviru javno-zasebnih partnerstev in sponzoriranja nagovarja predvsem mlade, na primer z oglaševanjem na majicah in reklamnih panojih na mednarodnih športnih prireditvah ali v okviru umetnostnih razstav in kulturnih tekmovanj; |
| --- | --- |

58.

predlaga, naj se kampanja „Pridružite se Europeani“ oglašuje ustvarjalno ter naj v okviru javno-zasebnih partnerstev in sponzoriranja nagovarja predvsem mlade, na primer z oglaševanjem na majicah in reklamnih panojih na mednarodnih športnih prireditvah ali v okviru umetnostnih razstav in kulturnih tekmovanj;

| 59. | poziva Komisijo, naj sproži medijsko in spletno kampanjo za popularizacijo spletišča Europeana z usmerjanjem prometa od evropskih strežnikov k virom Europeane kot glavne točke za dostop do podatkov v digitalni obliki, ter spodbuja države članice in kulturne ustanove, naj zagotovijo vsebine za to spletišče; hkrati poziva k posebni medijski kampanji, usmerjeni v učence in učitelje na vseh izobraževalnih ravneh, ki bi se osredotočala na uporabo digitalnih virov Europeane za izobraževalne namene; |
| --- | --- |

59.

poziva Komisijo, naj sproži medijsko in spletno kampanjo za popularizacijo spletišča Europeana z usmerjanjem prometa od evropskih strežnikov k virom Europeane kot glavne točke za dostop do podatkov v digitalni obliki, ter spodbuja države članice in kulturne ustanove, naj zagotovijo vsebine za to spletišče; hkrati poziva k posebni medijski kampanji, usmerjeni v učence in učitelje na vseh izobraževalnih ravneh, ki bi se osredotočala na uporabo digitalnih virov Europeane za izobraževalne namene;

| 60. | meni, da je taka kampanja zelo podobna vrsti ukrepov, ki so se izkazali kot nujni za premostitev digitalnega razkoraka, kakršen še vedno obstaja v Evropi, in mora zagotoviti, da ima vsakdo, ne glede na to, kje je, dostop do Europeane ter drugih spletnih vsebin in informacij ter da mu te koristijo; priporoča, da bi se pri tej kampanji, zlasti pa morebitni uporabi Europeane v šolah, izhajalo iz tega, da dostop do širših vsebin in informacij na spletu ni samemu sebi namen in ga morajo zato spremljati pobude, ki spodbujajo kritično presojo spletnih vsebin in informacij; |
| --- | --- |

60.

meni, da je taka kampanja zelo podobna vrsti ukrepov, ki so se izkazali kot nujni za premostitev digitalnega razkoraka, kakršen še vedno obstaja v Evropi, in mora zagotoviti, da ima vsakdo, ne glede na to, kje je, dostop do Europeane ter drugih spletnih vsebin in informacij ter da mu te koristijo; priporoča, da bi se pri tej kampanji, zlasti pa morebitni uporabi Europeane v šolah, izhajalo iz tega, da dostop do širših vsebin in informacij na spletu ni samemu sebi namen in ga morajo zato spremljati pobude, ki spodbujajo kritično presojo spletnih vsebin in informacij;

| 61. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo informacijske kampanje in podobne dejavnosti, namenjene ozaveščanju o Europeani, potekale prek ustreznih partnerskih organizacij v državah članicah; |
| --- | --- |

61.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo informacijske kampanje in podobne dejavnosti, namenjene ozaveščanju o Europeani, potekale prek ustreznih partnerskih organizacij v državah članicah;

Okvir upravljanja

| 62. | pozdravlja trenutno pomoč Fundacije za evropsko digitalno knjižnico pri sklepanju uradnih sporazumov med muzeji, arhivi, avdio-vizualnimi arhivi in knjižnicami o načinih sodelovanja pri oblikovanju in zagotavljanju trajnega delovanja skupnega portala Europeana; |
| --- | --- |

62.

pozdravlja trenutno pomoč Fundacije za evropsko digitalno knjižnico pri sklepanju uradnih sporazumov med muzeji, arhivi, avdio-vizualnimi arhivi in knjižnicami o načinih sodelovanja pri oblikovanju in zagotavljanju trajnega delovanja skupnega portala Europeana;

| 63. | meni, da morajo kulturne ustanove še naprej igrati pomembno vlogo pri čim bolj demokratičnem upravljanju projekta Europeana; te ustanove poziva, naj sodelujejo, da se prepreči podvajanje digitalizacije del in racionalizira uporaba virov; |
| --- | --- |

63.

meni, da morajo kulturne ustanove še naprej igrati pomembno vlogo pri čim bolj demokratičnem upravljanju projekta Europeana; te ustanove poziva, naj sodelujejo, da se prepreči podvajanje digitalizacije del in racionalizira uporaba virov;

| 64. | poziva Komisijo in države članice, naj izboljšajo upravljanje projekta in zagotovijo imenovanje pristojnega organa za upravljanje in spremljanje procesa digitalizacije na nacionalni ravni, da se poveča ozaveščenost o projektu Europeana med knjižnicami in ponudniki kulturnih vsebin ter zbere obstoječe digitalno gradivo neposredno od ponudnikov z namenom pretvorbe v enoten digitalni standard, da bo mogoče podatkovno bazo Europeana nemudoma dopolniti z novimi vsebinami; meni, da je treba dolgoročno pretehtati, ali ne bi bilo treba dati prednost zbiranju obstoječega digitalnega gradiva iz projektov, ki jih je sofinancirala Evropska unija, in z njimi dopolniti digitalno knjižnico Europeana; |
| --- | --- |

64.

poziva Komisijo in države članice, naj izboljšajo upravljanje projekta in zagotovijo imenovanje pristojnega organa za upravljanje in spremljanje procesa digitalizacije na nacionalni ravni, da se poveča ozaveščenost o projektu Europeana med knjižnicami in ponudniki kulturnih vsebin ter zbere obstoječe digitalno gradivo neposredno od ponudnikov z namenom pretvorbe v enoten digitalni standard, da bo mogoče podatkovno bazo Europeana nemudoma dopolniti z novimi vsebinami; meni, da je treba dolgoročno pretehtati, ali ne bi bilo treba dati prednost zbiranju obstoječega digitalnega gradiva iz projektov, ki jih je sofinancirala Evropska unija, in z njimi dopolniti digitalno knjižnico Europeana;

| 65. | spodbuja k objavi javnega razpisa, da se čim bolj učinkovito uskladi upravljanje Europeane, določitvi jasnih in stvarnih ciljev ter po potrebi ponovni oceni tega postopka; |
| --- | --- |

65.

spodbuja k objavi javnega razpisa, da se čim bolj učinkovito uskladi upravljanje Europeane, določitvi jasnih in stvarnih ciljev ter po potrebi ponovni oceni tega postopka;

| 66. | priporoča Komisiji, naj razišče možnost ustanovitve evropskega organa, ki bi usklajeval sodelovanje nacionalnih organov pri spremljanju procesa digitalizacije, izplačevanje nadomestil za pravice avtorjem in druge pomembne vidike v zvezi s projektom Europeana; |
| --- | --- |

66.

priporoča Komisiji, naj razišče možnost ustanovitve evropskega organa, ki bi usklajeval sodelovanje nacionalnih organov pri spremljanju procesa digitalizacije, izplačevanje nadomestil za pravice avtorjem in druge pomembne vidike v zvezi s projektom Europeana;

*

* *

| 67. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

67.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL C 319, 13.12.2008, str. 18.

(2)  UL C 219 E, 28. 8. 2008, str. 296.

(3)  UL L 236, 31.8.2006, str. 28.

(4)  UL L 167, 22.6.2001, str. 10.

(5)  Dosegljivi registri informacij o pravicah in delih, katerih imetnik avtorskih pravic ni znan.

---

| 15.3.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 81/25 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 81/25

---

Sreda, 5. maj 2010Vrednotenje in ocena akcijskega načrta za zaščito in dobro počutje živali 2006–2010

P7_TA(2010)0130

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2010 o vrednotenju in oceni akcijskega načrta za zaščito in dobro počutje živali 2006–2010 (2009/2202(INI))

2011/C 81 E/05

Evropski parlament,

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. januarja 2006 o akcijskem načrtu Skupnosti za zaščito in dobro počutje živali 2006–2010 (COM(2006)0013),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. oktobra 2006 o akcijskem načrtu Skupnosti za zaščito in dobro počutje živali 2006–2010 (1),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. maja 2008 o novi strategiji za zdravstveno varstvo živali za Evropsko unijo (2007–2013) (2),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. maja 2009 o predlogu Uredbe Sveta o zaščiti živali pri usmrtitvi (3),

ob upoštevanju člena 13 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim je treba pri oblikovanju in izvajanju politik Unije na področju kmetijstva, ribištva, prometa, notranjega trga, raziskav in tehnološkega razvoja ter vesolja v celoti upoštevati zahteve po dobrem počutju živali kot čutečih bitij, pri čemer je treba spoštovati zakonodajne ali upravne določbe in ustaljene običaje držav članic zlasti glede verskih obredov, kulturnih tradicij in regionalne dediščine,

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 28. oktobra 2009 o možnostih označevanja dobrega počutja živali in vzpostavitvi evropske mreže referenčnih centrov za zaščito in dobro počutje živali (COM(2009)0584),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. oktobra 2009 o bolje delujoči verigi preskrbe s hrano v Evropi (COM(2009)0591),

ob upoštevanju člena 48 svojega poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A7-0053/2010),

| A. | ker so standardi zdravstvenega varstva živali bistvenega pomena za evropsko živinorejo, saj imajo vse večji vpliv na raven konkurenčnosti kmetij, |
| --- | --- |

A.

ker so standardi zdravstvenega varstva živali bistvenega pomena za evropsko živinorejo, saj imajo vse večji vpliv na raven konkurenčnosti kmetij,

| B. | ker je treba ob vsakem usklajevanju zaščite rejnih živali v Uniji sprejeti tudi enake predpise glede uvoza, s čimer se zagotovi ohranjanje konkurenčnosti evropskih proizvajalcev na evropskem trgu, |
| --- | --- |

B.

ker je treba ob vsakem usklajevanju zaščite rejnih živali v Uniji sprejeti tudi enake predpise glede uvoza, s čimer se zagotovi ohranjanje konkurenčnosti evropskih proizvajalcev na evropskem trgu,

| C. | ker bi morala vsaka dejavnost za zaščito in dobro počutje živali temeljiti na načelu, da so živali čuteča bitja, katerih posebne potrebe bi bilo treba upoštevati, in da je dobro počutje živali v 21. stoletju izraz človečnosti in izziv za evropsko civilizacijo in kulturo, |
| --- | --- |

C.

ker bi morala vsaka dejavnost za zaščito in dobro počutje živali temeljiti na načelu, da so živali čuteča bitja, katerih posebne potrebe bi bilo treba upoštevati, in da je dobro počutje živali v 21. stoletju izraz človečnosti in izziv za evropsko civilizacijo in kulturo,

| D. | ker mora biti cilj strategije za dobro počutje živali zagotoviti, da se višji stroški za dobro počutje živali primerno upoštevajo, ter ker lahko je ambiciozna politika za dobro počutje živali brez dialoga na evropski in svetovni ravni ter brez agresivne politike obveščanja doma in po svetu o prednostih strožjih standardov za dobro počutje živali le delno uspešna, če jo enostransko razvija le Evropska unija, |
| --- | --- |

D.

ker mora biti cilj strategije za dobro počutje živali zagotoviti, da se višji stroški za dobro počutje živali primerno upoštevajo, ter ker lahko je ambiciozna politika za dobro počutje živali brez dialoga na evropski in svetovni ravni ter brez agresivne politike obveščanja doma in po svetu o prednostih strožjih standardov za dobro počutje živali le delno uspešna, če jo enostransko razvija le Evropska unija,

| E. | ker je treba za nadaljnji razvoj zaščite živali v Skupnosti okrepiti prizadevanja na področju raziskav ter upoštevati zaščito živali pri vseh pomembnih presojah vpliva, kakor tudi vključiti vse interesne skupine v postopek odločanja; ker so preglednost, sprejemanje ter enotna uporaba in nadzor obstoječih predpisov na vseh ravneh predpogoj za uspešno strategijo zaščite živali v Evropi, |
| --- | --- |

E.

ker je treba za nadaljnji razvoj zaščite živali v Skupnosti okrepiti prizadevanja na področju raziskav ter upoštevati zaščito živali pri vseh pomembnih presojah vpliva, kakor tudi vključiti vse interesne skupine v postopek odločanja; ker so preglednost, sprejemanje ter enotna uporaba in nadzor obstoječih predpisov na vseh ravneh predpogoj za uspešno strategijo zaščite živali v Evropi,

| F. | ker je Evropa v zadnjih letih sprejela raznotero zakonodajo na področju dobrega počutja živali in je dosegla eno najvišjih ravni dobrega počutja živali na svetu, |
| --- | --- |

F.

ker je Evropa v zadnjih letih sprejela raznotero zakonodajo na področju dobrega počutja živali in je dosegla eno najvišjih ravni dobrega počutja živali na svetu,

| G. | ker je Parlament v svoji resoluciji leta 2006 pozval Komisijo, naj predloži poročilo o napredku pri politiki dobrega počutja živali, preden predstavi naslednji akcijski načrt, ter naj dobro počutje živali vključi v vsa področja svojega načrta za mednarodna pogajanja, |
| --- | --- |

G.

ker je Parlament v svoji resoluciji leta 2006 pozval Komisijo, naj predloži poročilo o napredku pri politiki dobrega počutja živali, preden predstavi naslednji akcijski načrt, ter naj dobro počutje živali vključi v vsa področja svojega načrta za mednarodna pogajanja,

| H. | ker je Parlament že leta 2006 poudaril, da je treba izboljšati obveščanje državljanov o področju dobrega počutja živali in prizadevanjih naših proizvajalcev, da bi spoštovali ustrezna pravila, |
| --- | --- |

H.

ker je Parlament že leta 2006 poudaril, da je treba izboljšati obveščanje državljanov o področju dobrega počutja živali in prizadevanjih naših proizvajalcev, da bi spoštovali ustrezna pravila,

| I. | ker dobrega počutja živali ne gre zanemarjati, saj lahko predstavlja konkurenčno prednost Evropske unije, vendar samo v primeru, če Unija na odprtem trgu zagotovi, da isti pogoji glede dobrega počutja živali veljajo tudi za vse živali in meso, ki se vanjo uvozijo iz tretjih držav, |
| --- | --- |

I.

ker dobrega počutja živali ne gre zanemarjati, saj lahko predstavlja konkurenčno prednost Evropske unije, vendar samo v primeru, če Unija na odprtem trgu zagotovi, da isti pogoji glede dobrega počutja živali veljajo tudi za vse živali in meso, ki se vanjo uvozijo iz tretjih držav,

| J. | ker si mora Unija v času ocenjevanja in pregleda akcijskega načrta Skupnosti za zaščito in dobro počutje živali 2006–2010 prizadevati, da se standardi dobrega počutja živali priznajo v kmetijskem delu naslednjega sporazuma STO pred končno sklenitvijo splošnega sporazuma, |
| --- | --- |

J.

ker si mora Unija v času ocenjevanja in pregleda akcijskega načrta Skupnosti za zaščito in dobro počutje živali 2006–2010 prizadevati, da se standardi dobrega počutja živali priznajo v kmetijskem delu naslednjega sporazuma STO pred končno sklenitvijo splošnega sporazuma,

| K. | ker so dobro počutje živali, njihovo zdravje in varnost proizvodov povezani, višja raven dobrega počutja živali od vzreje do zakola pa lahko pozitivno vpliva na varnost in kakovost proizvodov, |
| --- | --- |

K.

ker so dobro počutje živali, njihovo zdravje in varnost proizvodov povezani, višja raven dobrega počutja živali od vzreje do zakola pa lahko pozitivno vpliva na varnost in kakovost proizvodov,

| L. | ker določena kategorija potrošnikov sprejema višje cene za proizvode, ki so skladni z višjimi standardi dobrega počutja živali, medtem ko velika večina potrošnikov še vedno izbira cenejše proizvode, |
| --- | --- |

L.

ker določena kategorija potrošnikov sprejema višje cene za proizvode, ki so skladni z višjimi standardi dobrega počutja živali, medtem ko velika večina potrošnikov še vedno izbira cenejše proizvode,

| M. | ker je v omenjeni resoluciji iz leta 2006 zahteval, naj oblikovanje pravil, standardov in kazalnikov temelji na najnovejših tehnoloških in znanstvenih dosežkih, ter poudaril, da je treba upoštevati tudi ekonomske vidike, saj zlasti visok standard dobrega počutja živali evropskim kmetom nalaga operativno, finančno in upravno breme, ker nespoštovanje načela vzajemnosti ogroža pošteno konkurenco nasproti proizvajalcem, ki niso iz Skupnosti, |
| --- | --- |

M.

ker je v omenjeni resoluciji iz leta 2006 zahteval, naj oblikovanje pravil, standardov in kazalnikov temelji na najnovejših tehnoloških in znanstvenih dosežkih, ter poudaril, da je treba upoštevati tudi ekonomske vidike, saj zlasti visok standard dobrega počutja živali evropskim kmetom nalaga operativno, finančno in upravno breme, ker nespoštovanje načela vzajemnosti ogroža pošteno konkurenco nasproti proizvajalcem, ki niso iz Skupnosti,

| N. | ker mora Evropska Unija ob pregledu tega akcijskega načrta Skupnosti za zaščito in dobro počutje živali 2006–2010 in prvega premisleka o SKP za čas po letu 2013 sprejeti uravnoteženo stališče o dobrem počutju živali, ob hkratnem upoštevanju gospodarskih posledic v smislu dodatnega stroška za rejce živali ter ustrezne dohodkovne podpore s pomočjo cenovne ter tržne politike in/ali neposrednih pomoči, |
| --- | --- |

N.

ker mora Evropska Unija ob pregledu tega akcijskega načrta Skupnosti za zaščito in dobro počutje živali 2006–2010 in prvega premisleka o SKP za čas po letu 2013 sprejeti uravnoteženo stališče o dobrem počutju živali, ob hkratnem upoštevanju gospodarskih posledic v smislu dodatnega stroška za rejce živali ter ustrezne dohodkovne podpore s pomočjo cenovne ter tržne politike in/ali neposrednih pomoči,

| O. | ker je pomembno, da evropsko politiko za zaščito živali spremlja skladna trgovinska politika, ki mora temeljiti na dejstvu, da vsem prizadevanjem EU navkljub niti v okvirnem sporazuma iz julija 2004 niti v katerem koli drugem ključnem dokumentu kroga pogajanj v Dohi ni upoštevan pomen dobrega počutja živali; ker torej uvajanje nadaljnjih standardov dobrega počutja živali, ki negativno vplivajo na mednarodno konkurenčnost proizvajalcev, ne more biti uspešno, dokler glavni trgovinski partnerji v STO korenito ne spremenijo svojega odnosa, |
| --- | --- |

O.

ker je pomembno, da evropsko politiko za zaščito živali spremlja skladna trgovinska politika, ki mora temeljiti na dejstvu, da vsem prizadevanjem EU navkljub niti v okvirnem sporazuma iz julija 2004 niti v katerem koli drugem ključnem dokumentu kroga pogajanj v Dohi ni upoštevan pomen dobrega počutja živali; ker torej uvajanje nadaljnjih standardov dobrega počutja živali, ki negativno vplivajo na mednarodno konkurenčnost proizvajalcev, ne more biti uspešno, dokler glavni trgovinski partnerji v STO korenito ne spremenijo svojega odnosa,

| P. | ker se dobro počutje živali ponavadi opredeljuje kot rezultat uporabe standardov in norm v zvezi z dobrim počutjem in zdravjem živali, zasnovanih tako, da izpolnjujejo inherentne potrebe vsake posamezne vrste in potrebe po dolgoročni skrbi, ker Svetovna organizacija za zdravje živali (OIE) priznava, da so med osnovnimi zahtevami za dobro počutje živali hrana in voda, možnost naravnega vedenja ter zdravstveno varstvo, |
| --- | --- |

P.

ker se dobro počutje živali ponavadi opredeljuje kot rezultat uporabe standardov in norm v zvezi z dobrim počutjem in zdravjem živali, zasnovanih tako, da izpolnjujejo inherentne potrebe vsake posamezne vrste in potrebe po dolgoročni skrbi, ker Svetovna organizacija za zdravje živali (OIE) priznava, da so med osnovnimi zahtevami za dobro počutje živali hrana in voda, možnost naravnega vedenja ter zdravstveno varstvo,

| Q. | ker je v sporočilu Komisije z naslovom „Bolje delujoča veriga preskrbe s hrano v Evropi“ z oktobra 2009 zapisano, da „v verigi preskrbe s hrano pogosto nastanejo velika neravnovesja pogajalske moči med pogodbenimi strankami“ in da ta neravnovesja „negativno vplivajo na konkurenčnost verige preskrbe s hrano, saj so lahko majhni, a učinkoviti akterji prisiljeni v delovanje z zmanjšano donosnostjo, kar omejuje njihovo sposobnost in spodbude za vlaganje v izboljšanje kakovosti proizvodov in inovativnost proizvodnih procesov“, |
| --- | --- |

Q.

ker je v sporočilu Komisije z naslovom „Bolje delujoča veriga preskrbe s hrano v Evropi“ z oktobra 2009 zapisano, da „v verigi preskrbe s hrano pogosto nastanejo velika neravnovesja pogajalske moči med pogodbenimi strankami“ in da ta neravnovesja „negativno vplivajo na konkurenčnost verige preskrbe s hrano, saj so lahko majhni, a učinkoviti akterji prisiljeni v delovanje z zmanjšano donosnostjo, kar omejuje njihovo sposobnost in spodbude za vlaganje v izboljšanje kakovosti proizvodov in inovativnost proizvodnih procesov“,

| R. | ker lahko omenjeno zvišanje stroškov privede do selitve proizvodnje na območja, na katerih je raven zaščite živali nižja, |
| --- | --- |

R.

ker lahko omenjeno zvišanje stroškov privede do selitve proizvodnje na območja, na katerih je raven zaščite živali nižja,

Akcijski načrt za obdobje 2006–2010

| 1. | pozdravlja pobudo Komisije, da se z večletnim akcijskim načrtom za dobro počutje živali osredotoči na nekaj osrednjih področij ter nato na teh področjih ukrepa; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja pobudo Komisije, da se z večletnim akcijskim načrtom za dobro počutje živali osredotoči na nekaj osrednjih področij ter nato na teh področjih ukrepa;

| 2. | pozdravlja akcijski načrt Skupnosti za zaščito in dobro počutje živali 2006–2010, s katerim se je Protokol o zaščiti in dobrem počutju živali, ki je priložen k Amsterdamski pogodbi, prvič prenesel v celosten pristop k razvoju zaščite živali v Evropi; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja akcijski načrt Skupnosti za zaščito in dobro počutje živali 2006–2010, s katerim se je Protokol o zaščiti in dobrem počutju živali, ki je priložen k Amsterdamski pogodbi, prvič prenesel v celosten pristop k razvoju zaščite živali v Evropi;

| 3. | ugotavlja, da je bila velika večina ukrepov v sedanjem akcijskem načrtu izvedenih zadovoljivo; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da je bila velika večina ukrepov v sedanjem akcijskem načrtu izvedenih zadovoljivo;

| 4. | ugotavlja, da je bil zaradi akcijskega načrta 2006–2010 dosežen napredek pri dobrem počutju živali, da pa se evropskim kmetom njihov trud ni poplačal na trgih in v mednarodni trgovini; vztraja, da mora biti to poudarjeno v naslednjem akcijskem načrtu; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da je bil zaradi akcijskega načrta 2006–2010 dosežen napredek pri dobrem počutju živali, da pa se evropskim kmetom njihov trud ni poplačal na trgih in v mednarodni trgovini; vztraja, da mora biti to poudarjeno v naslednjem akcijskem načrtu;

| 5. | ceni vloženi trud pri iskanju nadomestnih metod za poskuse na živalih vendar obžaluje dejstvo, da še vedno ni bilo storjeno dovolj za zagotovitev uporabe takšnih nadomestnih metod, kadar so na voljo, kot to določa pristojna zakonodaja EU; |
| --- | --- |

5.

ceni vloženi trud pri iskanju nadomestnih metod za poskuse na živalih vendar obžaluje dejstvo, da še vedno ni bilo storjeno dovolj za zagotovitev uporabe takšnih nadomestnih metod, kadar so na voljo, kot to določa pristojna zakonodaja EU;

| 6. | priznava prizadevanja Komisije za vključevanje netrgovinskih zahtev, vključno z dobrim počutjem živali, v dvostranske trgovinske sporazume, vendar poudarja, da je treba take netrgovinske zahteve učinkovito spodbujati prek STO; |
| --- | --- |

6.

priznava prizadevanja Komisije za vključevanje netrgovinskih zahtev, vključno z dobrim počutjem živali, v dvostranske trgovinske sporazume, vendar poudarja, da je treba take netrgovinske zahteve učinkovito spodbujati prek STO;

| 7. | poziva Komisijo, naj pojasni, koliko napredka je bilo doseženega v pogajanjih v okviru STO glede priznavanja tako imenovanih netrgovinskih vprašanj, kamor sodi tudi dobro počutje živali, ter v kolikšni meri se vprašanja in standardi dobrega počutja živali upoštevajo v krogu pogajanj STO v Dohi; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo, naj pojasni, koliko napredka je bilo doseženega v pogajanjih v okviru STO glede priznavanja tako imenovanih netrgovinskih vprašanj, kamor sodi tudi dobro počutje živali, ter v kolikšni meri se vprašanja in standardi dobrega počutja živali upoštevajo v krogu pogajanj STO v Dohi;

| 8. | z velikim zadovoljstvom ugotavlja, da je bil v okviru projekta „The Animal Welfare Quality Project“ dosežen velik napredek glede novih znanstvenih dosežkov in spoznanj v zvezi s kazalniki zdravstvenega varstva in dobrega počutja živali; kljub temu pa opozarja, da projekt ni v celoti upošteval spodbujanja uporabe teh kazalnikov v praksi; |
| --- | --- |

8.

z velikim zadovoljstvom ugotavlja, da je bil v okviru projekta „The Animal Welfare Quality Project“ dosežen velik napredek glede novih znanstvenih dosežkov in spoznanj v zvezi s kazalniki zdravstvenega varstva in dobrega počutja živali; kljub temu pa opozarja, da projekt ni v celoti upošteval spodbujanja uporabe teh kazalnikov v praksi;

| 9. | priznava, da je treba nadgraditi obstoječa pravila za prevoz živali v državah članicah EU ter zagotoviti njihovo izvajanje, zlasti pa se je treba posvetiti vprašanju razvoja satelitskega sistema za sledenje prevozu živali; odločno poziva Komisijo, naj v preostalem času pred iztekom akcijskega načrta izpolni svoje obveznosti na tem področju ter predstavi študijo, ki jo je zahteval Evropski parlament in je omenjena v členu 32 Uredbe (ES) št. 1/2005; zahteva, naj se pred uveljavitvijo vsakih novih pravil izvede ocena ekonomskih vplivov na živinorejo, ki bi morala temeljiti na znanstveno dokazanih in objektivnih kazalnikih |
| --- | --- |

9.

priznava, da je treba nadgraditi obstoječa pravila za prevoz živali v državah članicah EU ter zagotoviti njihovo izvajanje, zlasti pa se je treba posvetiti vprašanju razvoja satelitskega sistema za sledenje prevozu živali; odločno poziva Komisijo, naj v preostalem času pred iztekom akcijskega načrta izpolni svoje obveznosti na tem področju ter predstavi študijo, ki jo je zahteval Evropski parlament in je omenjena v členu 32 Uredbe (ES) št. 1/2005; zahteva, naj se pred uveljavitvijo vsakih novih pravil izvede ocena ekonomskih vplivov na živinorejo, ki bi morala temeljiti na znanstveno dokazanih in objektivnih kazalnikih

| 10. | meni, da bi bilo smiselno spodbuditi regionalno rejo, dajanje na trg in zakol živali, s čimer bi preprečili dolge prevoze plemenskih živali in živali za zakol; |
| --- | --- |

10.

meni, da bi bilo smiselno spodbuditi regionalno rejo, dajanje na trg in zakol živali, s čimer bi preprečili dolge prevoze plemenskih živali in živali za zakol;

| 11. | meni, da imajo živalski vrtovi pomembno vlogo pri obveščanju javnosti o ohranjanju prosto živečih živali in njihovem dobrem počutju; je zaskrbljen nad pomanjkanjem strogega nadzora za zagotovitev spoštovanja Direktive Sveta 1999/22/ES (4) o zadrževanju prosto živečih živali v živalskih vrtovih ter poziva Komisijo, naj sproži raziskavo o učinkovitosti izvajanja te direktive v vseh državah članicah Evropske unije; |
| --- | --- |

11.

meni, da imajo živalski vrtovi pomembno vlogo pri obveščanju javnosti o ohranjanju prosto živečih živali in njihovem dobrem počutju; je zaskrbljen nad pomanjkanjem strogega nadzora za zagotovitev spoštovanja Direktive Sveta 1999/22/ES (4) o zadrževanju prosto živečih živali v živalskih vrtovih ter poziva Komisijo, naj sproži raziskavo o učinkovitosti izvajanja te direktive v vseh državah članicah Evropske unije;

| 12. | pozdravlja doseženi napredek pri spoštovanju zahtev za prašičerejo, čeprav še vedno obstajajo primeri neupoštevanja pravil; je pa zaskrbljen, ker kljub priporočilom in sklepom Evropske agencije za varnost hrane na tem področju še vedno ni delujočih načrtov v zvezi z izvajanjem posameznih določb direktive 2008/120/ES z dne 18. decembra 2008 o določitvi minimalnih pogojev za zaščito prašičev; zato poziva Komisijo, države članice in zadevne sektorje, naj odkrijejo primere neupoštevanja pravil in razloge za takšno vedenje ter storijo vse potrebno za zagotovitev večje skladnosti s to direktivo; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja doseženi napredek pri spoštovanju zahtev za prašičerejo, čeprav še vedno obstajajo primeri neupoštevanja pravil; je pa zaskrbljen, ker kljub priporočilom in sklepom Evropske agencije za varnost hrane na tem področju še vedno ni delujočih načrtov v zvezi z izvajanjem posameznih določb direktive 2008/120/ES z dne 18. decembra 2008 o določitvi minimalnih pogojev za zaščito prašičev; zato poziva Komisijo, države članice in zadevne sektorje, naj odkrijejo primere neupoštevanja pravil in razloge za takšno vedenje ter storijo vse potrebno za zagotovitev večje skladnosti s to direktivo;

| 13. | poleg tega Komisijo odločno poziva, naj zagotovi, da se bo v državah članicah pravočasno izvajala prepoved neurejenih kletk brez gnezd za kokoši nesnice, ki začne veljati leta 2012, ter poziva Komisijo in države članice, naj storijo vse potrebno za zagotovitev, da bo lahko sektor izpolnil te obveznosti, ter spremljajo izvajanje v državah članicah; vztraja, da morajo za jajca, uvožena v EU, veljati isti proizvodni pogoji kakor za jajca domačih proizvajalcev; |
| --- | --- |

13.

poleg tega Komisijo odločno poziva, naj zagotovi, da se bo v državah članicah pravočasno izvajala prepoved neurejenih kletk brez gnezd za kokoši nesnice, ki začne veljati leta 2012, ter poziva Komisijo in države članice, naj storijo vse potrebno za zagotovitev, da bo lahko sektor izpolnil te obveznosti, ter spremljajo izvajanje v državah članicah; vztraja, da morajo za jajca, uvožena v EU, veljati isti proizvodni pogoji kakor za jajca domačih proizvajalcev;

| 14. | poziva k prepovedi trženja jajc, ki niso skladna z zakonodajo, v vsej EU; |
| --- | --- |

14.

poziva k prepovedi trženja jajc, ki niso skladna z zakonodajo, v vsej EU;

| 15. | ugotavlja, da je izvajanje obstoječega akcijskega načrta neustrezno v več ozirih, in poudarja, da je treba pred uvedbo novih predpisov ustrezno izvajati že obstoječe; v zvezi s tem opozarja, da je pomembno imeti učinkovite kazni za neupoštevanje predpisov v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

15.

ugotavlja, da je izvajanje obstoječega akcijskega načrta neustrezno v več ozirih, in poudarja, da je treba pred uvedbo novih predpisov ustrezno izvajati že obstoječe; v zvezi s tem opozarja, da je pomembno imeti učinkovite kazni za neupoštevanje predpisov v vseh državah članicah;

| 16. | poudarja, da mora ocena, ki jo mora Komisija opraviti v letu 2010, vsebovati temeljito analizo dosežkov in novih spoznanj, ki izhajajo iz morebitnih pomanjkljivosti; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da mora ocena, ki jo mora Komisija opraviti v letu 2010, vsebovati temeljito analizo dosežkov in novih spoznanj, ki izhajajo iz morebitnih pomanjkljivosti;

| 17. | obžaluje, da Komisija v zadnjih letih ni oblikovala jasne strategije obveščanja o vrednosti proizvodnje, ki je v skladu s standardi dobrega počutja živali, temveč se je omejila zgolj na poročilo, ki ga je predložila oktobra 2009; |
| --- | --- |

17.

obžaluje, da Komisija v zadnjih letih ni oblikovala jasne strategije obveščanja o vrednosti proizvodnje, ki je v skladu s standardi dobrega počutja živali, temveč se je omejila zgolj na poročilo, ki ga je predložila oktobra 2009;

| 18. | ugotavlja, da Skupnost obravnava vse živali kot čuteča bitja (člen 13 Pogodbe); ugotavlja, da so se torej dejavnosti doslej vse preveč osredotočale na živali za proizvodnjo hrane ter da je treba v akcijski načrt 2011–2015 vključiti tudi druge kategorije živali; |
| --- | --- |

18.

ugotavlja, da Skupnost obravnava vse živali kot čuteča bitja (člen 13 Pogodbe); ugotavlja, da so se torej dejavnosti doslej vse preveč osredotočale na živali za proizvodnjo hrane ter da je treba v akcijski načrt 2011–2015 vključiti tudi druge kategorije živali;

Akcijski načrt za obdobje 2011–2015

| 19. | opominja, da je že v omenjeni resoluciji iz leta 2006 zahteval, naj sedanjemu akcijskemu načrtu sledi nov načrt, ter zato odločno poziva Komisijo, naj – na podlagi novih znanstvenih spoznanj in izkušenj – predloži poročilo, ki bo vsebovalo oceno izvajanja veljavnega načrta ter stanje politike za dobro počutje živali v EU in na podlagi katerega bo izdelala akcijski načrt za zaščito živali za obdobje 2011–2015, podprt s potrebnimi finančnimi sredstvi; |
| --- | --- |

19.

opominja, da je že v omenjeni resoluciji iz leta 2006 zahteval, naj sedanjemu akcijskemu načrtu sledi nov načrt, ter zato odločno poziva Komisijo, naj – na podlagi novih znanstvenih spoznanj in izkušenj – predloži poročilo, ki bo vsebovalo oceno izvajanja veljavnega načrta ter stanje politike za dobro počutje živali v EU in na podlagi katerega bo izdelala akcijski načrt za zaščito živali za obdobje 2011–2015, podprt s potrebnimi finančnimi sredstvi;

| 20. | poziva, naj se z ukrepi zagotovi uveljavitev obstoječe zakonodaje brez nepotrebnega odlašanja ter naj se zagotovi uskladitev standardov in enaki pogoji na notranjem trgu; priporoča, naj se ob vsakem predlogu nove zakonodaje preučijo možnosti polnega izvajanja obstoječe zakonodaje, da bi se izognili nepotrebnemu podvajanju; |
| --- | --- |

20.

poziva, naj se z ukrepi zagotovi uveljavitev obstoječe zakonodaje brez nepotrebnega odlašanja ter naj se zagotovi uskladitev standardov in enaki pogoji na notranjem trgu; priporoča, naj se ob vsakem predlogu nove zakonodaje preučijo možnosti polnega izvajanja obstoječe zakonodaje, da bi se izognili nepotrebnemu podvajanju;

| 21. | predlaga Komisiji, naj v svojem ocenjevalnem poročilu med drugim razišče, koliko je sedanji akcijski načrt izpolnil zahteve naše družbe po dobrem počutju živali in vzdržnosti sistema za naše proizvajalce ter kako je njegovo izvajanje vplivalo na delovanje notranjega trga; |
| --- | --- |

21.

predlaga Komisiji, naj v svojem ocenjevalnem poročilu med drugim razišče, koliko je sedanji akcijski načrt izpolnil zahteve naše družbe po dobrem počutju živali in vzdržnosti sistema za naše proizvajalce ter kako je njegovo izvajanje vplivalo na delovanje notranjega trga;

| 22. | poziva Komisijo, naj predstavi učinke standardov za dobro počutje živali ter naj v celoti upošteva medsebojne vplive različnih dejavnikov, kot so dobro počutje živali, trajnost, zdravstveno varstvo živali, okolje, kakovost proizvodov in gospodarnost; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, naj predstavi učinke standardov za dobro počutje živali ter naj v celoti upošteva medsebojne vplive različnih dejavnikov, kot so dobro počutje živali, trajnost, zdravstveno varstvo živali, okolje, kakovost proizvodov in gospodarnost;

Splošna evropska zakonodaja za dobro počutje živali

| 23. | ugotavlja, da člen 13 Pogodbe o delovanju Evropske unije prinaša nov pravni položaj, po katerem morajo Unija in države članice pri oblikovanju in izvajanju politik Skupnosti na področju kmetijstva, ribištva, prometa, notranjega trga, raziskav in tehnološkega razvoja ter vesolja v celoti upoštevati zahteve po dobrem počutju živali kot čutečih bitij, pri čemer morajo spoštovati zakonodajne ali upravne določbe in ustaljene običaje držav članic, zlasti glede verskih obredov, kulturnih tradicij in regionalne dediščine; meni, da omenjeni člen velja za vse proizvodne živali in živali v ujetništvu, kot so živali, namenjene prehrani, hišne živali, cirkuške živali in živali v živalskih vrtovih ali potepuške živali, ob upoštevanju dejstva, da različne lastnosti in življenjski pogoji zahtevajo različno obravnavo; |
| --- | --- |

23.

ugotavlja, da člen 13 Pogodbe o delovanju Evropske unije prinaša nov pravni položaj, po katerem morajo Unija in države članice pri oblikovanju in izvajanju politik Skupnosti na področju kmetijstva, ribištva, prometa, notranjega trga, raziskav in tehnološkega razvoja ter vesolja v celoti upoštevati zahteve po dobrem počutju živali kot čutečih bitij, pri čemer morajo spoštovati zakonodajne ali upravne določbe in ustaljene običaje držav članic, zlasti glede verskih obredov, kulturnih tradicij in regionalne dediščine; meni, da omenjeni člen velja za vse proizvodne živali in živali v ujetništvu, kot so živali, namenjene prehrani, hišne živali, cirkuške živali in živali v živalskih vrtovih ali potepuške živali, ob upoštevanju dejstva, da različne lastnosti in življenjski pogoji zahtevajo različno obravnavo;

| 24. | poziva Komisijo, naj z ozirom na člen 13 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi študije vplivov in po posvetovanju z zainteresiranimi stranmi najpozneje do leta 2014 poda utemeljen predlog splošne zakonodaje EU za dobro počutje živali, ki bo na podlagi znanstvenih spoznanj in izkušenj, ki so na voljo, prispevala k enotnemu pojmovanju dobrega počutja živali, s tem povezanih stroškov in veljavnih temeljnih določb; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo, naj z ozirom na člen 13 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi študije vplivov in po posvetovanju z zainteresiranimi stranmi najpozneje do leta 2014 poda utemeljen predlog splošne zakonodaje EU za dobro počutje živali, ki bo na podlagi znanstvenih spoznanj in izkušenj, ki so na voljo, prispevala k enotnemu pojmovanju dobrega počutja živali, s tem povezanih stroškov in veljavnih temeljnih določb;

| 25. | meni, da mora ta splošna zakonodaja za dobro počutje živali v skladu z zakonodajo o zdravstvenem varstvu živali vsebovati ustrezne smernice za odgovorno rejo živali, enoten sistem nadzora in zbiranja primerljivih podatkov ter zahteve o usposabljanju oseb, ki ravnajo z živalmi, in določbe o specifičnih odgovornostih lastnikov, rejcev oziroma skrbnikov živali; meni, da bi morale vse te zahteve spremljati določbe o virih, zagotovljenih proizvajalcem, da bi zagotovili njihovo pravilno izvajanje; |
| --- | --- |

25.

meni, da mora ta splošna zakonodaja za dobro počutje živali v skladu z zakonodajo o zdravstvenem varstvu živali vsebovati ustrezne smernice za odgovorno rejo živali, enoten sistem nadzora in zbiranja primerljivih podatkov ter zahteve o usposabljanju oseb, ki ravnajo z živalmi, in določbe o specifičnih odgovornostih lastnikov, rejcev oziroma skrbnikov živali; meni, da bi morale vse te zahteve spremljati določbe o virih, zagotovljenih proizvajalcem, da bi zagotovili njihovo pravilno izvajanje;

| 26. | meni, da bi bilo treba v evropski zakonodaji o dobrem počutju živali določiti enotno osnovno raven dobrega počutja živali v Evropski uniji, kar je predpogoj za svobodno in pošteno konkurenco na notranjem trgu za domače proizvode in proizvode, uvožene iz tretjih držav; meni pa, da bi morale imeti regije in države članice možnost, da posameznim proizvajalcem ali skupinam proizvajalcev dovolijo prostovoljno vzpostavitev daljnosežnejših sistemov brez izkrivljanja konkurence in ob ohranjanju konkurenčnosti EU na mednarodnih trgih; |
| --- | --- |

26.

meni, da bi bilo treba v evropski zakonodaji o dobrem počutju živali določiti enotno osnovno raven dobrega počutja živali v Evropski uniji, kar je predpogoj za svobodno in pošteno konkurenco na notranjem trgu za domače proizvode in proizvode, uvožene iz tretjih držav; meni pa, da bi morale imeti regije in države članice možnost, da posameznim proizvajalcem ali skupinam proizvajalcev dovolijo prostovoljno vzpostavitev daljnosežnejših sistemov brez izkrivljanja konkurence in ob ohranjanju konkurenčnosti EU na mednarodnih trgih;

| 27. | meni, da morajo uvoženi proizvodi izpolnjevati enake standarde dobrega počutja živali, kot veljajo za evropske izvajalce; |
| --- | --- |

27.

meni, da morajo uvoženi proizvodi izpolnjevati enake standarde dobrega počutja živali, kot veljajo za evropske izvajalce;

| 28. | poziva, naj se evropskim kmetom povrnejo višji proizvodni stroški, ki so povezani z višjimi standardi dobrega počutja živali; predlaga, naj se financiranje ukrepov za dobro počutje živali vključi v nove programe podpore v okviru skupne kmetijske politike po letu 2013; |
| --- | --- |

28.

poziva, naj se evropskim kmetom povrnejo višji proizvodni stroški, ki so povezani z višjimi standardi dobrega počutja živali; predlaga, naj se financiranje ukrepov za dobro počutje živali vključi v nove programe podpore v okviru skupne kmetijske politike po letu 2013;

| 29. | meni tudi, da mora biti obveščanje državljanov o visoki stopnji dobrega počutja živali v EU in prizadevanjih različnih zadevnih sektorjev bistvena sestavina te politike; |
| --- | --- |

29.

meni tudi, da mora biti obveščanje državljanov o visoki stopnji dobrega počutja živali v EU in prizadevanjih različnih zadevnih sektorjev bistvena sestavina te politike;

| 30. | meni, da je vključitev zahtev glede dobrega počutja živali v mednarodne sporazume nujna, da se našim proizvajalcem omogoči konkurenčnost na globaliziranem trgu in prepreči selitev proizvodnje na območja, kjer so ravni dobrega počutja živali bistveno nižje in zato nepošteno konkurirajo našemu modelu; |
| --- | --- |

30.

meni, da je vključitev zahtev glede dobrega počutja živali v mednarodne sporazume nujna, da se našim proizvajalcem omogoči konkurenčnost na globaliziranem trgu in prepreči selitev proizvodnje na območja, kjer so ravni dobrega počutja živali bistveno nižje in zato nepošteno konkurirajo našemu modelu;

| 31. | pozdravlja razpravo o različnih možnih sistemih označevanja v zvezi z dobrim počutjem živali iz omenjenega poročila Komisije z dne 28. oktobra 2009; vendar opozarja, da je te možnosti treba obravnavati v širšem kontekstu, zlasti ob upoštevanju različnih sistemov označevanja na podlagi okoljskih, prehrambenih in podnebnih meril; poudarja, da mora obveščanje evropskih potrošnikov na tem področju temeljiti na neizpodbitnih in usklajenih znanstvenih dognanjih ter da morajo biti informacije berljive potrošnikom, |
| --- | --- |

31.

pozdravlja razpravo o različnih možnih sistemih označevanja v zvezi z dobrim počutjem živali iz omenjenega poročila Komisije z dne 28. oktobra 2009; vendar opozarja, da je te možnosti treba obravnavati v širšem kontekstu, zlasti ob upoštevanju različnih sistemov označevanja na podlagi okoljskih, prehrambenih in podnebnih meril; poudarja, da mora obveščanje evropskih potrošnikov na tem področju temeljiti na neizpodbitnih in usklajenih znanstvenih dognanjih ter da morajo biti informacije berljive potrošnikom,

| 32. | priporoča, naj bodo informacije na etiketi natančne in jasne ter naj opozarjajo na skladnost z visokimi standardi, ki jih EU zahteva glede dobrega počutja živali; trdi, da bi morala Komisija poskrbeti, da so državljanom na voljo potrebne informacije o evropskem sistemu za dobro počutje živali in se tako zagotovijo objektivne informacije; |
| --- | --- |

32.

priporoča, naj bodo informacije na etiketi natančne in jasne ter naj opozarjajo na skladnost z visokimi standardi, ki jih EU zahteva glede dobrega počutja živali; trdi, da bi morala Komisija poskrbeti, da so državljanom na voljo potrebne informacije o evropskem sistemu za dobro počutje živali in se tako zagotovijo objektivne informacije;

| 33. | priporoča, da se pregleda skladnost politike o dobrem počutju živali z drugimi politikami EU; |
| --- | --- |

33.

priporoča, da se pregleda skladnost politike o dobrem počutju živali z drugimi politikami EU;

| 34. | poziva Komisijo, naj opravi podrobno oceno morebitnih težav s konkurenčnostjo, ki bi jih lahko evropski standardi dobrega počutja živali povzročali našim proizvajalcem, ter naj pregleda sisteme podpor za proizvajalce, povezane z izvajanjem teh predpisov; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisijo, naj opravi podrobno oceno morebitnih težav s konkurenčnostjo, ki bi jih lahko evropski standardi dobrega počutja živali povzročali našim proizvajalcem, ter naj pregleda sisteme podpor za proizvajalce, povezane z izvajanjem teh predpisov;

| 35. | meni, da bi bilo treba pred oblikovanjem vsake nove zakonodaje najprej zagotoviti dobro izvajanje obstoječih splošnih in posebnih predpisov; kot primer navaja prepoved neurejenih kletk brez gnezd za kokoši, predpise o prašičih in predpise o prevozu živali ter o vzreji gosi in rac; poudarja, da bi bilo treba nadaljnje ukrepe za dobro počutje živali uskladiti z drugimi cilji Skupnosti, kot so trajnostni razvoj, zlasti trajnostna živinoreja, varovanje okolja in biotske raznovrstnosti, strategija za boljše izvajanje obstoječe zakonodaje in skladna strategija za pospešitev napredka v smeri raziskav brez poskusov na živalih; |
| --- | --- |

35.

meni, da bi bilo treba pred oblikovanjem vsake nove zakonodaje najprej zagotoviti dobro izvajanje obstoječih splošnih in posebnih predpisov; kot primer navaja prepoved neurejenih kletk brez gnezd za kokoši, predpise o prašičih in predpise o prevozu živali ter o vzreji gosi in rac; poudarja, da bi bilo treba nadaljnje ukrepe za dobro počutje živali uskladiti z drugimi cilji Skupnosti, kot so trajnostni razvoj, zlasti trajnostna živinoreja, varovanje okolja in biotske raznovrstnosti, strategija za boljše izvajanje obstoječe zakonodaje in skladna strategija za pospešitev napredka v smeri raziskav brez poskusov na živalih;

Evropska mreža referenčnih centrov za dobro počutje živali

| 36. | meni, da je treba v okviru obstoječih institucij Skupnosti ali držav članic vzpostaviti evropsko usklajeno mrežo za dobro počutje živali, ki bo delovala na podlagi predlagane splošne zakonodaje o dobrem počutju živali; meni, da bi morala takšna mreža določiti eno institucijo kot usklajevalni organ, ki mora izpolnjevati naloge, določene za „centralni inštitut za usklajevanje“, naveden v omenjenem poročilu Komisije z dne 28. oktobra 2009; meni tudi, da takšen usklajevalni organ ne bi smel podvajati nalog Komisije ali drugih agencij, temveč bi moral postati orodje za podporo Komisiji, državam članicam, akterjem prehranske verige in državljanom v zvezi z usposabljanjem in izobraževanjem, najboljšimi praksami, informiranjem potrošnikov in komuniciranjem z njimi, podajanjem ocen in mnenj o prihodnjih zakonskih in političnih predlogih in njihovem vplivu na dobro počutje živali, ovrednotenjem standardov dobrega počutja živali na podlagi najnovejših razpoložljivih dognanj ter usklajevanjem sistema EU za preskušanje novih metod; |
| --- | --- |

36.

meni, da je treba v okviru obstoječih institucij Skupnosti ali držav članic vzpostaviti evropsko usklajeno mrežo za dobro počutje živali, ki bo delovala na podlagi predlagane splošne zakonodaje o dobrem počutju živali; meni, da bi morala takšna mreža določiti eno institucijo kot usklajevalni organ, ki mora izpolnjevati naloge, določene za „centralni inštitut za usklajevanje“, naveden v omenjenem poročilu Komisije z dne 28. oktobra 2009; meni tudi, da takšen usklajevalni organ ne bi smel podvajati nalog Komisije ali drugih agencij, temveč bi moral postati orodje za podporo Komisiji, državam članicam, akterjem prehranske verige in državljanom v zvezi z usposabljanjem in izobraževanjem, najboljšimi praksami, informiranjem potrošnikov in komuniciranjem z njimi, podajanjem ocen in mnenj o prihodnjih zakonskih in političnih predlogih in njihovem vplivu na dobro počutje živali, ovrednotenjem standardov dobrega počutja živali na podlagi najnovejših razpoložljivih dognanj ter usklajevanjem sistema EU za preskušanje novih metod;

| 37. | meni, da je treba v primerni in resni obliki javnosti posredovati informacije o potrebah živali in ravnanju z njimi na podlagi znanstvenih spoznanj; meni, da bi morala evropska mreža referenčnih centrov skrbeti za izobraževanje in informiranje, saj je posredovanje znanja na podlagi standardiziranih meril kakovosti bistveno za preprečevanje skrajnih stališč; |
| --- | --- |

37.

meni, da je treba v primerni in resni obliki javnosti posredovati informacije o potrebah živali in ravnanju z njimi na podlagi znanstvenih spoznanj; meni, da bi morala evropska mreža referenčnih centrov skrbeti za izobraževanje in informiranje, saj je posredovanje znanja na podlagi standardiziranih meril kakovosti bistveno za preprečevanje skrajnih stališč;

Boljše izvajanje obstoječe zakonodaje

| 38. | poziva Komisijo, naj čim prej oceni stroške, ki jih imajo evropski proizvajalci zaradi ukrepov za dobro počutje živali, ter najpozneje leta 2012 predloži priporočila, smernice in druge potrebne ukrepe za obvladovanje manjše konkurenčnosti evropskih živinorejcev; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisijo, naj čim prej oceni stroške, ki jih imajo evropski proizvajalci zaradi ukrepov za dobro počutje živali, ter najpozneje leta 2012 predloži priporočila, smernice in druge potrebne ukrepe za obvladovanje manjše konkurenčnosti evropskih živinorejcev;

| 39. | poziva države članice, naj sprejmejo ustrezne ukrepe za zagotavljanje izobraževanja o konceptu dobrega počutja živali; |
| --- | --- |

39.

poziva države članice, naj sprejmejo ustrezne ukrepe za zagotavljanje izobraževanja o konceptu dobrega počutja živali;

| 40. | meni, da je treba vzpostaviti ciljno usmerjen nadzorni sistem na osnovi ocene tveganja, ki bo osredotočen na objektivne dejavnike in v katerem bodo morale biti države članice z nadpovprečnim številom kršitev pripravljene na strožji nadzor; |
| --- | --- |

40.

meni, da je treba vzpostaviti ciljno usmerjen nadzorni sistem na osnovi ocene tveganja, ki bo osredotočen na objektivne dejavnike in v katerem bodo morale biti države članice z nadpovprečnim številom kršitev pripravljene na strožji nadzor;

| 41. | poudarja, da neravnovesja v prehrambeni verigi, kot so opisana v sporočilu Komisije z naslovom Bolje delujoča veriga preskrbe s hrano v Evropi, večkrat postavijo primarne proizvajalce v podrejeni položaj; ugotavlja, da imajo primarni proizvajalci zaradi dodatnih stroškov, ki nastajajo v takih razmerah, omejeno možnost naložb; |
| --- | --- |

41.

poudarja, da neravnovesja v prehrambeni verigi, kot so opisana v sporočilu Komisije z naslovom Bolje delujoča veriga preskrbe s hrano v Evropi, večkrat postavijo primarne proizvajalce v podrejeni položaj; ugotavlja, da imajo primarni proizvajalci zaradi dodatnih stroškov, ki nastajajo v takih razmerah, omejeno možnost naložb;

| 42. | poudarja, da je treba v proračunu Evropske unije predvideti zadostna sredstva, ki bodo Komisiji omogočila opravljanje nadzornih nalog, podporo proizvajalcem, kjer je to potrebno, in zadržanje upada konkurenčnosti, s katerim se soočajo proizvajalci zaradi uvedbe novih in spreminjajočih se standardov dobrega počutja živali, pri čemer je treba upoštevati, da živinorejci stroškov teh standardov ne morejo prevaliti na prodajno ceno svojih proizvodov; |
| --- | --- |

42.

poudarja, da je treba v proračunu Evropske unije predvideti zadostna sredstva, ki bodo Komisiji omogočila opravljanje nadzornih nalog, podporo proizvajalcem, kjer je to potrebno, in zadržanje upada konkurenčnosti, s katerim se soočajo proizvajalci zaradi uvedbe novih in spreminjajočih se standardov dobrega počutja živali, pri čemer je treba upoštevati, da živinorejci stroškov teh standardov ne morejo prevaliti na prodajno ceno svojih proizvodov;

| 43. | poudarja, da je treba na ravni Evropske unije še naprej izboljševati in krepiti konkurenčnost kmetijskega sektorja s spodbujanjem veljavnih predpisov o dobrem počutju živali in skladnosti z njimi, pa tudi v skladu z zahtevami za varstvo okolja; |
| --- | --- |

43.

poudarja, da je treba na ravni Evropske unije še naprej izboljševati in krepiti konkurenčnost kmetijskega sektorja s spodbujanjem veljavnih predpisov o dobrem počutju živali in skladnosti z njimi, pa tudi v skladu z zahtevami za varstvo okolja;

| 44. | poziva države članice, naj poskrbijo, da bodo vse kršitve pravil EU o dobrem počutju živali učinkovito in sorazmerno kaznovane ter da bodo pristojni organi v vsakem posameznem primeru poleg kazni zagotovili tudi obširne smernice in svetovanje ter ustrezne korektivne ukrepe; |
| --- | --- |

44.

poziva države članice, naj poskrbijo, da bodo vse kršitve pravil EU o dobrem počutju živali učinkovito in sorazmerno kaznovane ter da bodo pristojni organi v vsakem posameznem primeru poleg kazni zagotovili tudi obširne smernice in svetovanje ter ustrezne korektivne ukrepe;

| 45. | poziva države članice, naj sprejmejo ustrezne ukrepe za preprečevanje prihodnjih kršitev predpisov o dobrem počutju živali; |
| --- | --- |

45.

poziva države članice, naj sprejmejo ustrezne ukrepe za preprečevanje prihodnjih kršitev predpisov o dobrem počutju živali;

| 46. | pozdravlja bistveno zmanjšanje uporabe antibiotikov za živali v državah članicah, odkar je bila v EU prepovedana njihova uporaba za spodbujanje rasti, medtem ko so še vedno dovoljeni v ZDA in nekaterih drugih državah; pričakuje pa, da bodo Komisija in države članice odgovorno obravnavale rastoče težave z odpornostjo na antibiotike pri živalih; poziva Komisijo, naj zbira in analizira podatke o uporabi veterinarskih proizvodov, vključno z antibiotiki, da bi zagotovila učinkovito uporabo takšnih proizvodov; |
| --- | --- |

46.

pozdravlja bistveno zmanjšanje uporabe antibiotikov za živali v državah članicah, odkar je bila v EU prepovedana njihova uporaba za spodbujanje rasti, medtem ko so še vedno dovoljeni v ZDA in nekaterih drugih državah; pričakuje pa, da bodo Komisija in države članice odgovorno obravnavale rastoče težave z odpornostjo na antibiotike pri živalih; poziva Komisijo, naj zbira in analizira podatke o uporabi veterinarskih proizvodov, vključno z antibiotiki, da bi zagotovila učinkovito uporabo takšnih proizvodov;

Kazalniki in nove metode

| 47. | poziva k oceni in nadaljnjemu razvoju projekta „The Animal Welfare Quality Project“, zlasti kar zadeva poenostavitev instrumenta in uporabo v praksi; |
| --- | --- |

47.

poziva k oceni in nadaljnjemu razvoju projekta „The Animal Welfare Quality Project“, zlasti kar zadeva poenostavitev instrumenta in uporabo v praksi;

| 48. | meni, da bo merjenje teh kazalnikov dobrega počutja živali pri uvoženih proizvodih zelo zapleteno; poudarja, da ti mehanizmi, katerih koristnost ali utemeljenost sicer ni sporna, ne smejo povzročiti izkrivljanja konkurence v škodo evropskih proizvajalcev; |
| --- | --- |

48.

meni, da bo merjenje teh kazalnikov dobrega počutja živali pri uvoženih proizvodih zelo zapleteno; poudarja, da ti mehanizmi, katerih koristnost ali utemeljenost sicer ni sporna, ne smejo povzročiti izkrivljanja konkurence v škodo evropskih proizvajalcev;

| 49. | poziva Komisijo, naj na podlagi končnega poročila projekta „Animal Welfare Quality Project“ predlaga preskusno dobo za oceno počutja živali v Evropski uniji z metodami, določenimi v okviru tega projekta; |
| --- | --- |

49.

poziva Komisijo, naj na podlagi končnega poročila projekta „Animal Welfare Quality Project“ predlaga preskusno dobo za oceno počutja živali v Evropski uniji z metodami, določenimi v okviru tega projekta;

| 50. | poziva države članice, naj v zvezi s tem bolje izkoristijo možnosti za podporo uporabnim raziskavam ter naložbam v inovacije in posodobitve v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki so na voljo v okviru sredstev Evropske unije za razvoj podeželja in sedmega okvirnega programa (2007–2013) generalnega direktorata za raziskave; države članice in Komisijo poziva tudi, naj zagotovijo več finančnih naložb v raziskave ter razvoj novih tehnologij in metod na področju dobrega počutja živali; |
| --- | --- |

50.

poziva države članice, naj v zvezi s tem bolje izkoristijo možnosti za podporo uporabnim raziskavam ter naložbam v inovacije in posodobitve v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki so na voljo v okviru sredstev Evropske unije za razvoj podeželja in sedmega okvirnega programa (2007–2013) generalnega direktorata za raziskave; države članice in Komisijo poziva tudi, naj zagotovijo več finančnih naložb v raziskave ter razvoj novih tehnologij in metod na področju dobrega počutja živali;

| 51. | poziva Komisijo in države članice, naj uporabijo vse sile za zagotovitev, da bodo smernice Svetovne organizacije za zdravje živali (OIE) o dobrem počutju živali spodbujale dobre standarde skrbi za živali, ki primerno odražajo znanstvena spoznanja na tem področju; |
| --- | --- |

51.

poziva Komisijo in države članice, naj uporabijo vse sile za zagotovitev, da bodo smernice Svetovne organizacije za zdravje živali (OIE) o dobrem počutju živali spodbujale dobre standarde skrbi za živali, ki primerno odražajo znanstvena spoznanja na tem področju;

*

* *

| 52. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

52.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 308E, 16.12.2006, str. 170.

(2)  UL C 279E, 19.11.2009, str. 89.

(3)  UL L 303, 18.11.2009, str. 1.

(4)  UL L 94, 9.4.1999, str. 24.

---

| 15.3.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 81/33 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 81/33

---

Sreda, 5. maj 2010Kmetijstvo Evropske unije in podnebne spremembe

P7_TA(2010)0131

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2010 o kmetijstvu EU in podnebnih spremembah (2009/2157(INI))

2011/C 81 E/06

Evropski parlament,

ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije „Prilagajanje podnebnim spremembam: izziv za evropsko kmetijstvo in podeželje“(SEC(2009)0417),

ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije „Vloga evropskega kmetijstva pri ublažitvi podnebnih sprememb“(SEC(2009)1093),

ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 14. novembra 2007 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi okvira za varstvo tal in spremembi direktive 2004/35/ES (1),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. marca 2008 o trajnostnem kmetijstvu in bioplinu: potreba po spremembi zakonodaje EU (2),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. februarja 2009 o 2050: prihodnost se začenja danes - priporočila za prihodnjo celovito politiko EU o podnebnih spremembah (3),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. marca 2009 o problematiki slabšanja stanja kmetijskih površin v EU in zlasti v južni Evropi: odziv prek instrumentov kmetijske politike EU (4),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2009 o strategiji EU za konferenco o podnebnih spremembah v Københavnu (COP 15) (5),

ob upoštevanju poročila o mednarodni oceni agronomske znanosti in tehnologije za razvoj (IAASTD), ki sta ga pripravili Organizacija združenih narodov za prehrano in kmetijstvo ter Svetovna banka in ki ga je podpisalo 58 držav;

ob upoštevanju člena 48 svojega poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja in mnenja Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0060/2010),

| A. | ker so podnebne spremembe, ki so posledica dolgotrajnega kopičenja toplogrednih plinov v ozračju, znanstveno potrjeno dejstvo in imajo lahko hude posledice za ekosisteme, |
| --- | --- |

A.

ker so podnebne spremembe, ki so posledica dolgotrajnega kopičenja toplogrednih plinov v ozračju, znanstveno potrjeno dejstvo in imajo lahko hude posledice za ekosisteme,

| B. | ker kmetijstvo spada med gospodarske dejavnosti, ki upravljajo naravne vire v korist človeštva in ga te posledice neposredno zadevajo, |
| --- | --- |

B.

ker kmetijstvo spada med gospodarske dejavnosti, ki upravljajo naravne vire v korist človeštva in ga te posledice neposredno zadevajo,

| C. | ker so podnebne spremembe ena najhujših groženj za okolje, pa tudi za družbeni in gospodarski red, produktivnost kmetijskih kultur pa se zaradi močne občutljivosti na skrajna vremenska nihanja iz leta v leto spreminja, kar posredno vpliva na vse gospodarske sektorje, med katerimi je kmetijstvo najbolj občutljivo, |
| --- | --- |

C.

ker so podnebne spremembe ena najhujših groženj za okolje, pa tudi za družbeni in gospodarski red, produktivnost kmetijskih kultur pa se zaradi močne občutljivosti na skrajna vremenska nihanja iz leta v leto spreminja, kar posredno vpliva na vse gospodarske sektorje, med katerimi je kmetijstvo najbolj občutljivo,

| D. | ker kmetijstvo prispeva k podnebnim odklonom, saj je eden glavnih virov dveh pomembnih toplogrednih plinov (dušikovega oksida in metana), ki se sproščata pri različnih bioloških procesih kmetijske pridelave, obenem pa je izpostavljeno usodnim posledicam teh odklonov, |
| --- | --- |

D.

ker kmetijstvo prispeva k podnebnim odklonom, saj je eden glavnih virov dveh pomembnih toplogrednih plinov (dušikovega oksida in metana), ki se sproščata pri različnih bioloških procesih kmetijske pridelave, obenem pa je izpostavljeno usodnim posledicam teh odklonov,

| E. | ker so se emisije toplogrednih plinov iz kmetijstva (vključno z živinorejo) v obdobju 1990–2007 v EU-27 zmanjšale za 20 % in ker je v Uniji delež kmetijstva pri emisijah toplogrednih plinov padel z 11 % v letu 1990 na 9,3 % v letu 2007, zlasti zaradi povečane učinkovitosti EU kmetijstva, stalnih inovacij in uporabe novih tehnik, učinkovitejše uporabe gnojil in zadnjih reform SKP, |
| --- | --- |

E.

ker so se emisije toplogrednih plinov iz kmetijstva (vključno z živinorejo) v obdobju 1990–2007 v EU-27 zmanjšale za 20 % in ker je v Uniji delež kmetijstva pri emisijah toplogrednih plinov padel z 11 % v letu 1990 na 9,3 % v letu 2007, zlasti zaradi povečane učinkovitosti EU kmetijstva, stalnih inovacij in uporabe novih tehnik, učinkovitejše uporabe gnojil in zadnjih reform SKP,

| F. | ker sta kmetijstvo in gozdarstvo glavna gospodarska sektorja, ki lahko zajemata CO2, ki nastaja zaradi človekovih dejavnosti, ter ga shranjujeta in skladiščita v zemlji zahvaljujoč se njuni sposobnosti zbiranja ter ga prek fotosinteze fiksirata v rastlinah; ker imata ta dva sektorja velike možnosti za pozitivno sodelovanje pri prizadevanjih za zmanjšanje segrevanja, |
| --- | --- |

F.

ker sta kmetijstvo in gozdarstvo glavna gospodarska sektorja, ki lahko zajemata CO2, ki nastaja zaradi človekovih dejavnosti, ter ga shranjujeta in skladiščita v zemlji zahvaljujoč se njuni sposobnosti zbiranja ter ga prek fotosinteze fiksirata v rastlinah; ker imata ta dva sektorja velike možnosti za pozitivno sodelovanje pri prizadevanjih za zmanjšanje segrevanja,

| G. | ker ima podnebno segrevanje že negativne posledice za kmetijstvo v EU (zmanjšanje vodnih virov, slanost in pogostejše suše, dezertifikacija, močno povečanje padavin pozimi in poplave na severu, ogroženost nižje ležečih obalnih območij zaradi naraščanja morske gladine in nevarnost zasoljevanja, nevihte in drugi skrajni vremenski pojavi, erozije in plazovi ter razmnoževanje uničevalnega mrčesa ter bolezni živali in rastlin itd.), pričakovano povečanje teh pojavov pa bo imelo hude gospodarske, socialne in okoljske posledice za kmetijski, gozdarski in turistični sektor, |
| --- | --- |

G.

ker ima podnebno segrevanje že negativne posledice za kmetijstvo v EU (zmanjšanje vodnih virov, slanost in pogostejše suše, dezertifikacija, močno povečanje padavin pozimi in poplave na severu, ogroženost nižje ležečih obalnih območij zaradi naraščanja morske gladine in nevarnost zasoljevanja, nevihte in drugi skrajni vremenski pojavi, erozije in plazovi ter razmnoževanje uničevalnega mrčesa ter bolezni živali in rastlin itd.), pričakovano povečanje teh pojavov pa bo imelo hude gospodarske, socialne in okoljske posledice za kmetijski, gozdarski in turistični sektor,

| H. | ker ima kmetijski sektor sposobnost prilagajanja na podnebne spremembe ter sposobnost, da ublaži njihove posledice, saj se opira na znanje kmetov, na močno skupno kmetijsko politiko ter na razvoj raziskav in inovacij, a so za to potrebni veliki napori, saj so naravni procesi težko obvladljivi, |
| --- | --- |

H.

ker ima kmetijski sektor sposobnost prilagajanja na podnebne spremembe ter sposobnost, da ublaži njihove posledice, saj se opira na znanje kmetov, na močno skupno kmetijsko politiko ter na razvoj raziskav in inovacij, a so za to potrebni veliki napori, saj so naravni procesi težko obvladljivi,

| I. | ker je v evropskem kmetijstvu mnogo delovnih mest, ki jih je treba zaščititi in razvijati, |
| --- | --- |

I.

ker je v evropskem kmetijstvu mnogo delovnih mest, ki jih je treba zaščititi in razvijati,

| J. | ker kmetijstvo ostaja ključno za ohranjanje človekove dejavnosti na evropskem podeželju, zlasti zaradi široke palete storitev, ki jih kmetje lahko opravljajo za preostalo družbo, |
| --- | --- |

J.

ker kmetijstvo ostaja ključno za ohranjanje človekove dejavnosti na evropskem podeželju, zlasti zaradi široke palete storitev, ki jih kmetje lahko opravljajo za preostalo družbo,

| K. | ker cilji Unije s področja razvoja energije iz obnovljivih virov neposredno zadevajo kmetijstvo in ker lahko ta razvoj v znatni meri prispeva k zmanjšanju toplogrednih plinov, |
| --- | --- |

K.

ker cilji Unije s področja razvoja energije iz obnovljivih virov neposredno zadevajo kmetijstvo in ker lahko ta razvoj v znatni meri prispeva k zmanjšanju toplogrednih plinov,

| L. | ker je prehranjevanje prebivalstva Unije eden glavnih namenov kmetijstva EU, |
| --- | --- |

L.

ker je prehranjevanje prebivalstva Unije eden glavnih namenov kmetijstva EU,

| M. | ker mora imeti Unija vodilno vlogo v boju proti svetovnemu segrevanju, |
| --- | --- |

M.

ker mora imeti Unija vodilno vlogo v boju proti svetovnemu segrevanju,

Prispevek kmetijstva Unije k prizadevanjem za zmanjšanje segrevanja

| 1. | meni, da evropsko kmetijstvo in gozdarstvo lahko prispevata k dosegu ciljev Unije za blažitev podnebnih sprememb z nudenjem rešitev in pomoči za zmanjšanje svojih emisij toplogrednih plinov, spodbujanjem skladiščenja CO2 v zemlji, razvijanjem proizvodnje trajnostne energije iz obnovljivih virov ter najvišjim možnim povečanjem fotosinteze; poudarja, da je treba spodbujati razvoj kmetijstva, ki zato, da poveča svojo trajnost, proizvaja tržno in netržno blago, kar se da učinkovito izrablja možnosti in naravne vire vseh ekosistemov ter združuje gospodarske, okoljske in socialne potrebe in zahteve po dobrem počutju živali; |
| --- | --- |

1.

meni, da evropsko kmetijstvo in gozdarstvo lahko prispevata k dosegu ciljev Unije za blažitev podnebnih sprememb z nudenjem rešitev in pomoči za zmanjšanje svojih emisij toplogrednih plinov, spodbujanjem skladiščenja CO2 v zemlji, razvijanjem proizvodnje trajnostne energije iz obnovljivih virov ter najvišjim možnim povečanjem fotosinteze; poudarja, da je treba spodbujati razvoj kmetijstva, ki zato, da poveča svojo trajnost, proizvaja tržno in netržno blago, kar se da učinkovito izrablja možnosti in naravne vire vseh ekosistemov ter združuje gospodarske, okoljske in socialne potrebe in zahteve po dobrem počutju živali;

| 2. | poudarja, da je ob morebitnem aktivnejšem sodelovanju kmetijstva v svetovnem procesu omejevanja podnebnih sprememb treba poskrbeti, da ne bo trpela konkurenčnost kmetijske in živilske industrije EU na svetovnem trgu; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da je ob morebitnem aktivnejšem sodelovanju kmetijstva v svetovnem procesu omejevanja podnebnih sprememb treba poskrbeti, da ne bo trpela konkurenčnost kmetijske in živilske industrije EU na svetovnem trgu;

| 3. | meni, da so ekološko kmetovanje, ekstenzivna paša in integrirana pridelava nadomestni načini bolj ekološke kmetijske proizvodnje; vendar poudarja, da je treba najti rešitev in tradicionalnemu kmetijstvu, ki zavzema največji del evropskih obdelovalnih površin, omogočiti, da bistveno prispeva k trajnostnemu ravnanju z okoljem; |
| --- | --- |

3.

meni, da so ekološko kmetovanje, ekstenzivna paša in integrirana pridelava nadomestni načini bolj ekološke kmetijske proizvodnje; vendar poudarja, da je treba najti rešitev in tradicionalnemu kmetijstvu, ki zavzema največji del evropskih obdelovalnih površin, omogočiti, da bistveno prispeva k trajnostnemu ravnanju z okoljem;

| 4. | meni, da morajo inovacije imeti pomembnejšo vlogo pri zmanjševanju vpliva kmetijstva na podnebne spremembe in okolje; |
| --- | --- |

4.

meni, da morajo inovacije imeti pomembnejšo vlogo pri zmanjševanju vpliva kmetijstva na podnebne spremembe in okolje;

| 5. | zlasti zahteva, da prihodnja skupna kmetijska politika prek informativnih dejavnosti in z izobraževanjem ter s spodbujevalnimi ukrepi podpira oblike izboljšanja učinkovitosti in zmožnosti zmanjšanja izpustov toplogrednih plinov v kmetijstvu in vezave ogljika, kot so:






  — | preproste in prilagojene obdelovalne tehnike, ki zagotavljajo pokritost tal z rastlinjem (kot na primer omejeno oranje ali neoranje, ohranjanje ostankov pridelka na polju) ter omogočajo pridelovanje vmesnih kultur in kolobarjenje, kar omogoča najvišjo stopnjo fotosinteze ter bogatenje tal z organskimi snovmi, kot je že bilo dokazano s projektom SoCo (Soil conservation projekt-Projekt za ohranjanje tal), ki je nastal na pobudo Evropskega parlamenta; |
| --- | --- | --- |

5.

zlasti zahteva, da prihodnja skupna kmetijska politika prek informativnih dejavnosti in z izobraževanjem ter s spodbujevalnimi ukrepi podpira oblike izboljšanja učinkovitosti in zmožnosti zmanjšanja izpustov toplogrednih plinov v kmetijstvu in vezave ogljika, kot so:

—

preproste in prilagojene obdelovalne tehnike, ki zagotavljajo pokritost tal z rastlinjem (kot na primer omejeno oranje ali neoranje, ohranjanje ostankov pridelka na polju) ter omogočajo pridelovanje vmesnih kultur in kolobarjenje, kar omogoča najvišjo stopnjo fotosinteze ter bogatenje tal z organskimi snovmi, kot je že bilo dokazano s projektom SoCo (Soil conservation projekt-Projekt za ohranjanje tal), ki je nastal na pobudo Evropskega parlamenta;

| — | ohranjanje in razvoj pogozdovanja, ponovnega pogozdovanja, razvoj kmetijskega gozdarstva, živih meja, pogozdenih območij na parcelah, sistemov stalne ali začasne travne paše; |
| --- | --- |

—

ohranjanje in razvoj pogozdovanja, ponovnega pogozdovanja, razvoj kmetijskega gozdarstva, živih meja, pogozdenih območij na parcelah, sistemov stalne ali začasne travne paše;

| — | uvedba novih načinov obdelovanja, ki omogočajo skladiščenje ogljika, vezanega v gozdovih, za daljše obdobje; |
| --- | --- |

—

uvedba novih načinov obdelovanja, ki omogočajo skladiščenje ogljika, vezanega v gozdovih, za daljše obdobje;

| — | boljše gospodarjenje s tlemi in minerali, ustrezno varstvo tal, bogatih z ogljikom, kot so šotišča in mokrišča (prilagojene kulture, na primer trs, rajši kot izsuševanje); |
| --- | --- |

—

boljše gospodarjenje s tlemi in minerali, ustrezno varstvo tal, bogatih z ogljikom, kot so šotišča in mokrišča (prilagojene kulture, na primer trs, rajši kot izsuševanje);

| — | modernizacija kmetij (izolacija poslopij, energetsko varčne naprave, uporaba energije iz obnovljivih virov) in bolj donosne proizvodne verige, |
| --- | --- |

—

modernizacija kmetij (izolacija poslopij, energetsko varčne naprave, uporaba energije iz obnovljivih virov) in bolj donosne proizvodne verige,

| — | sodobne tehnologije gnojenja in ravnanja z gnojnico, skladiščenje krme in krmljenje, s katerimi je mogoče bistveno zmanjšati izpuste metana; |
| --- | --- |

—

sodobne tehnologije gnojenja in ravnanja z gnojnico, skladiščenje krme in krmljenje, s katerimi je mogoče bistveno zmanjšati izpuste metana;

| — | energetska predelava biomase, ki nastaja pri proizvodnji živil, kar ne omogoča le izkoristka stranskih proizvodov in odpadkov, ampak prispeva tudi k zmanjšanju izpustov CO2; |
| --- | --- |

—

energetska predelava biomase, ki nastaja pri proizvodnji živil, kar ne omogoča le izkoristka stranskih proizvodov in odpadkov, ampak prispeva tudi k zmanjšanju izpustov CO2;

| — | sajenje dreves in travnatih kultur za proizvajanje energije na poplavnih območjih, mokriščih, peščenih tleh in površinah, ki so manj primerne za kmetijstvo, da se poveča absorpcija CO2 in vezava ogljika; |
| --- | --- |

—

sajenje dreves in travnatih kultur za proizvajanje energije na poplavnih območjih, mokriščih, peščenih tleh in površinah, ki so manj primerne za kmetijstvo, da se poveča absorpcija CO2 in vezava ogljika;

| 6. | poudarja, da ima kmetijska praksa, bolj prijazna do naravnega okolja, tudi pozitiven učinek na bogatenje biotske raznovrstnosti in kakovosti tal, na zadrževanje vode ter boj proti eroziji in onesnaževanju, ublažitev učinkov kmetijskih dejavnosti na podnebne spremembe pa je v javnem interesu, h kateremu kmetijstvo prispeva, |
| --- | --- |

6.

poudarja, da ima kmetijska praksa, bolj prijazna do naravnega okolja, tudi pozitiven učinek na bogatenje biotske raznovrstnosti in kakovosti tal, na zadrževanje vode ter boj proti eroziji in onesnaževanju, ublažitev učinkov kmetijskih dejavnosti na podnebne spremembe pa je v javnem interesu, h kateremu kmetijstvo prispeva,

| 7. | priporoča vzpostavitev skupne evropske gozdarske politike za spodbujanje trajnostnega upravljanja gozdov in gozdarske proizvodnje ter boljši izkoristek gozdarskega doprinosa in njegov gospodarski razvoj, saj ta sektor najbolj prispeva k zajemanju ogljika, ta politika bi morala v najvišji možni meri upoštevati različne regionalne pogoje za gozdarstvo, saj se možnosti in ogroženost gozdnega okolja v južni in severni Evropi razlikujejo; |
| --- | --- |

7.

priporoča vzpostavitev skupne evropske gozdarske politike za spodbujanje trajnostnega upravljanja gozdov in gozdarske proizvodnje ter boljši izkoristek gozdarskega doprinosa in njegov gospodarski razvoj, saj ta sektor najbolj prispeva k zajemanju ogljika, ta politika bi morala v najvišji možni meri upoštevati različne regionalne pogoje za gozdarstvo, saj se možnosti in ogroženost gozdnega okolja v južni in severni Evropi razlikujejo;

| 8. | poudarja, da tudi gozdovi veliko prispevajo k učinkovitemu gospodarjenju z vodami; zato je treba države članice spodbujati h gospodarjenju z gozdovi, ki bo zmanjšalo razliko med vodnim režimom v sušnih in poplavnih obdobjih, s čimer se bodo zmanjšali negativni vplivi suš in poplav na kmetijstvo, proizvodnjo energije in prebivalstvo; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da tudi gozdovi veliko prispevajo k učinkovitemu gospodarjenju z vodami; zato je treba države članice spodbujati h gospodarjenju z gozdovi, ki bo zmanjšalo razliko med vodnim režimom v sušnih in poplavnih obdobjih, s čimer se bodo zmanjšali negativni vplivi suš in poplav na kmetijstvo, proizvodnjo energije in prebivalstvo;

| 9. | priporoča, da se okrepi politika gorskih območij, saj imata pastirstvo in živinoreja pomembno vlogo pri ublažitvi podnebnih sprememb in podpori prilagajanju in zmanjševanju občutljivosti, zlasti prek pravilnega upravljanja pašnikov. |
| --- | --- |

9.

priporoča, da se okrepi politika gorskih območij, saj imata pastirstvo in živinoreja pomembno vlogo pri ublažitvi podnebnih sprememb in podpori prilagajanju in zmanjševanju občutljivosti, zlasti prek pravilnega upravljanja pašnikov.

| 10. | predlaga izdelavo strategije za preprečevanje in ublažitev negativnih posledic za kmetijstvo v Evropski uniji, ki bi obsegala:






  — | akcijski načrt za najbolj prizadeta območja: uporaba rastlinskih vrst, odpornih na nove podnebne pogoje, prilagoditev časovnega razporeda kmetijskih dejavnosti novim pogojem, pogozdovanje, postavitev toplih gred, upravljanje vodnih virov v kmetijstvu, sanacija onesnaženih tal; |
| --- | --- | --- |

10.

predlaga izdelavo strategije za preprečevanje in ublažitev negativnih posledic za kmetijstvo v Evropski uniji, ki bi obsegala:

—

akcijski načrt za najbolj prizadeta območja: uporaba rastlinskih vrst, odpornih na nove podnebne pogoje, prilagoditev časovnega razporeda kmetijskih dejavnosti novim pogojem, pogozdovanje, postavitev toplih gred, upravljanje vodnih virov v kmetijstvu, sanacija onesnaženih tal;

| — | dolgoročni načrt za odpravo razlogov za podnebne spremembe s spodbujanjem svetovnega gospodarstva, ki bi temeljilo na manjših emisijah CO2 ter na spodbujanju zanesljive oskrbe z energijo; |
| --- | --- |

—

dolgoročni načrt za odpravo razlogov za podnebne spremembe s spodbujanjem svetovnega gospodarstva, ki bi temeljilo na manjših emisijah CO2 ter na spodbujanju zanesljive oskrbe z energijo;

| 11. | poudarja, da se z učinkovitejšo uporabo dušikovih gnojil (precizno kmetijstvo) lahko zmanjšajo emisije dušikovega oksida, poleg tega poudarja, da gnojenje z ostanki od proizvodnje bioplina ponuja možnost organskega preciznega gnojenja in s tem zmanjšanja izpustov; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da se z učinkovitejšo uporabo dušikovih gnojil (precizno kmetijstvo) lahko zmanjšajo emisije dušikovega oksida, poleg tega poudarja, da gnojenje z ostanki od proizvodnje bioplina ponuja možnost organskega preciznega gnojenja in s tem zmanjšanja izpustov;

| 12. | zahteva povečanje raziskav o krmi za živino ter genetskem izboru živine, da bi se zmanjšale emisije metana pod pogojem, da se ti blažilni ukrepi ne sprejmejo, če ogrožajo zdravje in dobro počutje živali; obenem poziva k sprejemu prehranskega programa za zmanjšanje odvisnosti Unije od rastlinskih beljakovin, uvoženih za živalsko prehrano, ter programa, ki bo potrošnike seznanjal s posledicami njihovih nakupovalnih in prehranjevalnih navad za podnebje; |
| --- | --- |

12.

zahteva povečanje raziskav o krmi za živino ter genetskem izboru živine, da bi se zmanjšale emisije metana pod pogojem, da se ti blažilni ukrepi ne sprejmejo, če ogrožajo zdravje in dobro počutje živali; obenem poziva k sprejemu prehranskega programa za zmanjšanje odvisnosti Unije od rastlinskih beljakovin, uvoženih za živalsko prehrano, ter programa, ki bo potrošnike seznanjal s posledicami njihovih nakupovalnih in prehranjevalnih navad za podnebje;

| 13. | odločno zahteva, da se sprejmejo ukrepi za pospešeno in poglobljeno raziskovanje za izbor rastlin za boljše prilagajanje kultur in rastlin novim podnebnim razmeram, da bodo kos izzivom, ki jih prinašajo te spremembe, zlasti ko gre za potrebe po ustrezni količini in kakovosti surovin za zanesljivo preskrbo s hrano; meni, da bi bilo treba zlasti raziskovati rastlinske vrste, odporne na pomanjkanje vode in zelo visoke temperature, ter ustrezne pridelovalne tehnike; meni, da bi te vrste in tehnike lahko bile ustrezna zamenjava za zelo drage in neučinkovite namakalne sisteme na nekaterih območjih, hkrati pa je njihova prednost ta, da so sprejemljive za lokalne skupnosti; |
| --- | --- |

13.

odločno zahteva, da se sprejmejo ukrepi za pospešeno in poglobljeno raziskovanje za izbor rastlin za boljše prilagajanje kultur in rastlin novim podnebnim razmeram, da bodo kos izzivom, ki jih prinašajo te spremembe, zlasti ko gre za potrebe po ustrezni količini in kakovosti surovin za zanesljivo preskrbo s hrano; meni, da bi bilo treba zlasti raziskovati rastlinske vrste, odporne na pomanjkanje vode in zelo visoke temperature, ter ustrezne pridelovalne tehnike; meni, da bi te vrste in tehnike lahko bile ustrezna zamenjava za zelo drage in neučinkovite namakalne sisteme na nekaterih območjih, hkrati pa je njihova prednost ta, da so sprejemljive za lokalne skupnosti;

| 14. | poudarja, da so optimizirano skladiščenje in nanašanje organskih gnojil kot tudi njihova obdelava v anaerobnih digestorjih trenutno med najbolj obetavnimi tehnikami za zmanjšanje izpustov metana (in hkrati predstavljajo obnovljivi vir energije) in odvisnosti od umetnih dušikovih gnojil, zlasti na izrazito živinorejskih območjih, meni, da bioplin prispeva k samozadostnosti kmetijstva pri oskrbi z energijo; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da so optimizirano skladiščenje in nanašanje organskih gnojil kot tudi njihova obdelava v anaerobnih digestorjih trenutno med najbolj obetavnimi tehnikami za zmanjšanje izpustov metana (in hkrati predstavljajo obnovljivi vir energije) in odvisnosti od umetnih dušikovih gnojil, zlasti na izrazito živinorejskih območjih, meni, da bioplin prispeva k samozadostnosti kmetijstva pri oskrbi z energijo;

| 15. | pri tem opozarja, da je za proizvodnjo bioplina namesto umetnega gnojila treba uporabiti pregnito blato iz fermentatorjev gnojila, ne da bi se ga uvrstilo v kategorijo hlevskega gnoja, s čimer je mogoče še bolj omejiti uporabo umetnih gnojil; |
| --- | --- |

15.

pri tem opozarja, da je za proizvodnjo bioplina namesto umetnega gnojila treba uporabiti pregnito blato iz fermentatorjev gnojila, ne da bi se ga uvrstilo v kategorijo hlevskega gnoja, s čimer je mogoče še bolj omejiti uporabo umetnih gnojil;

| 16. | zahteva pospešeno poenostavljanje upravnih postopkov ter prizadevanja na področju raziskav in razvoja, da bi se izkoristila in predelala biomasa s kmetij (kmetijski ali gozdarski odpadki), bioplin, nastal v živinoreji, in druga trajnostna agrogoriva, pod pogojem, da ne ogrožajo zanesljive preskrbe s hrano; |
| --- | --- |

16.

zahteva pospešeno poenostavljanje upravnih postopkov ter prizadevanja na področju raziskav in razvoja, da bi se izkoristila in predelala biomasa s kmetij (kmetijski ali gozdarski odpadki), bioplin, nastal v živinoreji, in druga trajnostna agrogoriva, pod pogojem, da ne ogrožajo zanesljive preskrbe s hrano;

| 17. | poudarja, da je pri uporabi biomase treba upoštevati načelo trajnosti; meni, da je skladno s tem treba spodbujati uporabo biomase čim bliže kraju proizvodnje kmetijskih surovin, kar bo omejilo izgubo energije zaradi prevoza; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da je pri uporabi biomase treba upoštevati načelo trajnosti; meni, da je skladno s tem treba spodbujati uporabo biomase čim bliže kraju proizvodnje kmetijskih surovin, kar bo omejilo izgubo energije zaradi prevoza;

| 18. | poudarja, da lahko uporaba biomase za ogrevanje znatno zmanjša škodljiv vpliv podnebnih sprememb, zato poziva Komisijo in države članice, naj finančna sredstva za razvoj podeželja namenijo javnim ustanovam na podeželju za prehod na ogrevalne sisteme, ki temeljijo na bioenergiji; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da lahko uporaba biomase za ogrevanje znatno zmanjša škodljiv vpliv podnebnih sprememb, zato poziva Komisijo in države članice, naj finančna sredstva za razvoj podeželja namenijo javnim ustanovam na podeželju za prehod na ogrevalne sisteme, ki temeljijo na bioenergiji;

| 19. | poudarja, da bi bilo mogoče z intenzivnejšo uporabo informacijske in komunikacijske tehnologije izboljšati nadzor na številnih stopnjah proizvodnje in izboljšati njeno upravljanje, da bi povečali proizvodnjo glede na uporabo proizvodnih sredstev ter hkrati zmanjšali emisije toplogrednih plinov in porabo energije; prav tako poudarja, da so intenzivnejša uporaba informacijske in komunikacijske tehnologije, vključevanje politik za spodbujanje usposabljanja kmetov na področju novih tehnologij ter podpora za inovacije in podjetnost zlasti mladih kmetovalcev glavne teme, ki vodijo k okoljsko bolj trajnostnemu in konkurenčnejšemu kmetijstvu; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da bi bilo mogoče z intenzivnejšo uporabo informacijske in komunikacijske tehnologije izboljšati nadzor na številnih stopnjah proizvodnje in izboljšati njeno upravljanje, da bi povečali proizvodnjo glede na uporabo proizvodnih sredstev ter hkrati zmanjšali emisije toplogrednih plinov in porabo energije; prav tako poudarja, da so intenzivnejša uporaba informacijske in komunikacijske tehnologije, vključevanje politik za spodbujanje usposabljanja kmetov na področju novih tehnologij ter podpora za inovacije in podjetnost zlasti mladih kmetovalcev glavne teme, ki vodijo k okoljsko bolj trajnostnemu in konkurenčnejšemu kmetijstvu;

| 20. | poudarja, da je Unija največji uvoznik kmetijskih proizvodov, kar povzroča večji ogljični strošek kot pri evropski proizvodnji, saj so okoljski standardi v državah zunaj EU pogosto nižji, izpusti pa nastajajo tudi pri prevozu na dolge razdalje in ob krčenju gozdov; meni, da je prek usmerjene komunikacijske strategije treba seznaniti potrošnike o zdravju koristnem načinu prehranjevanja z visokokakovostnimi regionalnimi in sezonskimi proizvodi, ki jih pridela trajnostno in učinkovito kmetijstvo, njihov ogljični odtis pa se lahko razlikuje od oglijčnega odtisa uvoženih proizvodov; meni, da je treba ustrezno nagraditi prizadevanja evropskih kmetov za zmanjšanje izpustov ter spodbujati lokalne kmetije k raznoliki proizvodnji (zlasti z razvijanjem proizvodnje rastlinskih beljakovin v EU); |
| --- | --- |

20.

poudarja, da je Unija največji uvoznik kmetijskih proizvodov, kar povzroča večji ogljični strošek kot pri evropski proizvodnji, saj so okoljski standardi v državah zunaj EU pogosto nižji, izpusti pa nastajajo tudi pri prevozu na dolge razdalje in ob krčenju gozdov; meni, da je prek usmerjene komunikacijske strategije treba seznaniti potrošnike o zdravju koristnem načinu prehranjevanja z visokokakovostnimi regionalnimi in sezonskimi proizvodi, ki jih pridela trajnostno in učinkovito kmetijstvo, njihov ogljični odtis pa se lahko razlikuje od oglijčnega odtisa uvoženih proizvodov; meni, da je treba ustrezno nagraditi prizadevanja evropskih kmetov za zmanjšanje izpustov ter spodbujati lokalne kmetije k raznoliki proizvodnji (zlasti z razvijanjem proizvodnje rastlinskih beljakovin v EU);

| 21. | pri tem priporoča prostovoljno označevanje porekla EU na izdelkih, ki v celoti izvirajo iz Evropske unije; |
| --- | --- |

21.

pri tem priporoča prostovoljno označevanje porekla EU na izdelkih, ki v celoti izvirajo iz Evropske unije;

| 22. | poziva k uvedbi učinkovitih instrumentov za nadzor uvoza iz tretjih držav in se zavzema za to, da morajo proizvodi, uvoženi iz tretjih držav, izpolnjevati popolnoma enake zahteve v zvezi z bojem proti podnebnim spremembam, kot jih morajo izpolnjevati proizvodi evropskih proizvajalcev, zato da proizvodi Skupnosti ne bi izgubili konkurenčnosti; |
| --- | --- |

22.

poziva k uvedbi učinkovitih instrumentov za nadzor uvoza iz tretjih držav in se zavzema za to, da morajo proizvodi, uvoženi iz tretjih držav, izpolnjevati popolnoma enake zahteve v zvezi z bojem proti podnebnim spremembam, kot jih morajo izpolnjevati proizvodi evropskih proizvajalcev, zato da proizvodi Skupnosti ne bi izgubili konkurenčnosti;

| 23. | poudarja, da mora Unija ponovno investirati v politiko za razvoj kmetijstva in gozdarstva ter tako sodelovati pri širjenju nove prakse in spodbujanju razvoja drugih vrst trajnostnega kmetijstva v svetu; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da mora Unija ponovno investirati v politiko za razvoj kmetijstva in gozdarstva ter tako sodelovati pri širjenju nove prakse in spodbujanju razvoja drugih vrst trajnostnega kmetijstva v svetu;

Ukrepi za prilagajanje evropskega kmetijstva posledicam segrevanja

| 24. | poudarja, da se evropsko kmetijstvo prilagaja in da se mora še naprej prilagajati posledicam sedanjih podnebnih sprememb ter se pripraviti na učinek, ki ga bodo te spremembe imele na številne regije v Uniji; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da se evropsko kmetijstvo prilagaja in da se mora še naprej prilagajati posledicam sedanjih podnebnih sprememb ter se pripraviti na učinek, ki ga bodo te spremembe imele na številne regije v Uniji;

| 25. | ocenjuje, da bo Unija v teh razmerah morala razviti usklajeno strategijo prilagajanja kmetijstva dvema različnima vrstama pričakovanih podnebnih sprememb:






  — | na eni strani povprečnemu segrevanju podnebja, |
| --- | --- | --- |

25.

ocenjuje, da bo Unija v teh razmerah morala razviti usklajeno strategijo prilagajanja kmetijstva dvema različnima vrstama pričakovanih podnebnih sprememb:

—

na eni strani povprečnemu segrevanju podnebja,

| — | na drugi strani veliki spremenljivosti podnebnih pogojev, katerih posledica bo povečanje skrajnih vremenskih pojavov; |
| --- | --- |

—

na drugi strani veliki spremenljivosti podnebnih pogojev, katerih posledica bo povečanje skrajnih vremenskih pojavov;

| 26. | meni, da se mora SKP osredotočiti na upravljanje virov na bolj učinkovit in trajnosten način, kar je treba upoštevati v njeni prihodnji reformi, ki naj na primer vključuje:






  — | optimalno upravljanje vodnih virov (učinkovitejši namakalni sistemi, uporaba reciklirane vode, varčna uporaba vode na poljih, zadrževanje vode na gričevnatih območjih itd.), ozaveščanje uporabnikov; |
| --- | --- | --- |

26.

meni, da se mora SKP osredotočiti na upravljanje virov na bolj učinkovit in trajnosten način, kar je treba upoštevati v njeni prihodnji reformi, ki naj na primer vključuje:

—

optimalno upravljanje vodnih virov (učinkovitejši namakalni sistemi, uporaba reciklirane vode, varčna uporaba vode na poljih, zadrževanje vode na gričevnatih območjih itd.), ozaveščanje uporabnikov;

| — | izbira sort, izbranih zlasti zaradi njihove odpornosti na skrajne pojave, ter kolobarjenje s kulturami glede na njihovo odpornost proti suši, boleznim itd.; |
| --- | --- |

—

izbira sort, izbranih zlasti zaradi njihove odpornosti na skrajne pojave, ter kolobarjenje s kulturami glede na njihovo odpornost proti suši, boleznim itd.;

| — | zaščita tal (ob ohranjanju njihovih organskih snovi) pred vodno in vetrno erozijo; |
| --- | --- |

—

zaščita tal (ob ohranjanju njihovih organskih snovi) pred vodno in vetrno erozijo;

| — | sajenje drevoredov, živih mej ali pogozdovanje območij ob robu parcel, da se tako zadrži voda in omeji njeno odtekanje ter se hkrati ublaži veter in zaščitijo spremljevalci kultur, kot so opraševalne žuželke; |
| --- | --- |

—

sajenje drevoredov, živih mej ali pogozdovanje območij ob robu parcel, da se tako zadrži voda in omeji njeno odtekanje ter se hkrati ublaži veter in zaščitijo spremljevalci kultur, kot so opraševalne žuželke;

| — | ohranjanje pašnikov in spodbujanje pašne živinoreje; |
| --- | --- |

—

ohranjanje pašnikov in spodbujanje pašne živinoreje;

| — | ukrepi za spremljanje in nadzor bolezni; v zvezi s tem je nujno oblikovati nacionalne in evropske določbe za spremljanje prvih in vseh naslednjih izbruhov bolezni; |
| --- | --- |

—

ukrepi za spremljanje in nadzor bolezni; v zvezi s tem je nujno oblikovati nacionalne in evropske določbe za spremljanje prvih in vseh naslednjih izbruhov bolezni;

| — | ukrepi za spremljanje in nadzor žuželk; v zvezi s tem je treba razviti spremljanje možnega vdora in ukrepe za varovanje zdravja rastlin (okrepljen nadzor na mejah in občutljivih krajih, kot so drevesnice in letališča, ukrepi biološke varnosti); |
| --- | --- |

—

ukrepi za spremljanje in nadzor žuželk; v zvezi s tem je treba razviti spremljanje možnega vdora in ukrepe za varovanje zdravja rastlin (okrepljen nadzor na mejah in občutljivih krajih, kot so drevesnice in letališča, ukrepi biološke varnosti);

| — | sanacija uničenih površin; |
| --- | --- |

—

sanacija uničenih površin;

| — | ohranjanje gozdov, ki so prilagojeni podnebnim spremembam, in njihovo upravljanje za omejevanje nevarnosti požarov; |
| --- | --- |

—

ohranjanje gozdov, ki so prilagojeni podnebnim spremembam, in njihovo upravljanje za omejevanje nevarnosti požarov;

| 27. | poudarja, da bo morda treba ponovno ne le uvesti upravljanje voda na nekdanjih poplavnih območjih, ki so bila manj primerna za obdelavo in zato izsušena, ampak tudi ponovno preučiti regulacijo vodnih tokov, oživiti primerna poplavna območja in jih ponovno zasaditi; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da bo morda treba ponovno ne le uvesti upravljanje voda na nekdanjih poplavnih območjih, ki so bila manj primerna za obdelavo in zato izsušena, ampak tudi ponovno preučiti regulacijo vodnih tokov, oživiti primerna poplavna območja in jih ponovno zasaditi;

Posledice za evropski kmetijski model

| 28. | poudarja, da mora SKP ob povečanju donosnosti prispevati k bolj trajnostni kmetijski politiki, vendar mora tudi upoštevati dejstvo, da lahko podnebno segrevanje ogrozi proizvodne zmogljivosti in preskrbo s hrano za ljudi v vsem svetu, tudi v Evropi; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da mora SKP ob povečanju donosnosti prispevati k bolj trajnostni kmetijski politiki, vendar mora tudi upoštevati dejstvo, da lahko podnebno segrevanje ogrozi proizvodne zmogljivosti in preskrbo s hrano za ljudi v vsem svetu, tudi v Evropi;

| 29. | hkrati meni, da bi morala skupna kmetijska politika finančno spodbujati lokalne organe držav članic, da sprejmejo ukrepe za:






  — | ponovno vzpostavitev zmogljivosti proizvodnje in zaščite naravnih ekosistemov, kmetijskih kultur in drugih virov, ki so jih prizadele suša, dezertifikacija ali poplave; |
| --- | --- | --- |

29.

hkrati meni, da bi morala skupna kmetijska politika finančno spodbujati lokalne organe držav članic, da sprejmejo ukrepe za:

—

ponovno vzpostavitev zmogljivosti proizvodnje in zaščite naravnih ekosistemov, kmetijskih kultur in drugih virov, ki so jih prizadele suša, dezertifikacija ali poplave;

| — | izboljšanje načinov uporabe vodnih virov, tal in rastlinja, za katere se je s časom izkazalo, da so omejene; |
| --- | --- |

—

izboljšanje načinov uporabe vodnih virov, tal in rastlinja, za katere se je s časom izkazalo, da so omejene;

| — | določanje, izboljšanje in širjenje rastlinskih vrst in živalskih pasem na sušnih območjih in/ali območjih, kjer obstaja nevarnost izsušitve; |
| --- | --- |

—

določanje, izboljšanje in širjenje rastlinskih vrst in živalskih pasem na sušnih območjih in/ali območjih, kjer obstaja nevarnost izsušitve;

| — | izboljšanje preventivnih ukrepov; |
| --- | --- |

—

izboljšanje preventivnih ukrepov;

| 30. | ugotavlja, da podnebne spremembe neposredno in zelo neugodno vplivajo na kmetijstvo, ki mu je zato treba dati prednost pri oblikovanju ukrepov za blažitev posledic podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

30.

ugotavlja, da podnebne spremembe neposredno in zelo neugodno vplivajo na kmetijstvo, ki mu je zato treba dati prednost pri oblikovanju ukrepov za blažitev posledic podnebnih sprememb;

| 31. | meni, da je v pregledu SKP treba poudariti „nove izzive“, kot so podnebne spremembe, upravljanje vode, energija iz obnovljivih virov in biotska raznovrstnost, tem izzivom pa je treba dodati še spoštljiv odnos in izboljšanje kakovosti tal in njihovih nalog (zajemanje ogljika, sposobnost zadrževanja vode in mineralnih snovi, biološko življenje...), saj vse to zadeva interese bodočih generacij in mora zato biti vključeno v prihodnjo SKP, |
| --- | --- |

31.

meni, da je v pregledu SKP treba poudariti „nove izzive“, kot so podnebne spremembe, upravljanje vode, energija iz obnovljivih virov in biotska raznovrstnost, tem izzivom pa je treba dodati še spoštljiv odnos in izboljšanje kakovosti tal in njihovih nalog (zajemanje ogljika, sposobnost zadrževanja vode in mineralnih snovi, biološko življenje...), saj vse to zadeva interese bodočih generacij in mora zato biti vključeno v prihodnjo SKP,

| 32. | ugotavlja, da je sedanji sistem navzkrižne skladnosti, vpeljan zaradi zagotavljanja visokih meril za dobro počutje živali, njihovo zdravje in okoljsko zaščito, za kmete problematičen in v sedanji obliki mogoče ni najboljše sredstvo za dosego želenih rezultatov; poziva, da se v naslednji reformi SKP bolj poudarijo bolj trajnostni in učinkovitejši proizvodni modeli, zavedati pa se je treba, da to zahteva javna sredstva, ki bodo kmetom omogočila kritje povečanih stroškov za dobavo „javnih dobrin“ v korist celotne družbe (kot je vzdrževanje površin na podeželju, ohranjanje biotske raznovrstnosti, zajemanje ogljika, zanesljiva preskrba s hrano); |
| --- | --- |

32.

ugotavlja, da je sedanji sistem navzkrižne skladnosti, vpeljan zaradi zagotavljanja visokih meril za dobro počutje živali, njihovo zdravje in okoljsko zaščito, za kmete problematičen in v sedanji obliki mogoče ni najboljše sredstvo za dosego želenih rezultatov; poziva, da se v naslednji reformi SKP bolj poudarijo bolj trajnostni in učinkovitejši proizvodni modeli, zavedati pa se je treba, da to zahteva javna sredstva, ki bodo kmetom omogočila kritje povečanih stroškov za dobavo „javnih dobrin“ v korist celotne družbe (kot je vzdrževanje površin na podeželju, ohranjanje biotske raznovrstnosti, zajemanje ogljika, zanesljiva preskrba s hrano);

| 33. | priznava, da mora SKP postaviti najvišja svetovna merila za varstvo okolja; opozarja, da to pomeni tako visoke stroške, da jih trg ne bo mogel kriti, čeprav se lahko delno štejejo kot posredovanje javnih dobrin, in da bodo evropski proizvajalci potrebovali zaščito pred konkurenco iz tretjih držav, ki ne izpolnjujejo okoljskih meril EU; |
| --- | --- |

33.

priznava, da mora SKP postaviti najvišja svetovna merila za varstvo okolja; opozarja, da to pomeni tako visoke stroške, da jih trg ne bo mogel kriti, čeprav se lahko delno štejejo kot posredovanje javnih dobrin, in da bodo evropski proizvajalci potrebovali zaščito pred konkurenco iz tretjih držav, ki ne izpolnjujejo okoljskih meril EU;

| 34. | meni, da podnebno segrevanje sili Unijo k prilagajanju modelov kmetijske politike; zato poziva Komisijo, naj v svojem prihodnjem sporočilu o reformi SKP po letu 2013 spodbuja bolj trajnostni in učinkovitejši kmetijski model v skladu z vsemi cilji SKP, usmerjene v proizvodnjo zadostne količine varne hrane in bolj spoštljive do okoljskega ravnotežja; tak model mora temeljiti na pravičnem in upravičenem sistemu pomoči kmetom ter mora tudi povečati pomen poklica kmeta; |
| --- | --- |

34.

meni, da podnebno segrevanje sili Unijo k prilagajanju modelov kmetijske politike; zato poziva Komisijo, naj v svojem prihodnjem sporočilu o reformi SKP po letu 2013 spodbuja bolj trajnostni in učinkovitejši kmetijski model v skladu z vsemi cilji SKP, usmerjene v proizvodnjo zadostne količine varne hrane in bolj spoštljive do okoljskega ravnotežja; tak model mora temeljiti na pravičnem in upravičenem sistemu pomoči kmetom ter mora tudi povečati pomen poklica kmeta;

| 35. | meni, da je treba ohraniti ambiciozno skupno kmetijsko politiko, da bi evropsko kmetijstvo v prihodnosti lahko prispevalo k zanesljivi preskrbi s hrano in varstvu podnebja, kar vključuje zlasti sistem neposrednih plačil iz proračuna Skupnosti ter poenostavljena in pravičnejša plačila v vsej EU; |
| --- | --- |

35.

meni, da je treba ohraniti ambiciozno skupno kmetijsko politiko, da bi evropsko kmetijstvo v prihodnosti lahko prispevalo k zanesljivi preskrbi s hrano in varstvu podnebja, kar vključuje zlasti sistem neposrednih plačil iz proračuna Skupnosti ter poenostavljena in pravičnejša plačila v vsej EU;

| 36. | poudarja, da je pomembno ustvariti in zagotoviti trajno podlago za razvoj alternativnih gospodarskih dejavnosti, ki bodo zmanjšale odvisnost lokalnih skupnosti od kmetijske proizvodnje, ki jo lahko prizadene suša, ali od naravnih virov; meni, da je dostop do finančnih sredstev iz evropskih skladov odločilnega pomena za zagotavljanje pogojev za razvoj alternativnih gospodarskih dejavnosti; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da je pomembno ustvariti in zagotoviti trajno podlago za razvoj alternativnih gospodarskih dejavnosti, ki bodo zmanjšale odvisnost lokalnih skupnosti od kmetijske proizvodnje, ki jo lahko prizadene suša, ali od naravnih virov; meni, da je dostop do finančnih sredstev iz evropskih skladov odločilnega pomena za zagotavljanje pogojev za razvoj alternativnih gospodarskih dejavnosti;

| 37. | meni, da je pomembno podpreti prakso celovitega načrtovanja razvoja podeželskih območij, prilagojenega lokalnim potrebam, in sicer z uvedbo načela najboljše rabe zemljišč, ter tako trg dobrin in storitev na lokalni ravni prilagoditi novim okoljskim razmeram (daljša sušna obdobja, plazovi, poplave itd.); |
| --- | --- |

37.

meni, da je pomembno podpreti prakso celovitega načrtovanja razvoja podeželskih območij, prilagojenega lokalnim potrebam, in sicer z uvedbo načela najboljše rabe zemljišč, ter tako trg dobrin in storitev na lokalni ravni prilagoditi novim okoljskim razmeram (daljša sušna obdobja, plazovi, poplave itd.);

| 38. | prav tako poziva Komisijo, naj razmisli o novih sistemih pomoči, ki bodo podprli prispevek kmetijstva k zmanjšanju CO2, kot je fiksiranje ogljika v kmetijskih zemljiščih in biomasi, in ki bodo spodbujali rabo kmetijsko zemljišč, kar bo pozitivno prispevalo k blaženju podnebnih sprememb, |
| --- | --- |

38.

prav tako poziva Komisijo, naj razmisli o novih sistemih pomoči, ki bodo podprli prispevek kmetijstva k zmanjšanju CO2, kot je fiksiranje ogljika v kmetijskih zemljiščih in biomasi, in ki bodo spodbujali rabo kmetijsko zemljišč, kar bo pozitivno prispevalo k blaženju podnebnih sprememb,

| 39. | poudarja, da mora Komisija predložiti natančne ocene stroškov prilagajanja kmetijstva podnebnim spremembam; |
| --- | --- |

39.

poudarja, da mora Komisija predložiti natančne ocene stroškov prilagajanja kmetijstva podnebnim spremembam;

| 40. | meni, da je treba okrepiti instrumente za upravljanje tveganj in kriz in jih prilagoditi povečani negotovosti trgov in razvoju podnebnih tveganj; |
| --- | --- |

40.

meni, da je treba okrepiti instrumente za upravljanje tveganj in kriz in jih prilagoditi povečani negotovosti trgov in razvoju podnebnih tveganj;

| 41. | poudarja, da se morata kmetijski in gozdarski sektor zaradi obsežnosti podnebnih izzivov in naložb usmeriti v trajnostne načine proizvodnje in da je treba obdržati močno SKP z ustreznim proračunom tudi po letu 2013; dodaja, da je treba predvideti nove finančne vire za spodbujanje širjenja modernih in inovativnih tehnologij in sistemov, ki lahko v različnih kmetijskih sektorjih dajo dejanske rezultate pri blažitvi in prilagajanju; |
| --- | --- |

41.

poudarja, da se morata kmetijski in gozdarski sektor zaradi obsežnosti podnebnih izzivov in naložb usmeriti v trajnostne načine proizvodnje in da je treba obdržati močno SKP z ustreznim proračunom tudi po letu 2013; dodaja, da je treba predvideti nove finančne vire za spodbujanje širjenja modernih in inovativnih tehnologij in sistemov, ki lahko v različnih kmetijskih sektorjih dajo dejanske rezultate pri blažitvi in prilagajanju;

| 42. | poudarja, da četudi SKP ni evropska politika, katere glavna skrb bi bilo podnebje, mora kljub temu biti osnova za uvedbo učinkovitih instrumentov in spodbud v boju proti podnebnim spremembam, kar je treba upoštevati pri razpravah o prihodnjem proračunu EU; |
| --- | --- |

42.

poudarja, da četudi SKP ni evropska politika, katere glavna skrb bi bilo podnebje, mora kljub temu biti osnova za uvedbo učinkovitih instrumentov in spodbud v boju proti podnebnim spremembam, kar je treba upoštevati pri razpravah o prihodnjem proračunu EU;

| 43. | meni, da mora Evropska unija ohraniti svojo vodilno vlogo v boju proti podnebnim spremembam, ki se zaradi sedanjih gospodarskih težav ne bi smele obravnavati kot drugorazredno vprašanje; |
| --- | --- |

43.

meni, da mora Evropska unija ohraniti svojo vodilno vlogo v boju proti podnebnim spremembam, ki se zaradi sedanjih gospodarskih težav ne bi smele obravnavati kot drugorazredno vprašanje;

| 44. | poudarja, da Evropska unija potrebuje razvojno politiko in politiko financiranja kmetijstva, ki bo zagotavljalo varno in kakovostno hrano; |
| --- | --- |

44.

poudarja, da Evropska unija potrebuje razvojno politiko in politiko financiranja kmetijstva, ki bo zagotavljalo varno in kakovostno hrano;

*

* *

| 45. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

45.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL C 282E, 6.11.2008, str. 281

(2)  UL C 66 E, 20.3.2009, str. 29.

(3)  UL C 67 E, 18.3.2010, str. 44.

(4)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0130.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2009)0089.

---

| 15.3.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 81/40 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 81/40

---

Sreda, 5. maj 2010Kmetijstvo na območjih z naravnimi omejitvami: poseben pregled

P7_TA(2010)0132

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2010 o kmetijstvu na območjih z naravnimi omejitvami: poseben pregled (2009/2156(INI))

2011/C 81 E/07

Evropski parlament,

ob upoštevanju člena 39 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Boljšemu usmerjanju pomoči kmetom na območjih z naravnimi omejitvami naproti KOM(2009)0161,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. decembra 2009 o sporočilu Komisije,

ob upoštevanju člena 48 svojega poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja in mnenja Odbora za regionalni razvoj (A7-0056/2010),

| A. | ker je s 54 odstotki več kot polovica kmetijskih zemljišč v EU uvrščenih med območja z omejenimi možnostmi, |
| --- | --- |

A.

ker je s 54 odstotki več kot polovica kmetijskih zemljišč v EU uvrščenih med območja z omejenimi možnostmi,

| B. | ker so vse države članice določile območja z omejenimi možnostmi, vendar v različnem obsegu, |
| --- | --- |

B.

ker so vse države članice določile območja z omejenimi možnostmi, vendar v različnem obsegu,

| C. | ker predstavljajo gorske regije (vključno z arktičnimi regijami severno od 62. vzporednika, ki so izenačene z gorskimi regijami) približno 16 % kmetijskih zemljišč, vendar je več kot 35 % kmetijskih zemljišč uvrščenih med tako imenovana „vmesna območja z omejenimi možnostmi“, |
| --- | --- |

C.

ker predstavljajo gorske regije (vključno z arktičnimi regijami severno od 62. vzporednika, ki so izenačene z gorskimi regijami) približno 16 % kmetijskih zemljišč, vendar je več kot 35 % kmetijskih zemljišč uvrščenih med tako imenovana „vmesna območja z omejenimi možnostmi“,

| D. | ker so države članice ta „vmesna območja z omejenimi možnostmi“ določile na podlagi veliko različnih meril, kar lahko po mnenju Evropskega računskega sodišča (1) privede do neenake obravnave, |
| --- | --- |

D.

ker so države članice ta „vmesna območja z omejenimi možnostmi“ določile na podlagi veliko različnih meril, kar lahko po mnenju Evropskega računskega sodišča (1) privede do neenake obravnave,

| E. | ker le majhen del kmetij na teh območjih prejema nadomestila, višina teh izplačil pa se med državami članicami bistveno razlikuje (2), |
| --- | --- |

E.

ker le majhen del kmetij na teh območjih prejema nadomestila, višina teh izplačil pa se med državami članicami bistveno razlikuje (2),

| F. | ker za gorska območja in območja s posebnimi omejitvami, ki so bila opredeljena v skladu s členom 50(2) (gorska območja) oz. členom 50(3)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 z dne 20. septembra 2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželje (EKSRP), veljajo jasna in nesporna merila, tako da Evropsko računsko sodišče ni kritiziralo določitve teh območij niti o tem ne govori sedanje sporočilo Komisije, |
| --- | --- |

F.

ker za gorska območja in območja s posebnimi omejitvami, ki so bila opredeljena v skladu s členom 50(2) (gorska območja) oz. členom 50(3)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 z dne 20. septembra 2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželje (EKSRP), veljajo jasna in nesporna merila, tako da Evropsko računsko sodišče ni kritiziralo določitve teh območij niti o tem ne govori sedanje sporočilo Komisije,

| G. | ker so zaradi posebnih razmer v najbolj oddaljenih regijah potrebni posebni načini obravnave, |
| --- | --- |

G.

ker so zaradi posebnih razmer v najbolj oddaljenih regijah potrebni posebni načini obravnave,

| H. | ker je podpora za območja z omejenimi možnostmi bistveni del tako imenovanega drugega stebra skupne kmetijske politike, torej politike za razvoj podeželja, tako da v središču razprave ne smejo biti niti regionalnopolitični cilji niti vprašanje prerazporeditve sredstev Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja, |
| --- | --- |

H.

ker je podpora za območja z omejenimi možnostmi bistveni del tako imenovanega drugega stebra skupne kmetijske politike, torej politike za razvoj podeželja, tako da v središču razprave ne smejo biti niti regionalnopolitični cilji niti vprašanje prerazporeditve sredstev Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja,

| I. | ker je bila z reformo zakonodaje o podpori območjem z omejenimi možnostmi in s sprejetjem Uredbe (ES) št. 1698/2005 odpravljena prej obstoječa kategorija „vmesnih območij z omejenimi možnostmi“, upravičena območja pa so bila opredeljena kot „območja s pomembnimi naravnimi omejitvami“, |
| --- | --- |

I.

ker je bila z reformo zakonodaje o podpori območjem z omejenimi možnostmi in s sprejetjem Uredbe (ES) št. 1698/2005 odpravljena prej obstoječa kategorija „vmesnih območij z omejenimi možnostmi“, upravičena območja pa so bila opredeljena kot „območja s pomembnimi naravnimi omejitvami“,

| J. | ker se socialno-ekonomskih meril ne sme več uporabljati kot glavna merila za razmejevanje območij z „naravnimi omejitvami“ , kot so jih nekatere države članice uporabljale pred reformo leta 2005, vendar se ta merila lahko še naprej uporabljajo za opredelitev območij „s posebnimi omejitvami“, ki prejemajo podporo v skladu s členom 50(3)(b) Uredbe (ES) št. 1698/2005, |
| --- | --- |

J.

ker se socialno-ekonomskih meril ne sme več uporabljati kot glavna merila za razmejevanje območij z „naravnimi omejitvami“ , kot so jih nekatere države članice uporabljale pred reformo leta 2005, vendar se ta merila lahko še naprej uporabljajo za opredelitev območij „s posebnimi omejitvami“, ki prejemajo podporo v skladu s členom 50(3)(b) Uredbe (ES) št. 1698/2005,

| K. | ker imajo države članice pri oblikovanju nacionalnih in regionalnih programov za razvoj podeželja veliko manevrskega prostora, da predložijo uravnotežen sveženj ukrepov, prilagojen njihovim specifičnim regionalnim razmeram, in ker so države članice v programih dolžne predložiti ustrezne ukrepe za svoje regije z omejenimi možnostmi, |
| --- | --- |

K.

ker imajo države članice pri oblikovanju nacionalnih in regionalnih programov za razvoj podeželja veliko manevrskega prostora, da predložijo uravnotežen sveženj ukrepov, prilagojen njihovim specifičnim regionalnim razmeram, in ker so države članice v programih dolžne predložiti ustrezne ukrepe za svoje regije z omejenimi možnostmi,

| L. | ker se lahko izkaže, da predlaganih osem biofizikalnih meril ne bo zadostovalo in predlagana mejna vrednost 66 % površine ne bo vedno primerna za ugotavljanje dejanskih omejitev ob hkratnem upoštevanju velike raznolikosti podeželja EU; ker so gojene kulture ter kombinacija tipov in vlažnosti tal ter podnebja tudi pomembni dejavniki za ugotavljanje dejanskih omejitev na danem območju, |
| --- | --- |

L.

ker se lahko izkaže, da predlaganih osem biofizikalnih meril ne bo zadostovalo in predlagana mejna vrednost 66 % površine ne bo vedno primerna za ugotavljanje dejanskih omejitev ob hkratnem upoštevanju velike raznolikosti podeželja EU; ker so gojene kulture ter kombinacija tipov in vlažnosti tal ter podnebja tudi pomembni dejavniki za ugotavljanje dejanskih omejitev na danem območju,

| 1. | poudarja pomen ustreznih nadomestil za območja z omejenimi možnostmi, ki so nujna za zagotavljanje pomembnih javnih dobrin, kot je ohranjanje obdelovanja zemljišč in kulturne krajine v teh regijah; poudarja, da so ravno območja z omejenimi možnostmi pogosto velikega pomena za kulturno krajino, ohranjanje biotske raznovrstnosti in koristi za okolje ter zaposlenosti na podeželju in vitalnosti podeželskih skupnosti; |
| --- | --- |

1.

poudarja pomen ustreznih nadomestil za območja z omejenimi možnostmi, ki so nujna za zagotavljanje pomembnih javnih dobrin, kot je ohranjanje obdelovanja zemljišč in kulturne krajine v teh regijah; poudarja, da so ravno območja z omejenimi možnostmi pogosto velikega pomena za kulturno krajino, ohranjanje biotske raznovrstnosti in koristi za okolje ter zaposlenosti na podeželju in vitalnosti podeželskih skupnosti;

| 2. | se zaveda, da imajo območja z omejenimi možnostmi zaradi svojega edinstvenega položaja pomembno vlogo pri zagotavljanju okoljskih koristi in ohranjanju pokrajine ter poudarja, da bi morala biti sredstva iz tega ukrepa usmerjena k doseganju teh ciljev; |
| --- | --- |

2.

se zaveda, da imajo območja z omejenimi možnostmi zaradi svojega edinstvenega položaja pomembno vlogo pri zagotavljanju okoljskih koristi in ohranjanju pokrajine ter poudarja, da bi morala biti sredstva iz tega ukrepa usmerjena k doseganju teh ciljev;

| 3. | poudarja, da člen 158 Pogodbe ES o kohezijski politiki, kot je spremenjen v Lizbonski pogodbi, posveča posebno pozornost regijam z naravnimi omejitvami; poziva Komisijo, naj pripravi celostno strategijo za odpravo razlik med državami članicami pri obravnavi teh področij in za spodbujanje enotne strategije, ki upošteva posamezne nacionalne in regionalne posebnosti; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da člen 158 Pogodbe ES o kohezijski politiki, kot je spremenjen v Lizbonski pogodbi, posveča posebno pozornost regijam z naravnimi omejitvami; poziva Komisijo, naj pripravi celostno strategijo za odpravo razlik med državami članicami pri obravnavi teh področij in za spodbujanje enotne strategije, ki upošteva posamezne nacionalne in regionalne posebnosti;

| 4. | poudarja, da je namen podpore za območja z omejenimi možnostmi ravno ta, da se za vse področje trajno zagotovi učinkovita in večfunkcionalna oblika kmetijstva in tako ohrani podeželje kot bistven gospodarski in življenjski prostor; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je namen podpore za območja z omejenimi možnostmi ravno ta, da se za vse področje trajno zagotovi učinkovita in večfunkcionalna oblika kmetijstva in tako ohrani podeželje kot bistven gospodarski in življenjski prostor;

| 5. | poudarja, da gospodarjenje na območjih z omejenimi možnostmi ni potrebno le zaradi pridelave kakovostnih živil, ampak prispeva tudi k splošnemu gospodarskemu razvoju, izboljšanju kakovosti življenja ter demografski in socialni stabilnosti na teh območjih; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da gospodarjenje na območjih z omejenimi možnostmi ni potrebno le zaradi pridelave kakovostnih živil, ampak prispeva tudi k splošnemu gospodarskemu razvoju, izboljšanju kakovosti življenja ter demografski in socialni stabilnosti na teh območjih;

| 6. | v tem smislu poziva Komisijo, naj upošteva tudi socialni vpliv nove razvrstitve območij z naravnimi omejitvami; |
| --- | --- |

6.

v tem smislu poziva Komisijo, naj upošteva tudi socialni vpliv nove razvrstitve območij z naravnimi omejitvami;

| 7. | opozarja, da za nadomestila za regije z omejenimi možnostmi za razliko od kmetijsko-okoljskih ukrepov ne bi smeli veljati posebni dodatni pogoji glede načina obdelovanja zemlje, ki bi presegali zahteve navzkrižne skladnosti; opozarja, da mora shema nadomestil za območja z omejenimi možnostmi načeloma ponujati nadomestila kmetom, ki obdelujejo tudi zemljišča z znatnimi naravnimi omejitvami, vendar se jim ta vložek na trgu kot takšnem ne povrne; |
| --- | --- |

7.

opozarja, da za nadomestila za regije z omejenimi možnostmi za razliko od kmetijsko-okoljskih ukrepov ne bi smeli veljati posebni dodatni pogoji glede načina obdelovanja zemlje, ki bi presegali zahteve navzkrižne skladnosti; opozarja, da mora shema nadomestil za območja z omejenimi možnostmi načeloma ponujati nadomestila kmetom, ki obdelujejo tudi zemljišča z znatnimi naravnimi omejitvami, vendar se jim ta vložek na trgu kot takšnem ne povrne;

| 8. | poudarja pa, da morajo biti nadomestila za območja z omejenimi možnostmi vezana na aktivno obdelovanje zemlje, tj. na proizvodnjo hrane ali dejavnosti, ki so z njo tesno povezane; |
| --- | --- |

8.

poudarja pa, da morajo biti nadomestila za območja z omejenimi možnostmi vezana na aktivno obdelovanje zemlje, tj. na proizvodnjo hrane ali dejavnosti, ki so z njo tesno povezane;

| 9. | meni, da bi bilo osem biofizikalnih meril, ki jih je predlagala Komisija, načeloma lahko do neke mere ustreznih za razmejevanje območij z naravnimi omejitvami; vendar poudarja, da jih ni mogoče v vseh primerih uporabiti za objektivno razmejitev teh območij; |
| --- | --- |

9.

meni, da bi bilo osem biofizikalnih meril, ki jih je predlagala Komisija, načeloma lahko do neke mere ustreznih za razmejevanje območij z naravnimi omejitvami; vendar poudarja, da jih ni mogoče v vseh primerih uporabiti za objektivno razmejitev teh območij;

| 10. | vendar ugotavlja, da zgolj in samo biofizikalna merila mogoče ne bodo primerna za vsa območja v Evropi in bi lahko privedla do neželenih posledic glede upravičenosti posameznih področij; zato priporoča, da se ponovno na povsem objektivni osnovi preučijo socialno-ekonomska merila, kot so oddaljenost od trgov, pomanjkanje storitev in odseljevanje; |
| --- | --- |

10.

vendar ugotavlja, da zgolj in samo biofizikalna merila mogoče ne bodo primerna za vsa območja v Evropi in bi lahko privedla do neželenih posledic glede upravičenosti posameznih področij; zato priporoča, da se ponovno na povsem objektivni osnovi preučijo socialno-ekonomska merila, kot so oddaljenost od trgov, pomanjkanje storitev in odseljevanje;

| 11. | poziva Komisijo, naj upošteva vsa stališča o opredelitvi območij z naravnimi omejitvami, ki so bila izražena med posvetovanjem z državami članicami, regionalnimi in lokalnimi oblastmi ter kmetijskimi organizacijami; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo, naj upošteva vsa stališča o opredelitvi območij z naravnimi omejitvami, ki so bila izražena med posvetovanjem z državami članicami, regionalnimi in lokalnimi oblastmi ter kmetijskimi organizacijami;

| 12. | zlasti bi se z vključitvijo zemljepisnega merila „izoliranost“ upoštevale posebne naravne omejitve, ki izhajajo iz oddaljenosti od trga, odročnosti in omejenega dostopa do storitev; |
| --- | --- |

12.

zlasti bi se z vključitvijo zemljepisnega merila „izoliranost“ upoštevale posebne naravne omejitve, ki izhajajo iz oddaljenosti od trga, odročnosti in omejenega dostopa do storitev;

| 13. | meni, da je treba ponovno opredeliti merilo za ravnovesje vlažnosti tal tako, da se upoštevajo različni kmetijski in podnebni pogoji v različnih državah članicah Unije; |
| --- | --- |

13.

meni, da je treba ponovno opredeliti merilo za ravnovesje vlažnosti tal tako, da se upoštevajo različni kmetijski in podnebni pogoji v različnih državah članicah Unije;

| 14. | za priznavanje omejenih možnosti rabe vlažnih tal, ki jih ni mogoče obdelovati, bi vključitev merila „dni za obdelavo tal“ omogočila, da se upošteva medsebojni vpliv vrste tal in podnebja (da pride na primer težavnost primorskega podnebja ustrezno do izraza); |
| --- | --- |

14.

za priznavanje omejenih možnosti rabe vlažnih tal, ki jih ni mogoče obdelovati, bi vključitev merila „dni za obdelavo tal“ omogočila, da se upošteva medsebojni vpliv vrste tal in podnebja (da pride na primer težavnost primorskega podnebja ustrezno do izraza);

| 15. | zato poziva Komisijo, naj nadaljuje z raziskavami in analizami za vključitev morebitnih dodatnih meril v novo shemo nadomestil za območja z omejenimi možnostmi, da bodo njeni predlogi še bolj prilagojeni praktičnim težavam kmetov in bo oblikovala celovit skupek meril, ki bodo dolgoročno primerna; |
| --- | --- |

15.

zato poziva Komisijo, naj nadaljuje z raziskavami in analizami za vključitev morebitnih dodatnih meril v novo shemo nadomestil za območja z omejenimi možnostmi, da bodo njeni predlogi še bolj prilagojeni praktičnim težavam kmetov in bo oblikovala celovit skupek meril, ki bodo dolgoročno primerna;

| 16. | vendar poudarja, da je za uporabo teh meril in določitev stvarnih mejnih vrednosti v praksi nujno potrebno, da imajo države članice in regije na voljo potrebne in glede na naravno okolje dovolj natančne biofizikalne podatke; zato podpira praktični test predlaganih meril, ki ga je uvedla Komisija; poziva, naj se podrobni zemljevidi, ki jih morajo predložiti države članice, po potrebi uporabijo za to, da se mejne vrednosti meril, ki opredeljujejo območja z naravnimi omejitvami, in predlagana mejna vrednost 66 % na nacionalni ali regionalni ravni prilagodijo dejanskemu stanju v naravnem okolju; |
| --- | --- |

16.

vendar poudarja, da je za uporabo teh meril in določitev stvarnih mejnih vrednosti v praksi nujno potrebno, da imajo države članice in regije na voljo potrebne in glede na naravno okolje dovolj natančne biofizikalne podatke; zato podpira praktični test predlaganih meril, ki ga je uvedla Komisija; poziva, naj se podrobni zemljevidi, ki jih morajo predložiti države članice, po potrebi uporabijo za to, da se mejne vrednosti meril, ki opredeljujejo območja z naravnimi omejitvami, in predlagana mejna vrednost 66 % na nacionalni ali regionalni ravni prilagodijo dejanskemu stanju v naravnem okolju;

| 17. | zlasti poudarja, da se lahko kumulativna uporaba sprejetih meril izkaže kot nujna za obravnavo medsebojnega vpliva več dejavnikov; tako bi se lahko območja z omejenimi možnostmi, ki imajo dve ali več naravnih omejitev, opredelila kot taka območja, tudi če glede na posamezna merila ne bi bila tako razvrščena; |
| --- | --- |

17.

zlasti poudarja, da se lahko kumulativna uporaba sprejetih meril izkaže kot nujna za obravnavo medsebojnega vpliva več dejavnikov; tako bi se lahko območja z omejenimi možnostmi, ki imajo dve ali več naravnih omejitev, opredelila kot taka območja, tudi če glede na posamezna merila ne bi bila tako razvrščena;

| 18. | poudarja, da je mogoče končno mnenje o izbrani osnovni teritorialni enoti ter merilih in mejnih vrednosti, ki jih je predlagala Komisija, podati šele, ko bodo na voljo podrobni zemljevidi, ki jih bodo izdelale države članice; poudarja, da je treba mejno vrednost 66 % ter mejne vrednosti, ki jih določajo sama merila, jemati z rezervo, dokler ni rezultatov takšne simulacije, in jih bo mogoče objektivno in ustrezno prilagoditi šele, ko bodo na voljo nacionalni zemljevidi; zato poziva Komisijo, naj nemudoma preveri rezultate kartiranja in na tej osnovi čim prej oblikuje podrobno sporočilo za Evropski parlament in Svet o razmejitvi območij z naravnimi omejitvami; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da je mogoče končno mnenje o izbrani osnovni teritorialni enoti ter merilih in mejnih vrednosti, ki jih je predlagala Komisija, podati šele, ko bodo na voljo podrobni zemljevidi, ki jih bodo izdelale države članice; poudarja, da je treba mejno vrednost 66 % ter mejne vrednosti, ki jih določajo sama merila, jemati z rezervo, dokler ni rezultatov takšne simulacije, in jih bo mogoče objektivno in ustrezno prilagoditi šele, ko bodo na voljo nacionalni zemljevidi; zato poziva Komisijo, naj nemudoma preveri rezultate kartiranja in na tej osnovi čim prej oblikuje podrobno sporočilo za Evropski parlament in Svet o razmejitvi območij z naravnimi omejitvami;

| 19. | poudarja, da je treba takrat, ko bo izdelan končni zemljevid vmesnih območij z omejenimi možnostmi, upoštevati tudi objektivna nacionalna merila, s čimer se bo omogočilo prilagajanje opredelitve teh območij različnim značilnostim posamezne države; meni, da bi morala biti ta prilagoditev pregledna; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da je treba takrat, ko bo izdelan končni zemljevid vmesnih območij z omejenimi možnostmi, upoštevati tudi objektivna nacionalna merila, s čimer se bo omogočilo prilagajanje opredelitve teh območij različnim značilnostim posamezne države; meni, da bi morala biti ta prilagoditev pregledna;

| 20. | meni, da je treba do neke mere prostovoljno in na nacionalni ravni podrobneje prilagoditi merila za podporo območjem z naravnimi omejitvami, da bi se bilo mogoče ustrezno odzvati na posebne geografske razmere, kjer so bile naravne omejitve odpravljene s človekovimi posegi; vendar poudarja, da je treba takrat, ko se kakovost zemljišč izboljša, upoštevati tudi breme stalnih stroškov vzdrževanja, kot so izsuševanje in namakanje; predlaga, naj se pri tem uporabijo tudi podatki o kmetijah (na primer o njihovih dohodkih in produktivnosti tal); poudarja pa, da morajo o podrobni prilagoditvi meril, ki naj se uveljavijo, odločati države članice, saj so mnoge že razvile ustrezen in primeren sistem razlikovanja, ki ga je treba ohraniti; |
| --- | --- |

20.

meni, da je treba do neke mere prostovoljno in na nacionalni ravni podrobneje prilagoditi merila za podporo območjem z naravnimi omejitvami, da bi se bilo mogoče ustrezno odzvati na posebne geografske razmere, kjer so bile naravne omejitve odpravljene s človekovimi posegi; vendar poudarja, da je treba takrat, ko se kakovost zemljišč izboljša, upoštevati tudi breme stalnih stroškov vzdrževanja, kot so izsuševanje in namakanje; predlaga, naj se pri tem uporabijo tudi podatki o kmetijah (na primer o njihovih dohodkih in produktivnosti tal); poudarja pa, da morajo o podrobni prilagoditvi meril, ki naj se uveljavijo, odločati države članice, saj so mnoge že razvile ustrezen in primeren sistem razlikovanja, ki ga je treba ohraniti;

| 21. | meni, da bi se lahko z novimi merili izključila nekatera območja z naravnimi omejitvami, ki so trenutno upravičena do podpore; poudarja, da je treba določiti primerno prehodno obdobje, da bi se lahko zadevne regije prilagodile novim razmeram; |
| --- | --- |

21.

meni, da bi se lahko z novimi merili izključila nekatera območja z naravnimi omejitvami, ki so trenutno upravičena do podpore; poudarja, da je treba določiti primerno prehodno obdobje, da bi se lahko zadevne regije prilagodile novim razmeram;

| 22. | poudarja, da območij, ki so premostila naravne omejitve zemlje s tehnikami kmetovanja, ne bi bilo treba dokončno izvzeti, zlasti če imajo še vedno nizek kmetijski prihodek ali izjemno malo proizvodnih alternativ, ter poziva Komisijo, naj tem območjem zagotovi gladek prehod; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da območij, ki so premostila naravne omejitve zemlje s tehnikami kmetovanja, ne bi bilo treba dokončno izvzeti, zlasti če imajo še vedno nizek kmetijski prihodek ali izjemno malo proizvodnih alternativ, ter poziva Komisijo, naj tem območjem zagotovi gladek prehod;

| 23. | poziva, naj tehnični postopki za premagovanje naravnih omejitev ne upoštevajo le kratkoročnih prednosti, ampak naj se jih preveri tudi na podlagi trajnostne presoje vpliva; |
| --- | --- |

23.

poziva, naj tehnični postopki za premagovanje naravnih omejitev ne upoštevajo le kratkoročnih prednosti, ampak naj se jih preveri tudi na podlagi trajnostne presoje vpliva;

| 24. | poudarja odgovornost držav članic pri nepristranskem določanju območij z naravnimi omejitvami ter pri oblikovanju uravnoteženih programov za razvoj podeželja; poudarja potrebo po partnerstvu z regionalnimi in lokalnimi organi v tem procesu; hkrati poudarja, da mora biti Komisija obveščena o nacionalnih ali regionalnih odločitvah in jih mora potrditi; |
| --- | --- |

24.

poudarja odgovornost držav članic pri nepristranskem določanju območij z naravnimi omejitvami ter pri oblikovanju uravnoteženih programov za razvoj podeželja; poudarja potrebo po partnerstvu z regionalnimi in lokalnimi organi v tem procesu; hkrati poudarja, da mora biti Komisija obveščena o nacionalnih ali regionalnih odločitvah in jih mora potrditi;

| 25. | poudarja, da je reforma o določenih območjih z naravnimi omejitvami bistven del prihodnjega razvoja skupne kmetijske politike Evropske unije; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da je reforma o določenih območjih z naravnimi omejitvami bistven del prihodnjega razvoja skupne kmetijske politike Evropske unije;

| 26. | poziva Komisijo, naj v enem letu oblikuje posebno zakonodajno besedilo o kmetijstvu na območjih z naravnimi omejitvami; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisijo, naj v enem letu oblikuje posebno zakonodajno besedilo o kmetijstvu na območjih z naravnimi omejitvami;

| 27. | poziva, naj revizija sheme pomoči kmetom na območjih z omejenimi možnostmi poteka skupaj s splošno razpravo o reformi SKP, s čimer bi zagotovili skladnost pri oblikovanju nove sheme za podporo kmetom, zlasti v zvezi z enotnim plačilom; |
| --- | --- |

27.

poziva, naj revizija sheme pomoči kmetom na območjih z omejenimi možnostmi poteka skupaj s splošno razpravo o reformi SKP, s čimer bi zagotovili skladnost pri oblikovanju nove sheme za podporo kmetom, zlasti v zvezi z enotnim plačilom;

| 28. | se zaveda posledic, ki bi jih lahko imela ponovna opredelitev vmesnih območij z omejenimi možnostmi za oblikovanje pomoči iz skupne kmetijske politike, zato poziva Komisijo, naj upošteva vsa mnenja, ki so jih na javnem posvetovanju izrazile zadevne države članice ter regionalni in lokalni organi; |
| --- | --- |

28.

se zaveda posledic, ki bi jih lahko imela ponovna opredelitev vmesnih območij z omejenimi možnostmi za oblikovanje pomoči iz skupne kmetijske politike, zato poziva Komisijo, naj upošteva vsa mnenja, ki so jih na javnem posvetovanju izrazile zadevne države članice ter regionalni in lokalni organi;

| 29. | zahteva, da se zaščiti evropski proračun za razvoj podeželja in poziva države članice, naj v celoti izkoristijo možnosti sofinanciranja za območja z omejenimi možnostmi, saj je to ena najučinkovitejših in najpomembnejših shem za razvoj podeželja; |
| --- | --- |

29.

zahteva, da se zaščiti evropski proračun za razvoj podeželja in poziva države članice, naj v celoti izkoristijo možnosti sofinanciranja za območja z omejenimi možnostmi, saj je to ena najučinkovitejših in najpomembnejših shem za razvoj podeželja;

| 30. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru ter Odboru regij. |
| --- | --- |

30.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru ter Odboru regij.

---

(1)  Evropsko računsko sodišče: Posebno poročilo št. 4/2003, UL C 151, 27. 6. 2003.

(2)  Od 16 EUR/ha v Španiji do 250 EUR/ha na Malti.

---

| 15.3.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 81/45 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 81/45

---

Sreda, 5. maj 2010Nova digitalna agenda za Evropo: 2015.eu

P7_TA(2010)0133

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2010 o novi digitalni agendi za Evropo: 2015.eu (2009/2225(INI))

2011/C 81 E/08

Evropski parlament,

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Poročilo o digitalni konkurenčnosti Evrope. Glavni dosežki strategije i2010 v obdobju 2005–2009 (KOM(2009)0390),

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o čezmejnem e-trgovanju med podjetji in potrošniki v EU (KOM(2009)0557),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2006 o evropski informacijski družbi za rast in zaposlovanje (1),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. februarja 2007 o evropski politiki radijskega spektra (2),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. junija 2007 o oblikovanju evropske politike na širokopasovnem področju (3),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. junija 2007 o zaupanju potrošnikov v digitalno okolje (4),

ob upoštevanju člena 48 svojega poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov in Odbora za kulturo in izobraževanje (A7-0066/2010),

| A. | ker so informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) prodrle v praktično vse pore našega življenja in so neločljivo povezane z našo željo po uspešnem in konkurenčnem gospodarstvu, ohranitvi okolja in bolj demokratični, odprti in vključujoči družbi, |
| --- | --- |

A.

ker so informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) prodrle v praktično vse pore našega življenja in so neločljivo povezane z našo željo po uspešnem in konkurenčnem gospodarstvu, ohranitvi okolja in bolj demokratični, odprti in vključujoči družbi,

| B. | ker mora Evropa prevzeti vodilno vlogo pri ustvarjanju in uporabi IKT ter državljanom in podjetjem v Evropi zagotoviti večjo vrednost; ker uporaba IKT prispeva k podpiranju sedanjih strukturnih izzivov za dosego trajnostne gospodarske rasti, |
| --- | --- |

B.

ker mora Evropa prevzeti vodilno vlogo pri ustvarjanju in uporabi IKT ter državljanom in podjetjem v Evropi zagotoviti večjo vrednost; ker uporaba IKT prispeva k podpiranju sedanjih strukturnih izzivov za dosego trajnostne gospodarske rasti,

| C. | ker bo Evropa ugodnosti te digitalne revolucije lahko izkoristila zgolj, če bodo vsi državljani EU vključeni vanjo in jim bo dana moč, da v novi digitalni družbi polno sodelujejo in da bo človek v temelju političnega delovanja; ker digitalne revolucije ne moremo več obravnavati kot evolucijo industrijske preteklosti, ampak prej kot temeljito spremembo, |
| --- | --- |

C.

ker bo Evropa ugodnosti te digitalne revolucije lahko izkoristila zgolj, če bodo vsi državljani EU vključeni vanjo in jim bo dana moč, da v novi digitalni družbi polno sodelujejo in da bo človek v temelju političnega delovanja; ker digitalne revolucije ne moremo več obravnavati kot evolucijo industrijske preteklosti, ampak prej kot temeljito spremembo,

| D. | ker bi moral biti razvoj digitalne družbe vključujoč in dostopen za vse državljane EU, podpirati pa bi ga morala učinkovita politika, ki bi si prizadevala za premostitev digitalne vrzeli v EU in bi več državljanom nudila e-znanje, s katerim bi lahko v polnosti izkoristili priložnosti, ki jih ponujajo IKT, |
| --- | --- |

D.

ker bi moral biti razvoj digitalne družbe vključujoč in dostopen za vse državljane EU, podpirati pa bi ga morala učinkovita politika, ki bi si prizadevala za premostitev digitalne vrzeli v EU in bi več državljanom nudila e-znanje, s katerim bi lahko v polnosti izkoristili priložnosti, ki jih ponujajo IKT,

| E. | ker širokopasovni dostop kljub temu, da je na voljo več kot 90 % prebivalcev EU, uporablja le 50 % gospodinjstev, |
| --- | --- |

E.

ker širokopasovni dostop kljub temu, da je na voljo več kot 90 % prebivalcev EU, uporablja le 50 % gospodinjstev,

| F. | ker so konkurenčni komunikacijski trgi pomembni, da se uporabnikom zagotovi kar največje ugodnosti glede izbire, kakovosti in dostopnosti cen, |
| --- | --- |

F.

ker so konkurenčni komunikacijski trgi pomembni, da se uporabnikom zagotovi kar največje ugodnosti glede izbire, kakovosti in dostopnosti cen,

| G. | ker je potencial Evrope neločljivo povezan z znanji njenega prebivalstva, delovne sile in organizacij, ker se brez usposobljenosti lahko pridobi samo omejena gospodarska in socialna dodana vrednost informacijskih in komunikacijskih tehnologij ter infrastruktur, |
| --- | --- |

G.

ker je potencial Evrope neločljivo povezan z znanji njenega prebivalstva, delovne sile in organizacij, ker se brez usposobljenosti lahko pridobi samo omejena gospodarska in socialna dodana vrednost informacijskih in komunikacijskih tehnologij ter infrastruktur,

| H. | ker je lahko IKT izjemno močno orodje pri prizadevanjih za pozitiven in trajnostni razvoj v državah po svetu ter za boj proti revščini ter socialnim in ekonomskim razlikam, |
| --- | --- |

H.

ker je lahko IKT izjemno močno orodje pri prizadevanjih za pozitiven in trajnostni razvoj v državah po svetu ter za boj proti revščini ter socialnim in ekonomskim razlikam,

| I. | ker državljani ne bodo vzajemno komunicirali, prosto izražali svojega mnenja in opravljali prenosov, če ne bodo dovolj zaupali zakonodajnemu okviru novega digitalnega prostora; ker je zagotovitev in spoštovanje temeljnih pravic v tem okviru bistven pogoj za zaupanje državljanov; ker je zagotavljanje varstva pravic intelektualne lastnine in drugih pravic osnovni pogoj za zaupanje podjetij, |
| --- | --- |

I.

ker državljani ne bodo vzajemno komunicirali, prosto izražali svojega mnenja in opravljali prenosov, če ne bodo dovolj zaupali zakonodajnemu okviru novega digitalnega prostora; ker je zagotovitev in spoštovanje temeljnih pravic v tem okviru bistven pogoj za zaupanje državljanov; ker je zagotavljanje varstva pravic intelektualne lastnine in drugih pravic osnovni pogoj za zaupanje podjetij,

| J. | ker se je kibernetska kriminaliteta, kot so napeljevanje k izvedbi terorističnih napadov, kazniva dejanja iz sovraštva in otroška pornografija, zelo povečala in ogroža posameznike, tudi otroke, |
| --- | --- |

J.

ker se je kibernetska kriminaliteta, kot so napeljevanje k izvedbi terorističnih napadov, kazniva dejanja iz sovraštva in otroška pornografija, zelo povečala in ogroža posameznike, tudi otroke,

| K. | ker evropski kulturni in ustvarjalni sektor nimata bistvene vloge le pri spodbujanju kulturne raznolikosti, pluralizma medijev in participativne demokracije v Evropi, ampak sta tudi glavno gonilo trajnostne rasti in oživitve gospodarstva v Evropski uniji; ker je treba v razpravi o vzpostavitvi enotnega trga za sektor ustvarjalnih vsebin posebno pozornost nameniti kulturnim in jezikovnim posebnostim, |
| --- | --- |

K.

ker evropski kulturni in ustvarjalni sektor nimata bistvene vloge le pri spodbujanju kulturne raznolikosti, pluralizma medijev in participativne demokracije v Evropi, ampak sta tudi glavno gonilo trajnostne rasti in oživitve gospodarstva v Evropski uniji; ker je treba v razpravi o vzpostavitvi enotnega trga za sektor ustvarjalnih vsebin posebno pozornost nameniti kulturnim in jezikovnim posebnostim,

| L. | ker so evropska demokratična družba, sodelovanje državljanov v javnih razpravah in dostop do informacij v digitalnem svetu odvisni od močnega in konkurenčnega medijskega sektorja kot četrtega stebra demokracije, |
| --- | --- |

L.

ker so evropska demokratična družba, sodelovanje državljanov v javnih razpravah in dostop do informacij v digitalnem svetu odvisni od močnega in konkurenčnega medijskega sektorja kot četrtega stebra demokracije,

| M. | ker je pomanjkanje napredka pri ustvarjanju, razširjanju in uporabi IKT razlog za zamude v rasti in produktivnosti ter ker imajo mlada podjetja z visokim potencialom rasti na področju inovacij IKT velike težave pri zagotavljanju trajnostnega položaja na trgu, |
| --- | --- |

M.

ker je pomanjkanje napredka pri ustvarjanju, razširjanju in uporabi IKT razlog za zamude v rasti in produktivnosti ter ker imajo mlada podjetja z visokim potencialom rasti na področju inovacij IKT velike težave pri zagotavljanju trajnostnega položaja na trgu,

| N. | ker morata zasebni in javni sektor vlagati v nove inovativne platforme in storitve, kot so npr. računalništvo v oblaku, e-zdravje, pametni merilniki, pametna mobilnost itd.; ker se bo z okrepitvijo enotnega evropskega trga povečalo zanimanje za vlaganje v evropsko gospodarstvo in trge, kar bo privedlo do nadaljnje ekonomije obsega, |
| --- | --- |

N.

ker morata zasebni in javni sektor vlagati v nove inovativne platforme in storitve, kot so npr. računalništvo v oblaku, e-zdravje, pametni merilniki, pametna mobilnost itd.; ker se bo z okrepitvijo enotnega evropskega trga povečalo zanimanje za vlaganje v evropsko gospodarstvo in trge, kar bo privedlo do nadaljnje ekonomije obsega,

| O. | ker enotni digitalni trg za spletne in komunikacijske storitve v Evropi še ne deluje v celoti; ker razdrobljena pravila na nacionalni ravni močno ovirajo prost pretok digitalnih storitev in čezmejnega e-trgovanja; ker bo raba naprednih storitev in aplikacij IKT evropskim podjetjem in javnim storitvam prinesla gospodarske in socialne koristi, |
| --- | --- |

O.

ker enotni digitalni trg za spletne in komunikacijske storitve v Evropi še ne deluje v celoti; ker razdrobljena pravila na nacionalni ravni močno ovirajo prost pretok digitalnih storitev in čezmejnega e-trgovanja; ker bo raba naprednih storitev in aplikacij IKT evropskim podjetjem in javnim storitvam prinesla gospodarske in socialne koristi,

| P. | ker je razkorak med domačim in čezmejnim e-trgovanjem vse večji, kljub temu da je internet najhitreje rastoči maloprodajni kanal; ker sporočilo Komisije o čezmejnem e-trgovanju med podjetji in potrošniki v EU (KOM(2009)0557) ugotavlja, da obstaja za državljane in podjetja v EU precej možnosti za občutne prihranke z uporabo čezmejnega e-trgovanja, |
| --- | --- |

P.

ker je razkorak med domačim in čezmejnim e-trgovanjem vse večji, kljub temu da je internet najhitreje rastoči maloprodajni kanal; ker sporočilo Komisije o čezmejnem e-trgovanju med podjetji in potrošniki v EU (KOM(2009)0557) ugotavlja, da obstaja za državljane in podjetja v EU precej možnosti za občutne prihranke z uporabo čezmejnega e-trgovanja,

| 1. | poziva Komisijo, naj pripravi predlog za ambiciozno digitalno agendo in akcijski načrt, ki bo omogočil, da bo Evropa napredovala v smeri odprte in napredne digitalne družbe, ki vsem državljanom EU ponuja gospodarske, socialne in kulturne možnosti; predlaga, naj se nova digitalna agenda imenuje agenda 2015.eu in naj temelji na modelu učinkovite spirale delovanja 2015.eu; |
| --- | --- |

1.

poziva Komisijo, naj pripravi predlog za ambiciozno digitalno agendo in akcijski načrt, ki bo omogočil, da bo Evropa napredovala v smeri odprte in napredne digitalne družbe, ki vsem državljanom EU ponuja gospodarske, socialne in kulturne možnosti; predlaga, naj se nova digitalna agenda imenuje agenda 2015.eu in naj temelji na modelu učinkovite spirale delovanja 2015.eu;

| 2. | poudarja, da je pomembno, da se nadaljujejo prizadevanja, da bi vsi državljani in potrošniki imeli dostop do stacionarnih in mobilnih širokopasovnih povezav kjer koli, tudi z ohranjanjem konkurenčnosti, ki koristi potrošnikom; poudarja, da je za to potrebna usmerjena politika, ki bo podpirala konkurenco, učinkovita vlaganja v izgradnjo in krepitev dostopovne infrastrukture ter inovacije, povezane z njo, vsem državljanom pa potrošniško izbiro dostopa po pravičnih pogojih in konkurenčnih cenah, ne glede na njihovo lokacijo, kar bo zagotovilo, da ne bo noben evropski državljan izključen; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da je pomembno, da se nadaljujejo prizadevanja, da bi vsi državljani in potrošniki imeli dostop do stacionarnih in mobilnih širokopasovnih povezav kjer koli, tudi z ohranjanjem konkurenčnosti, ki koristi potrošnikom; poudarja, da je za to potrebna usmerjena politika, ki bo podpirala konkurenco, učinkovita vlaganja v izgradnjo in krepitev dostopovne infrastrukture ter inovacije, povezane z njo, vsem državljanom pa potrošniško izbiro dostopa po pravičnih pogojih in konkurenčnih cenah, ne glede na njihovo lokacijo, kar bo zagotovilo, da ne bo noben evropski državljan izključen;

| 3. | meni, da je treba do leta 2013 vsakemu gospodinjstvu v EU omogočiti dostop do širokopasovnega interneta po konkurenčnih cenah; poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo uporabo vseh razpoložljivih političnih instrumentov, da se omogoči širokopasovna povezava za vse evropske državljane, vključno z uporabo evropskih strukturnih skladov in digitalne dividende za povečanje pokritosti z mobilno širokopasovno povezavo in izboljšanje njene kakovosti; poziva države članice, naj dajo nov zagon evropski strategiji za hitri širokopasovni dostop, zlasti s posodobitvijo nacionalnih ciljev za pokritost s hitrim širokopasovnim dostopom; |
| --- | --- |

3.

meni, da je treba do leta 2013 vsakemu gospodinjstvu v EU omogočiti dostop do širokopasovnega interneta po konkurenčnih cenah; poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo uporabo vseh razpoložljivih političnih instrumentov, da se omogoči širokopasovna povezava za vse evropske državljane, vključno z uporabo evropskih strukturnih skladov in digitalne dividende za povečanje pokritosti z mobilno širokopasovno povezavo in izboljšanje njene kakovosti; poziva države članice, naj dajo nov zagon evropski strategiji za hitri širokopasovni dostop, zlasti s posodobitvijo nacionalnih ciljev za pokritost s hitrim širokopasovnim dostopom;

| 4. | poudarja, da so pravila o državni pomoči nekoliko dvoumna, kar lahko vpliva na širokopasovne storitve, ki jih podpira Skupnost, zlasti glede možnosti javnih organov, da utrdijo lastne spletne zahteve kot podlago za nova vlaganja; poziva Komisijo, naj nemudoma pristopi k reševanju teh problemov; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da so pravila o državni pomoči nekoliko dvoumna, kar lahko vpliva na širokopasovne storitve, ki jih podpira Skupnost, zlasti glede možnosti javnih organov, da utrdijo lastne spletne zahteve kot podlago za nova vlaganja; poziva Komisijo, naj nemudoma pristopi k reševanju teh problemov;

| 5. | opozarja, da je treba posebno pozornost nameniti podeželskim območjem, ki jih je prizadela industrijska tranzicija, ter regijam, ki so hudo in stalno prizadete zaradi neugodnih naravnih ali demografskih razmer, zlasti najbolj oddaljenim regijam; meni, da so ustrezna rešitev, ki bo za državljane v teh regijah zagotovila učinkovito nudenje in dostop do širokopasovnega interneta v sprejemljivem časovnem okviru in z razumnimi stroški, brezžične tehnologije, vključno s sateliti, ki omogočajo takojšnjo in splošno razširjeno povezanost s temeljnimi internetnimi storitvami; |
| --- | --- |

5.

opozarja, da je treba posebno pozornost nameniti podeželskim območjem, ki jih je prizadela industrijska tranzicija, ter regijam, ki so hudo in stalno prizadete zaradi neugodnih naravnih ali demografskih razmer, zlasti najbolj oddaljenim regijam; meni, da so ustrezna rešitev, ki bo za državljane v teh regijah zagotovila učinkovito nudenje in dostop do širokopasovnega interneta v sprejemljivem časovnem okviru in z razumnimi stroški, brezžične tehnologije, vključno s sateliti, ki omogočajo takojšnjo in splošno razširjeno povezanost s temeljnimi internetnimi storitvami;

| 6. | opozarja, da obvezne univerzalne storitve ustrezajo minimalnemu naboru storitev določene kakovosti, do katerega bi morali imeti dostop vsi končni uporabniki po dostopnih cenah, brez izkrivljanja konkurence in dodatnih bremen za potrošnike in ponudnike; poziva Komisijo, naj nemudoma opravi dolgo pričakovan pregled univerzalnih storitev; |
| --- | --- |

6.

opozarja, da obvezne univerzalne storitve ustrezajo minimalnemu naboru storitev določene kakovosti, do katerega bi morali imeti dostop vsi končni uporabniki po dostopnih cenah, brez izkrivljanja konkurence in dodatnih bremen za potrošnike in ponudnike; poziva Komisijo, naj nemudoma opravi dolgo pričakovan pregled univerzalnih storitev;

| 7. | poudarja, da je treba invalidnim končnim uporabnikom zagotoviti dostop na enaki ravni, kot je na voljo drugim končnim uporabnikom, kot je Evropski parlament pozval v svojem pregledu direktive o univerzalnih storitvah in pravicah uporabnikov; poziva Komisijo, naj v agendi 2015.eu dosledno upošteva potrebe invalidnih uporabnikov; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da je treba invalidnim končnim uporabnikom zagotoviti dostop na enaki ravni, kot je na voljo drugim končnim uporabnikom, kot je Evropski parlament pozval v svojem pregledu direktive o univerzalnih storitvah in pravicah uporabnikov; poziva Komisijo, naj v agendi 2015.eu dosledno upošteva potrebe invalidnih uporabnikov;

| 8. | poziva Komisijo, naj opravi oceno učinka, s katero bi preučila, kako uresničiti prenosljivost številk po vsej EU; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo, naj opravi oceno učinka, s katero bi preučila, kako uresničiti prenosljivost številk po vsej EU;

| 9. | poudarja, da je pomembno, da Evropa ostane svetovna mobilna celina in da se zagotovi, da bo 75 % mobilnih naročnikov do leta 2015 uporabljalo mobilne širokopasovne povezave in imelo dostop do brezžičnih storitev visoke hitrosti; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da je pomembno, da Evropa ostane svetovna mobilna celina in da se zagotovi, da bo 75 % mobilnih naročnikov do leta 2015 uporabljalo mobilne širokopasovne povezave in imelo dostop do brezžičnih storitev visoke hitrosti;

| 10. | opozarja na potrebo po pospeševanju usklajene izrabe spektra digitalne dividende na nediskriminatoren način, ne da bi se ob tem ovirale obstoječe in razširjene storitve radiodifuzije; |
| --- | --- |

10.

opozarja na potrebo po pospeševanju usklajene izrabe spektra digitalne dividende na nediskriminatoren način, ne da bi se ob tem ovirale obstoječe in razširjene storitve radiodifuzije;

| 11. | poziva Komisijo, naj prek odbora za radijski spekter določi praktične in tehnične zahteve, ki bodo zagotovile pravočasno razpoložljivost spektra ob zadostni prožnosti, kar bo omogočilo uporabo novih tehnologij in storitev, kot je mobilni širokopasovni dostop; poziva Komisijo, naj poroča o konkurenčnosti in tržnem razvoju spektra; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo, naj prek odbora za radijski spekter določi praktične in tehnične zahteve, ki bodo zagotovile pravočasno razpoložljivost spektra ob zadostni prožnosti, kar bo omogočilo uporabo novih tehnologij in storitev, kot je mobilni širokopasovni dostop; poziva Komisijo, naj poroča o konkurenčnosti in tržnem razvoju spektra;

| 12. | poudarja potrebo po dodatni oceni in raziskovanju morebitnih motenj med obstoječimi in prihodnjimi uporabniki spektra, da se omilijo možni negativni učinki na potrošnike; |
| --- | --- |

12.

poudarja potrebo po dodatni oceni in raziskovanju morebitnih motenj med obstoječimi in prihodnjimi uporabniki spektra, da se omilijo možni negativni učinki na potrošnike;

| 13. | meni, da bi si države članice morale prizadevati za uresničitev cilja, da bi bilo do leta 2015 50 % (do leta 2020 pa 100 %) gospodinjstev EU povezanih na zelo hitra omrežja, ki omogočajo zanesljivo in izboljšano uporabniško izkušnjo, skladno s pričakovanji in potrebami potrošnikov; opozarja, da je za uresničitev teh ciljev nujen ustrezen politični okvir, ki bo omogočil zasebne naložbe, ohranjanje konkurenčnosti in večjo izbiro za potrošnike; |
| --- | --- |

13.

meni, da bi si države članice morale prizadevati za uresničitev cilja, da bi bilo do leta 2015 50 % (do leta 2020 pa 100 %) gospodinjstev EU povezanih na zelo hitra omrežja, ki omogočajo zanesljivo in izboljšano uporabniško izkušnjo, skladno s pričakovanji in potrebami potrošnikov; opozarja, da je za uresničitev teh ciljev nujen ustrezen politični okvir, ki bo omogočil zasebne naložbe, ohranjanje konkurenčnosti in večjo izbiro za potrošnike;

| 14. | poziva države članice, naj še pred potekom roka prenesejo novi regulativni okvir za elektronske komunikacije, ga v celoti izvajajo in ustrezno pooblastijo nacionalne regulatorje; poudarja, da novi okvir zagotavlja predvidljivo in dosledno zakonodajno okolje, ki spodbuja naložbe in konkurenčne trge za omrežja, proizvode in storitve IKT, kar prispeva k okrepljenemu enotnemu trgu za storitve informacijske družbe; vztraja, da je treba pri kakršnih koli smernicah za izvajanje telekomunikacijskega svežnja kar zadeva dostop naslednje generacije v celoti uveljaviti koncepte, ki jih uvajajo direktive za pospešitev uporabe teh omrežij; |
| --- | --- |

14.

poziva države članice, naj še pred potekom roka prenesejo novi regulativni okvir za elektronske komunikacije, ga v celoti izvajajo in ustrezno pooblastijo nacionalne regulatorje; poudarja, da novi okvir zagotavlja predvidljivo in dosledno zakonodajno okolje, ki spodbuja naložbe in konkurenčne trge za omrežja, proizvode in storitve IKT, kar prispeva k okrepljenemu enotnemu trgu za storitve informacijske družbe; vztraja, da je treba pri kakršnih koli smernicah za izvajanje telekomunikacijskega svežnja kar zadeva dostop naslednje generacije v celoti uveljaviti koncepte, ki jih uvajajo direktive za pospešitev uporabe teh omrežij;

| 15. | meni, da je treba povečati učinkovitost regulativnega sodelovanja, tako da se zagotovi čim hitrejši začetek polnega delovanja organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije; |
| --- | --- |

15.

meni, da je treba povečati učinkovitost regulativnega sodelovanja, tako da se zagotovi čim hitrejši začetek polnega delovanja organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije;

| 16. | poziva zainteresirane strani, naj sprejmejo odprte modele uporabe telekomunikacijskih omrežij, kar bo pomagalo spodbuditi inovacije in povečati povpraševanje; |
| --- | --- |

16.

poziva zainteresirane strani, naj sprejmejo odprte modele uporabe telekomunikacijskih omrežij, kar bo pomagalo spodbuditi inovacije in povečati povpraševanje;

| 17. | opozarja, da morajo biti zakonski predpisi pregledni in predvidljivi, in poziva Komisijo, naj pri pripravi zakonodajnih in nezakonodajnih pobud še naprej upošteva načela bolje oblikovanih predpisov, zlasti z usmerjenimi in pravočasnimi ocenami učinka; |
| --- | --- |

17.

opozarja, da morajo biti zakonski predpisi pregledni in predvidljivi, in poziva Komisijo, naj pri pripravi zakonodajnih in nezakonodajnih pobud še naprej upošteva načela bolje oblikovanih predpisov, zlasti z usmerjenimi in pravočasnimi ocenami učinka;

| 18. | opozarja, da sta medobratovalnost in dostopnost medsebojno povezani in predstavljata temelj, na katerem bo zgrajena učinkovita informacijska družba, zato da bodo izdelki, infrastrukture in storitve medsebojno delovali in Evropejcem omogočali dostop do storitev in podatkov, neodvisen od vrste programske opreme, ki jo uporabljajo; |
| --- | --- |

18.

opozarja, da sta medobratovalnost in dostopnost medsebojno povezani in predstavljata temelj, na katerem bo zgrajena učinkovita informacijska družba, zato da bodo izdelki, infrastrukture in storitve medsebojno delovali in Evropejcem omogočali dostop do storitev in podatkov, neodvisen od vrste programske opreme, ki jo uporabljajo;

| 19. | vztraja, da je digitalna kompetenca ključnega pomena za vključujočo digitalno družbo in da bi morali vsi državljani EU imeti možnost in spodbude, da razvijejo ustrezno računalniško znanje; poudarja, da lahko digitalna kompetenca prikrajšanim ljudem (tj. starejšim osebam in osebam z nizkimi dohodki) pomaga pri vključevanju v družbo; poziva Komisijo in države članice, naj se spopadejo z razlikami pri digitalni pismenosti in uporabi interneta med različnimi družbenimi skupinami, s tako imenovanim nastajajočim drugim digitalnim razkorakom; poudarja, da je bistveno, da do leta 2015 zmanjšamo primanjkljaje v digitalni pismenosti in kompetenci za polovico; |
| --- | --- |

19.

vztraja, da je digitalna kompetenca ključnega pomena za vključujočo digitalno družbo in da bi morali vsi državljani EU imeti možnost in spodbude, da razvijejo ustrezno računalniško znanje; poudarja, da lahko digitalna kompetenca prikrajšanim ljudem (tj. starejšim osebam in osebam z nizkimi dohodki) pomaga pri vključevanju v družbo; poziva Komisijo in države članice, naj se spopadejo z razlikami pri digitalni pismenosti in uporabi interneta med različnimi družbenimi skupinami, s tako imenovanim nastajajočim drugim digitalnim razkorakom; poudarja, da je bistveno, da do leta 2015 zmanjšamo primanjkljaje v digitalni pismenosti in kompetenci za polovico;

| 20. | poziva k spoštovanju preglednosti, dostopnosti in enakih možnosti pri uporabi sistemov IKT, da bi povečali njihovo uporabniško prijaznost za kar največ evropskih državljanov; |
| --- | --- |

20.

poziva k spoštovanju preglednosti, dostopnosti in enakih možnosti pri uporabi sistemov IKT, da bi povečali njihovo uporabniško prijaznost za kar največ evropskih državljanov;

| 21. | poudarja, da morajo, po potrebi s pomočjo regionalne in kohezijske politike, do leta 2013 vse osnovne in srednje šole imeti zanesljivo, kakovostno internetno povezavo, do leta 2015 pa visokohitrostno internetno povezavo; poudarja, da bi morala postati usposabljanje na področju IKT in e-učenje sestavni del dejavnosti vseživljenjskega učenja z omogočanjem boljših in dostopnih programov za izobraževanje in usposabljanje; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da morajo, po potrebi s pomočjo regionalne in kohezijske politike, do leta 2013 vse osnovne in srednje šole imeti zanesljivo, kakovostno internetno povezavo, do leta 2015 pa visokohitrostno internetno povezavo; poudarja, da bi morala postati usposabljanje na področju IKT in e-učenje sestavni del dejavnosti vseživljenjskega učenja z omogočanjem boljših in dostopnih programov za izobraževanje in usposabljanje;

| 22. | priznava, kako pomembno je e-učenje kot metoda izobraževanja, prilagojena inovacijam IKT, s katero se lahko zadosti potrebam oseb s težavami pri dostopu do običajnih načinov izobraževanja, poudarja pa, da je izmenjava informacij med učitelji, učenci in drugimi zainteresiranimi stranmi temeljni pogoj; meni, da je treba spodbujati tudi mednarodno izmenjavo, da bi izobraževalne ustanove ponovno prevzele pomembno vlogo pri spodbujanju razumevanja med narodi; |
| --- | --- |

22.

priznava, kako pomembno je e-učenje kot metoda izobraževanja, prilagojena inovacijam IKT, s katero se lahko zadosti potrebam oseb s težavami pri dostopu do običajnih načinov izobraževanja, poudarja pa, da je izmenjava informacij med učitelji, učenci in drugimi zainteresiranimi stranmi temeljni pogoj; meni, da je treba spodbujati tudi mednarodno izmenjavo, da bi izobraževalne ustanove ponovno prevzele pomembno vlogo pri spodbujanju razumevanja med narodi;

| 23. | priporoča, naj se v izobraževalne sisteme uvede pojem digitalne pismenosti, in sicer že na predšolski stopnji vzporedno s tujimi jeziki, s čimer bi kar najbolj zgodaj dobili vešče uporabnike; |
| --- | --- |

23.

priporoča, naj se v izobraževalne sisteme uvede pojem digitalne pismenosti, in sicer že na predšolski stopnji vzporedno s tujimi jeziki, s čimer bi kar najbolj zgodaj dobili vešče uporabnike;

| 24. | poudarja, da je treba državljane EU opremiti z digitalnimi veščinami, da bodo lahko v celoti izkoristili vključenost v digitalno družbo; ponovno poudarja, da je treba zagotoviti, da bodo znanje, spretnosti, kompetence in ustvarjalnost evropske delovne sile ustrezali najvišjim globalnim standardom in se bodo nenehno posodabljali; meni, da bi morali biti digitalna pismenost in kompetenca osrednji vidik politik EU, saj sta glavno gonilo evropske inovativne družbe; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da je treba državljane EU opremiti z digitalnimi veščinami, da bodo lahko v celoti izkoristili vključenost v digitalno družbo; ponovno poudarja, da je treba zagotoviti, da bodo znanje, spretnosti, kompetence in ustvarjalnost evropske delovne sile ustrezali najvišjim globalnim standardom in se bodo nenehno posodabljali; meni, da bi morali biti digitalna pismenost in kompetenca osrednji vidik politik EU, saj sta glavno gonilo evropske inovativne družbe;

| 25. | predlaga, naj se začne akcijski načrt za digitalno pismenost in vključenost na ravni EU in držav članic, ki mora obsegati zlasti: posebne možnosti usposabljanja za digitalno pismenost za brezposelne in skupine, ki jim grozi izključenost; spodbude za pobude zasebnega sektorja, ki bi ponujale računalniška izobraževanja vsem uslužbencem; pobudo „s pametjo na splet“, ki bo vse učence, vključno s tistimi, ki so vključeni v vseživljenjsko učenje in poklicno usposabljanje, seznanila z varno uporabo IKT in spletnih storitev; in skupni sistem podeljevanja spričeval za IKT na ravni EU; |
| --- | --- |

25.

predlaga, naj se začne akcijski načrt za digitalno pismenost in vključenost na ravni EU in držav članic, ki mora obsegati zlasti: posebne možnosti usposabljanja za digitalno pismenost za brezposelne in skupine, ki jim grozi izključenost; spodbude za pobude zasebnega sektorja, ki bi ponujale računalniška izobraževanja vsem uslužbencem; pobudo „s pametjo na splet“, ki bo vse učence, vključno s tistimi, ki so vključeni v vseživljenjsko učenje in poklicno usposabljanje, seznanila z varno uporabo IKT in spletnih storitev; in skupni sistem podeljevanja spričeval za IKT na ravni EU;

| 26. | poziva države članice, naj sprejmejo potrebne ukrepe za spodbujanje mladih strokovnjakov, naj si izberejo poklic na področju IKT; poziva države članice, naj v tem času v nacionalnih izobraževalnih programih za učence osnovnih šol večji poudarek namenijo naravoslovnim predmetom, kot sta matematika in fizika; meni, da je treba zaradi dejanske in nujne potrebe po ukrepih, s katerimi bi lahko tudi kratko- in srednjeročno zadostili potrebam po znanju IKT v Evropi, zagotoviti boljšo zbirko podatkov za spremljanje e-znanja; poziva institucije EU, naj z nadaljnjimi ukrepi ustvarijo to zbirko podatkov; |
| --- | --- |

26.

poziva države članice, naj sprejmejo potrebne ukrepe za spodbujanje mladih strokovnjakov, naj si izberejo poklic na področju IKT; poziva države članice, naj v tem času v nacionalnih izobraževalnih programih za učence osnovnih šol večji poudarek namenijo naravoslovnim predmetom, kot sta matematika in fizika; meni, da je treba zaradi dejanske in nujne potrebe po ukrepih, s katerimi bi lahko tudi kratko- in srednjeročno zadostili potrebam po znanju IKT v Evropi, zagotoviti boljšo zbirko podatkov za spremljanje e-znanja; poziva institucije EU, naj z nadaljnjimi ukrepi ustvarijo to zbirko podatkov;

| 27. | poudarja, da je treba državljane EU ozavestiti o njihovih temeljnih digitalnih pravicah in obveznostih v evropski listini državljanskih in potrošniških pravic v digitalnem okolju; meni, da bi ta listina morala utrditi pravni red Skupnosti in vključevati zlasti pravice uporabnikov v zvezi z varstvom zasebnosti, varstvo ranljivih uporabnikov in zaščito digitalnih vsebin ter zagotavljati ustrezno medobratovalnost; ponovno poudarja, da je treba pravice v digitalnem okolju obravnavati v splošnem okviru temeljnih pravic; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da je treba državljane EU ozavestiti o njihovih temeljnih digitalnih pravicah in obveznostih v evropski listini državljanskih in potrošniških pravic v digitalnem okolju; meni, da bi ta listina morala utrditi pravni red Skupnosti in vključevati zlasti pravice uporabnikov v zvezi z varstvom zasebnosti, varstvo ranljivih uporabnikov in zaščito digitalnih vsebin ter zagotavljati ustrezno medobratovalnost; ponovno poudarja, da je treba pravice v digitalnem okolju obravnavati v splošnem okviru temeljnih pravic;

| 28. | izraža trdno prepričanje, da je varovanje zasebnosti temeljna vrednota in da morajo vsi uporabniki imeti možnost nadzorovati svoje osebne podatke, tudi pravico biti pozabljen; poziva Komisijo, naj upošteva vprašanja o varstvu podatkov in zasebnosti in predvsem specifične potrebe mladoletnih in mladih odraslih glede teh vprašanj; poziva Komisijo, naj predloži predlog za prilagoditev direktive o varstvu podatkov današnjemu digitalnemu okolju; |
| --- | --- |

28.

izraža trdno prepričanje, da je varovanje zasebnosti temeljna vrednota in da morajo vsi uporabniki imeti možnost nadzorovati svoje osebne podatke, tudi pravico biti pozabljen; poziva Komisijo, naj upošteva vprašanja o varstvu podatkov in zasebnosti in predvsem specifične potrebe mladoletnih in mladih odraslih glede teh vprašanj; poziva Komisijo, naj predloži predlog za prilagoditev direktive o varstvu podatkov današnjemu digitalnemu okolju;

| 29. | poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo nadaljnje ukrepe za izboljšanje digitalne varnosti, boj proti kibernetski kriminaliteti in neželeni pošti, da bi se povečalo zaupanje uporabnikov in bi se kibernetski prostor Evropske unije zavaroval pred vsemi vrstami kaznivih dejanj in prestopkov; poziva Komisijo in države članice, naj se učinkovito vključijo v mednarodno sodelovanje na tem področju ter ga okrepijo; opominja, da skoraj polovica držav članic še ni ratificirala Konvencije Sveta Evrope o kibernetski kriminaliteti, in države članice poziva, naj konvencijo ratificirajo in uveljavijo; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo nadaljnje ukrepe za izboljšanje digitalne varnosti, boj proti kibernetski kriminaliteti in neželeni pošti, da bi se povečalo zaupanje uporabnikov in bi se kibernetski prostor Evropske unije zavaroval pred vsemi vrstami kaznivih dejanj in prestopkov; poziva Komisijo in države članice, naj se učinkovito vključijo v mednarodno sodelovanje na tem področju ter ga okrepijo; opominja, da skoraj polovica držav članic še ni ratificirala Konvencije Sveta Evrope o kibernetski kriminaliteti, in države članice poziva, naj konvencijo ratificirajo in uveljavijo;

| 30. | poziva države članice, naj sprejmejo ukrepe za zagotovitev razpoložljivosti varne elektronske identifikacije za vsakogar v Evropi; |
| --- | --- |

30.

poziva države članice, naj sprejmejo ukrepe za zagotovitev razpoložljivosti varne elektronske identifikacije za vsakogar v Evropi;

| 31. | vztraja, da je treba ohranjati odprt internet, kjer imajo državljani pravico do dostopa do informacij in njihove distribucije ter do uporabe želenih aplikacij in storitev, to pa je omogočeno tudi poslovnim uporabnikom, kot je predvideno v revidiranem regulativnem okviru; poziva Komisijo, organ evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije in nacionalne regulativne organe, naj spodbujajo nevtralnost spleta, natančno spremljajo uresničevanje te nevtralnosti ter pred koncem leta 2010 poročajo Evropskemu parlamentu; meni, da bi morala zakonodaja EU ohraniti določbo o izključnem prenosu podatkov iz direktive o e-trgovini (2000/31/ES) kot bistveni način za omogočanje proste in odprte konkurence na digitalnem trgu; |
| --- | --- |

31.

vztraja, da je treba ohranjati odprt internet, kjer imajo državljani pravico do dostopa do informacij in njihove distribucije ter do uporabe želenih aplikacij in storitev, to pa je omogočeno tudi poslovnim uporabnikom, kot je predvideno v revidiranem regulativnem okviru; poziva Komisijo, organ evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije in nacionalne regulativne organe, naj spodbujajo nevtralnost spleta, natančno spremljajo uresničevanje te nevtralnosti ter pred koncem leta 2010 poročajo Evropskemu parlamentu; meni, da bi morala zakonodaja EU ohraniti določbo o izključnem prenosu podatkov iz direktive o e-trgovini (2000/31/ES) kot bistveni način za omogočanje proste in odprte konkurence na digitalnem trgu;

| 32. | poudarja, da so pluralizem, svoboda tiska in spoštovanje kulturne raznolikosti temeljne vrednote in končni cilji Evropske unije; zato poziva Evropsko komisijo, naj zagotovi, da bodo te vrednote in cilji spoštovani v vseh predlaganih politikah EU; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da so pluralizem, svoboda tiska in spoštovanje kulturne raznolikosti temeljne vrednote in končni cilji Evropske unije; zato poziva Evropsko komisijo, naj zagotovi, da bodo te vrednote in cilji spoštovani v vseh predlaganih politikah EU;

| 33. | odobrava hitro izvajanje zakonodaje o gostovanju; poudarja, da je treba še naprej nenehno spremljati cene mobilnega gostovanja v EU, kot tudi cene gostovanja za prenos podatkov; poziva organ evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije, naj izvede neodvisno analizo drugih metod (razen regulacije cen), ki bi jih lahko uporabili za vzpostavitev konkurenčnega notranjega trga gostovanja; poziva Komisijo, naj na podlagi analize organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije in svojega pregleda pred letom 2013 predlaga dolgoročno rešitev vprašanja gostovanja, da bi se zagotovil učinkovit, potrošnikom prijazen in konkurenčen trg gostovanja, ki bi omogočal nižje cene; |
| --- | --- |

33.

odobrava hitro izvajanje zakonodaje o gostovanju; poudarja, da je treba še naprej nenehno spremljati cene mobilnega gostovanja v EU, kot tudi cene gostovanja za prenos podatkov; poziva organ evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije, naj izvede neodvisno analizo drugih metod (razen regulacije cen), ki bi jih lahko uporabili za vzpostavitev konkurenčnega notranjega trga gostovanja; poziva Komisijo, naj na podlagi analize organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije in svojega pregleda pred letom 2013 predlaga dolgoročno rešitev vprašanja gostovanja, da bi se zagotovil učinkovit, potrošnikom prijazen in konkurenčen trg gostovanja, ki bi omogočal nižje cene;

| 34. | poudarja, da lahko digitalne storitve prispevajo, da bo Evropa v celoti izkoristila notranji trg; poziva k učinkoviti politiki enotnega digitalnega trga, da bodo spletne storitve v Evropi bolj konkurenčne, dostopne, čezmejne in pregledne, pri čemer bodo zagotavljale najvišjo stopnjo zaščite potrošnikov ter bo odpravljena krajevna diskriminacija; poziva institucije EU, naj do leta 2013 odpravijo glavne regulativne in upravne ovire za čezmejne spletne transakcije; poziva Komisijo, naj poglobi svojo sedanjo oceno pravnega reda Skupnosti, ki zadeva enotni digitalni trg, in naj predlaga ciljno usmerjene zakonodajne ukrepe za odpravljanje največjih ovir; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da lahko digitalne storitve prispevajo, da bo Evropa v celoti izkoristila notranji trg; poziva k učinkoviti politiki enotnega digitalnega trga, da bodo spletne storitve v Evropi bolj konkurenčne, dostopne, čezmejne in pregledne, pri čemer bodo zagotavljale najvišjo stopnjo zaščite potrošnikov ter bo odpravljena krajevna diskriminacija; poziva institucije EU, naj do leta 2013 odpravijo glavne regulativne in upravne ovire za čezmejne spletne transakcije; poziva Komisijo, naj poglobi svojo sedanjo oceno pravnega reda Skupnosti, ki zadeva enotni digitalni trg, in naj predlaga ciljno usmerjene zakonodajne ukrepe za odpravljanje največjih ovir;

| 35. | poziva k izvedbi študije o usklajenosti predpisov v EU, da bi spodbujali skupni trg s področja računalništva v oblaku in e-trgovanja; |
| --- | --- |

35.

poziva k izvedbi študije o usklajenosti predpisov v EU, da bi spodbujali skupni trg s področja računalništva v oblaku in e-trgovanja;

| 36. | poziva Komisijo, naj preuči ukrepe za dodatno povečanje preglednosti pogojev čezmejnega spletnega trgovanja ter učinkovitosti čezmejnega izvrševanja zakonodaje in čezmejnega pravnega varstva; poudarja, da uspešen razvoj spletne trgovine zahteva učinkovito distribucijo proizvodov in blaga, zato posebej poudarja potrebo po hitrem izvajanju tretje poštne direktive (2008/6/ES); |
| --- | --- |

36.

poziva Komisijo, naj preuči ukrepe za dodatno povečanje preglednosti pogojev čezmejnega spletnega trgovanja ter učinkovitosti čezmejnega izvrševanja zakonodaje in čezmejnega pravnega varstva; poudarja, da uspešen razvoj spletne trgovine zahteva učinkovito distribucijo proizvodov in blaga, zato posebej poudarja potrebo po hitrem izvajanju tretje poštne direktive (2008/6/ES);

| 37. | meni, da morajo države članice zagotoviti potrebno digitalno okolje za podjetja, zlasti mala in srednja; poziva države članice k oblikovanju storitve „vse na enem mestu“ za DDV, da bi omogočili lažjo čezmejno e-trgovino za mala in srednja podjetja ter podjetnike, Komisijo pa poziva, naj podpre splošno uporabo e-računov; |
| --- | --- |

37.

meni, da morajo države članice zagotoviti potrebno digitalno okolje za podjetja, zlasti mala in srednja; poziva države članice k oblikovanju storitve „vse na enem mestu“ za DDV, da bi omogočili lažjo čezmejno e-trgovino za mala in srednja podjetja ter podjetnike, Komisijo pa poziva, naj podpre splošno uporabo e-računov;

| 38. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bo do leta 2015 vsaj 50 % javnih naročil opravljenih prek elektronskih sredstev, kot je določeno v akcijskem načrtu, dogovorjenem na ministrski konferenci o e-upravi v Manchestru leta 2005; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bo do leta 2015 vsaj 50 % javnih naročil opravljenih prek elektronskih sredstev, kot je določeno v akcijskem načrtu, dogovorjenem na ministrski konferenci o e-upravi v Manchestru leta 2005;

| 39. | meni, da so direktive, ki tvorijo zakonodajni okvir za informacijsko družbo, sprejete pred skoraj desetimi leti, zaradi vse bolj zapletenega spletnega okolja, uvajanja novih tehnologij in dejstva, da je vse več podatkov o državljanih EU obdelanih zunaj EU, zastarele; meni, da se lahko nekatera pravna vprašanja iz direktiv rešijo s postopnimi posodobitvami, za druge direktive pa bo potrebna temeljitejša revizija, ter da je treba sprejeti mednarodni okvir za varstvo podatkov; |
| --- | --- |

39.

meni, da so direktive, ki tvorijo zakonodajni okvir za informacijsko družbo, sprejete pred skoraj desetimi leti, zaradi vse bolj zapletenega spletnega okolja, uvajanja novih tehnologij in dejstva, da je vse več podatkov o državljanih EU obdelanih zunaj EU, zastarele; meni, da se lahko nekatera pravna vprašanja iz direktiv rešijo s postopnimi posodobitvami, za druge direktive pa bo potrebna temeljitejša revizija, ter da je treba sprejeti mednarodni okvir za varstvo podatkov;

| 40. | poudarja potencialno vrednost prehoda na digitalne javne storitve (e-uprava) za državljane in podjetja, da bi omogočili učinkovitejše in posamezniku prilagojene javne storitve; poziva države članice, naj z uporabo orodij IKT izboljšajo preglednost in odgovornost delovanja vlade ter prispevajo k bolj participativni demokraciji, ki bo vključevala vse družbeno-ekonomske skupine, spodbujala osveščenost novih uporabnikov in krepila zaupanje; poziva države članice, naj razvijejo nacionalne načrte za prehod na digitalne javne storitve, ki bi vključil cilje in ukrepe, da bi javne storitve bile na voljo na spletu in dostopne invalidom do leta 2015; |
| --- | --- |

40.

poudarja potencialno vrednost prehoda na digitalne javne storitve (e-uprava) za državljane in podjetja, da bi omogočili učinkovitejše in posamezniku prilagojene javne storitve; poziva države članice, naj z uporabo orodij IKT izboljšajo preglednost in odgovornost delovanja vlade ter prispevajo k bolj participativni demokraciji, ki bo vključevala vse družbeno-ekonomske skupine, spodbujala osveščenost novih uporabnikov in krepila zaupanje; poziva države članice, naj razvijejo nacionalne načrte za prehod na digitalne javne storitve, ki bi vključil cilje in ukrepe, da bi javne storitve bile na voljo na spletu in dostopne invalidom do leta 2015;

| 41. | poudarja pomen širokopasovnega dostopa za zdravje evropskih državljanov, saj omogoča uporabo učinkovitih informacijskih tehnologij s področja zdravja, kar izboljšuje kakovost nege, širi geografski doseg zdravstvenega varstva na podeželska, otoška, gorska in redko poseljena območja, lajša domačo oskrbo ter zmanjšuje nepotrebno zdravljenje in drage premestitve bolnikov; poziva, da lahko širokopasovna omrežja pripomorejo tudi k varstvu evropskih državljanov z omogočanjem in spodbujanjem informacij o javni varnosti, postopkov, odzivov na katastrofe in obnove; |
| --- | --- |

41.

poudarja pomen širokopasovnega dostopa za zdravje evropskih državljanov, saj omogoča uporabo učinkovitih informacijskih tehnologij s področja zdravja, kar izboljšuje kakovost nege, širi geografski doseg zdravstvenega varstva na podeželska, otoška, gorska in redko poseljena območja, lajša domačo oskrbo ter zmanjšuje nepotrebno zdravljenje in drage premestitve bolnikov; poziva, da lahko širokopasovna omrežja pripomorejo tudi k varstvu evropskih državljanov z omogočanjem in spodbujanjem informacij o javni varnosti, postopkov, odzivov na katastrofe in obnove;

| 42. | poudarja, da so IKT še posebej pomembne za invalide, ki bolj kot drugi potrebujejo tehnološko pomoč pri vsakodnevnih dejavnostih; meni, da imajo tudi invalidi pravico do enakopravnega sodelovanja v hitrem razvoju proizvodov in storitev nove tehnologije, saj jim bo to omogočilo udeležbo v vključujoči informacijski družbi brez ovir; |
| --- | --- |

42.

poudarja, da so IKT še posebej pomembne za invalide, ki bolj kot drugi potrebujejo tehnološko pomoč pri vsakodnevnih dejavnostih; meni, da imajo tudi invalidi pravico do enakopravnega sodelovanja v hitrem razvoju proizvodov in storitev nove tehnologije, saj jim bo to omogočilo udeležbo v vključujoči informacijski družbi brez ovir;

| 43. | poudarja, da je treba razviti „peto svoboščino“, ki bo omogočala prost pretok vsebin in znanja, ter da je treba do leta 2015 v Evropi razviti usklajen in uporabniku prijazen zakonodajni okvir za dostop do digitalnih vsebin, ki bi izboljšal gotovost za potrošnike in omogočal doseči pravično ravnotežje med imetniki avtorskih pravic in dostopom splošne javnosti do vsebin in znanja; poziva EU, naj glede na hitrost tehnološkega razvoja pospeši razpravo o avtorskih pravicah in analizira vpliv naslova o avtorskih pravicah EU v skladu s členom 118 Pogodbe o delovanju EU, da bi zagotovili enotno varstvo pravic intelektualne lastnine v vsej Uniji v spletnem in nespletnem okolju; |
| --- | --- |

43.

poudarja, da je treba razviti „peto svoboščino“, ki bo omogočala prost pretok vsebin in znanja, ter da je treba do leta 2015 v Evropi razviti usklajen in uporabniku prijazen zakonodajni okvir za dostop do digitalnih vsebin, ki bi izboljšal gotovost za potrošnike in omogočal doseči pravično ravnotežje med imetniki avtorskih pravic in dostopom splošne javnosti do vsebin in znanja; poziva EU, naj glede na hitrost tehnološkega razvoja pospeši razpravo o avtorskih pravicah in analizira vpliv naslova o avtorskih pravicah EU v skladu s členom 118 Pogodbe o delovanju EU, da bi zagotovili enotno varstvo pravic intelektualne lastnine v vsej Uniji v spletnem in nespletnem okolju;

| 44. | priznava, da ima evropski ustvarjalni in kulturni sektor osrednjo vlogo pri spodbujanju kulturne raznolikosti, medijskega pluralizma in participativne demokracije v Evropi, poleg tega pa je tudi pomembno gonilo trajnostne rasti v Evropi, zaradi česar ima lahko odločilno vlogo pri gospodarskem okrevanju EU; priznava, da je treba spodbujati okolje, ki bo še naprej podpiralo ustvarjalni sektor; pri tem poziva Komisijo, naj v vseh političnih pobudah za digitalno agendo izvaja konvencijo Unesca o zaščiti in spodbujanju raznolikosti kulturnega izražanja; |
| --- | --- |

44.

priznava, da ima evropski ustvarjalni in kulturni sektor osrednjo vlogo pri spodbujanju kulturne raznolikosti, medijskega pluralizma in participativne demokracije v Evropi, poleg tega pa je tudi pomembno gonilo trajnostne rasti v Evropi, zaradi česar ima lahko odločilno vlogo pri gospodarskem okrevanju EU; priznava, da je treba spodbujati okolje, ki bo še naprej podpiralo ustvarjalni sektor; pri tem poziva Komisijo, naj v vseh političnih pobudah za digitalno agendo izvaja konvencijo Unesca o zaščiti in spodbujanju raznolikosti kulturnega izražanja;

| 45. | poudarja, da bi morala evropska digitalna agenda spodbujati nastajanje in širjenje kakovostnih in kulturno raznolikih vsebin v EU, s čimer bi vse državljane EU spodbudili k prevzemanju digitalnih tehnologij, kot je internet, ter kar najbolj povečali kulturne in družbene koristi, ki jih državljanom EU lahko prinesejo nove tehnologije; priporoča, naj se začne informacijska kampanja na ravni EU, da bi dosegli večjo ozaveščenost, predvsem z razvojem in širjenjem digitalnih kulturnih vsebin; poziva Evropsko komisijo, naj v okviru svojega zakonodajnega delovnega programa preuči možnost, da bi državam članicam omogočila uporabo znižane stopnje DDV za razširjanje kulturnih dobrin na spletu; |
| --- | --- |

45.

poudarja, da bi morala evropska digitalna agenda spodbujati nastajanje in širjenje kakovostnih in kulturno raznolikih vsebin v EU, s čimer bi vse državljane EU spodbudili k prevzemanju digitalnih tehnologij, kot je internet, ter kar najbolj povečali kulturne in družbene koristi, ki jih državljanom EU lahko prinesejo nove tehnologije; priporoča, naj se začne informacijska kampanja na ravni EU, da bi dosegli večjo ozaveščenost, predvsem z razvojem in širjenjem digitalnih kulturnih vsebin; poziva Evropsko komisijo, naj v okviru svojega zakonodajnega delovnega programa preuči možnost, da bi državam članicam omogočila uporabo znižane stopnje DDV za razširjanje kulturnih dobrin na spletu;

| 46. | poudarja, da internet ponuja številne nove priložnosti za širjenje ustvarjalnih vsebin in dostop do njih, prinaša pa tudi nove izzive pri varovanju kibernetskega prostora Evropske unije pred novimi vrstami kaznivih dejanj in prestopkov; ugotavlja, da je treba sankcije, kot eno od možnih orodij na področju uveljavljanja avtorskih pravic, načeloma najprej usmeriti v komercialne uporabnike in šele nato v posamezne državljane; |
| --- | --- |

46.

poudarja, da internet ponuja številne nove priložnosti za širjenje ustvarjalnih vsebin in dostop do njih, prinaša pa tudi nove izzive pri varovanju kibernetskega prostora Evropske unije pred novimi vrstami kaznivih dejanj in prestopkov; ugotavlja, da je treba sankcije, kot eno od možnih orodij na področju uveljavljanja avtorskih pravic, načeloma najprej usmeriti v komercialne uporabnike in šele nato v posamezne državljane;

| 47. | meni, da mora EU spodbujati politiko ponudbe in preučiti ustrezen nadaljnji razvoj licenciranja avtorskih pravic in pravil potrjevanja ob upoštevanju novih tehnologij, novih sredstev za digitalno izvajanje in sprememb v vedenju potrošnikov; poziva k boljšemu, učinkovitejšemu in doslednemu preglednemu upravljanju pravic ter sistemu potrjevanja za glasbena in avdiovizualna dela in k dodatni preglednosti ter konkurenčnosti med organizacijami, ki upravljajo pobiranje nadomestil; |
| --- | --- |

47.

meni, da mora EU spodbujati politiko ponudbe in preučiti ustrezen nadaljnji razvoj licenciranja avtorskih pravic in pravil potrjevanja ob upoštevanju novih tehnologij, novih sredstev za digitalno izvajanje in sprememb v vedenju potrošnikov; poziva k boljšemu, učinkovitejšemu in doslednemu preglednemu upravljanju pravic ter sistemu potrjevanja za glasbena in avdiovizualna dela in k dodatni preglednosti ter konkurenčnosti med organizacijami, ki upravljajo pobiranje nadomestil;

| 48. | poudarja, da je treba v novi digitalni agendi več pozornosti nameniti digitalizaciji edinstvene kulturne dediščine Evrope ter njeni boljši dostopnosti za državljane; poziva države članice, naj zagotovijo primerno finančno podporo politiki digitalizacije EU, hkrati pa spodbuja Komisijo in države članice, naj poiščejo ustrezne rešitve za sedanje pravne prepreke; |
| --- | --- |

48.

poudarja, da je treba v novi digitalni agendi več pozornosti nameniti digitalizaciji edinstvene kulturne dediščine Evrope ter njeni boljši dostopnosti za državljane; poziva države članice, naj zagotovijo primerno finančno podporo politiki digitalizacije EU, hkrati pa spodbuja Komisijo in države članice, naj poiščejo ustrezne rešitve za sedanje pravne prepreke;

| 49. | izraža globoko zaskrbljenost v zvezi s prihodnostjo projekta evropske digitalne knjižnice, če ne bo prišlo do radikalnih sprememb na področjih digitalnega formata knjižnice, upravljanja, učinkovitosti, izvedljivosti, uporabnosti in širokega medijskega spremljanja projekta; |
| --- | --- |

49.

izraža globoko zaskrbljenost v zvezi s prihodnostjo projekta evropske digitalne knjižnice, če ne bo prišlo do radikalnih sprememb na področjih digitalnega formata knjižnice, upravljanja, učinkovitosti, izvedljivosti, uporabnosti in širokega medijskega spremljanja projekta;

| 50. | meni, da je treba IKT dosledno uvajati in tudi spodbujati, da bi se dosegla visoka kakovost na področju raziskav in bi se spodbudile javne in zasebne naložbe v visoko tvegane skupne raziskave in inovacije na tem področju; poudarja, da bi morala biti Evropa v vrhu razvoja spletnih tehnologij, računalništva v oblaku, inteligentnih okolij ter superračunalnikov in nizkoogljičnih aplikacij IKT; predlaga, naj se v naslednji finančni perspektivi proračun EU za IKT podvoji in naj bo proračun za prevzem IKT štirikrat večji; |
| --- | --- |

50.

meni, da je treba IKT dosledno uvajati in tudi spodbujati, da bi se dosegla visoka kakovost na področju raziskav in bi se spodbudile javne in zasebne naložbe v visoko tvegane skupne raziskave in inovacije na tem področju; poudarja, da bi morala biti Evropa v vrhu razvoja spletnih tehnologij, računalništva v oblaku, inteligentnih okolij ter superračunalnikov in nizkoogljičnih aplikacij IKT; predlaga, naj se v naslednji finančni perspektivi proračun EU za IKT podvoji in naj bo proračun za prevzem IKT štirikrat večji;

| 51. | obžaluje, da Evropa v zvezi s privabljanjem, razvojem in ohranjanjem akademskega talenta v IKT še naprej zaostaja za drugimi vodilnimi trgi ter se sooča z velikim begom možganov zaradi boljših delovnih razmer v ZDA za akademike in raziskovalce; poudarja, da mora Evropa, da bi se spoprijela s to težavo, sodelovati z akademskim svetom, pa tudi z industrijo, da bi razvila razgiban program za razvoj poklicnih možnosti, ki bi podpiral bistveno vlogo skupnosti znanstvenih raziskovalcev v široko zastavljeni inovacijski strategiji za IKT, ki bi bila svetovnega formata; |
| --- | --- |

51.

obžaluje, da Evropa v zvezi s privabljanjem, razvojem in ohranjanjem akademskega talenta v IKT še naprej zaostaja za drugimi vodilnimi trgi ter se sooča z velikim begom možganov zaradi boljših delovnih razmer v ZDA za akademike in raziskovalce; poudarja, da mora Evropa, da bi se spoprijela s to težavo, sodelovati z akademskim svetom, pa tudi z industrijo, da bi razvila razgiban program za razvoj poklicnih možnosti, ki bi podpiral bistveno vlogo skupnosti znanstvenih raziskovalcev v široko zastavljeni inovacijski strategiji za IKT, ki bi bila svetovnega formata;

| 52. | meni, da morajo biti do leta 2015 vsi evropski raziskovalni inštituti in infrastrukture povezani z visokohitrostnimi Gbps prenosnimi omrežji, kar bo ustvarilo intranet evropske raziskovalne skupnosti; |
| --- | --- |

52.

meni, da morajo biti do leta 2015 vsi evropski raziskovalni inštituti in infrastrukture povezani z visokohitrostnimi Gbps prenosnimi omrežji, kar bo ustvarilo intranet evropske raziskovalne skupnosti;

| 53. | poziva k večjemu vlaganju v uporabo odprtokodne programske opreme v EU; |
| --- | --- |

53.

poziva k večjemu vlaganju v uporabo odprtokodne programske opreme v EU;

| 54. | poziva k novim naložbam v raziskave, da bi bolje izvajali obstoječe digitalne instrumente ter vsem državljanom zagotovili dostop do kulturnih proizvodov; |
| --- | --- |

54.

poziva k novim naložbam v raziskave, da bi bolje izvajali obstoječe digitalne instrumente ter vsem državljanom zagotovili dostop do kulturnih proizvodov;

| 55. | izraža zaskrbljenost zaradi zapletenih upravnih postopkov iz okvirnega programa EU; poziva Komisijo, naj odstrani odvečne postopke tako, da jih ponovno zastavi v okvirnem programu, ne da bi ga pri tem ogrozila, in oblikuje odbor uporabnikov; |
| --- | --- |

55.

izraža zaskrbljenost zaradi zapletenih upravnih postopkov iz okvirnega programa EU; poziva Komisijo, naj odstrani odvečne postopke tako, da jih ponovno zastavi v okvirnem programu, ne da bi ga pri tem ogrozila, in oblikuje odbor uporabnikov;

| 56. | poziva Komisijo, naj skupaj z državami članicami oceni, na kakšen način direktivi 2004/17/ES in 2004/18/ES o javnih naročilih ter njun prenos podpirajo raziskave in inovacije, in po potrebi opredeli najboljše prakse; poziva Komisijo in države članice, naj razmislijo o oblikovanju kazalnikov za inovacije v javnih naročilih; |
| --- | --- |

56.

poziva Komisijo, naj skupaj z državami članicami oceni, na kakšen način direktivi 2004/17/ES in 2004/18/ES o javnih naročilih ter njun prenos podpirajo raziskave in inovacije, in po potrebi opredeli najboljše prakse; poziva Komisijo in države članice, naj razmislijo o oblikovanju kazalnikov za inovacije v javnih naročilih;

| 57. | opozarja, da sta prihodnja konkurenčnost Evrope in zmožnost, da si opomore od sedanje gospodarske krize, v veliki meri odvisni od njene sposobnosti, da spodbudi splošno in učinkovito uvajanje IKT v podjetja; ugotavlja, da mala in srednja podjetja še zelo zaostajajo za velikimi podjetji, in posebej opozarja na jamstva mikropodjetjem in malim podjetjem, da ne bi bila prikrajšana za koristi, ki jih prinaša razvoj IKT; poziva države članice in Komisijo, naj okrepijo podporo malim in srednjim podjetjem, kar zadeva uporabo orodij IKT, da bi okrepile njihovo produktivnost; |
| --- | --- |

57.

opozarja, da sta prihodnja konkurenčnost Evrope in zmožnost, da si opomore od sedanje gospodarske krize, v veliki meri odvisni od njene sposobnosti, da spodbudi splošno in učinkovito uvajanje IKT v podjetja; ugotavlja, da mala in srednja podjetja še zelo zaostajajo za velikimi podjetji, in posebej opozarja na jamstva mikropodjetjem in malim podjetjem, da ne bi bila prikrajšana za koristi, ki jih prinaša razvoj IKT; poziva države članice in Komisijo, naj okrepijo podporo malim in srednjim podjetjem, kar zadeva uporabo orodij IKT, da bi okrepile njihovo produktivnost;

| 58. | poziva Komisijo, naj pripravi digitalni načrt za spodbujanje spletnih poslovnih priložnosti, kateri glavni cilj bo omogočanje alternativnih možnosti za vse, ki so v trenutni finančni krizi nedavno postali brezposelni; meni da bi načrt moral vključevati tako zagotavljanje razpoložljivosti programske in strojne opreme po dostopnih cenah kot brezplačen dostop do interneta in brezplačno svetovanje; |
| --- | --- |

58.

poziva Komisijo, naj pripravi digitalni načrt za spodbujanje spletnih poslovnih priložnosti, kateri glavni cilj bo omogočanje alternativnih možnosti za vse, ki so v trenutni finančni krizi nedavno postali brezposelni; meni da bi načrt moral vključevati tako zagotavljanje razpoložljivosti programske in strojne opreme po dostopnih cenah kot brezplačen dostop do interneta in brezplačno svetovanje;

| 59. | meni, da bi se morala agenda 2015.eu posvetiti uvajanju IKT na vsa področja za nizkoogljično gospodarstvo; poziva k uporabi IKT za dosego ciljev 20-20-20 iz strategije na področju podnebnih sprememb; meni, da je treba izvajanje aplikacij, kot so pametna električna omrežja, pametno merjenje, pametna mobilnost, pametni avtomobili, pametno upravljanje z vodo in e-zdravstvo, obravnavati kot ključne pobude v agendi 2015.eu; poudarja tudi, da je treba ekološke sledi sektorja IKT do leta 2015 zmanjšati za 50 %; |
| --- | --- |

59.

meni, da bi se morala agenda 2015.eu posvetiti uvajanju IKT na vsa področja za nizkoogljično gospodarstvo; poziva k uporabi IKT za dosego ciljev 20-20-20 iz strategije na področju podnebnih sprememb; meni, da je treba izvajanje aplikacij, kot so pametna električna omrežja, pametno merjenje, pametna mobilnost, pametni avtomobili, pametno upravljanje z vodo in e-zdravstvo, obravnavati kot ključne pobude v agendi 2015.eu; poudarja tudi, da je treba ekološke sledi sektorja IKT do leta 2015 zmanjšati za 50 %;

| 60. | meni, da mora mednarodno trgovino voditi načelo pravične trgovine, da bi dosegli ustrezno ravnotežje med odpiranjem trgov in zakonito zaščito različnih gospodarskih sektorjev, s posebnim poudarkom na delovnih in socialnih razmerah; |
| --- | --- |

60.

meni, da mora mednarodno trgovino voditi načelo pravične trgovine, da bi dosegli ustrezno ravnotežje med odpiranjem trgov in zakonito zaščito različnih gospodarskih sektorjev, s posebnim poudarkom na delovnih in socialnih razmerah;

| 61. | meni, da sta prisotnost agende 2015.eu na vseh političnih in geografskih ravneh (EU, nacionalni in regionalni) v duhu upravljanja na več ravneh in njena politična vidnost bistvena pogoja za učinkovito izvajanje; v zvezi s tem predlaga, naj se redno organizirajo srečanja na vrhu o digitalni agendi, da bi se lahko spremljal napredek na ravni EU in na ravni držav članic, ter da bi se obnovila politična spodbuda; |
| --- | --- |

61.

meni, da sta prisotnost agende 2015.eu na vseh političnih in geografskih ravneh (EU, nacionalni in regionalni) v duhu upravljanja na več ravneh in njena politična vidnost bistvena pogoja za učinkovito izvajanje; v zvezi s tem predlaga, naj se redno organizirajo srečanja na vrhu o digitalni agendi, da bi se lahko spremljal napredek na ravni EU in na ravni držav članic, ter da bi se obnovila politična spodbuda;

| 62. | opozarja zlasti Komisijo, naj oblikuje smotrne (natančne, merljive, ustrezne, realistične in časovno določene) načrte in cilje ter naj sprejme akcijski načrt, s katerim bi sprožila vse ustrezne instrumente EU: financiranje, nezavezujoče akte, izvrševanje in, kjer je potrebna, ciljno usmerjeno zakonodajo na vseh pomembnih področjih politike (tj. elektronske komunikacije, izobraževanje, raziskave, inovacije, kohezijska politika); poziva Komisijo, naj redno pregleduje dosežke strategije 2015.eu na podlagi širšega sklopa kazalnikov, ki bodo omogočili kvantitativno in kvalitativno analizo socialnih in gospodarskih vplivov; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo ustrezno usklajevanje med programi EU ter nacionalnimi in regionalnimi programi na tem področju; |
| --- | --- |

62.

opozarja zlasti Komisijo, naj oblikuje smotrne (natančne, merljive, ustrezne, realistične in časovno določene) načrte in cilje ter naj sprejme akcijski načrt, s katerim bi sprožila vse ustrezne instrumente EU: financiranje, nezavezujoče akte, izvrševanje in, kjer je potrebna, ciljno usmerjeno zakonodajo na vseh pomembnih področjih politike (tj. elektronske komunikacije, izobraževanje, raziskave, inovacije, kohezijska politika); poziva Komisijo, naj redno pregleduje dosežke strategije 2015.eu na podlagi širšega sklopa kazalnikov, ki bodo omogočili kvantitativno in kvalitativno analizo socialnih in gospodarskih vplivov; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo ustrezno usklajevanje med programi EU ter nacionalnimi in regionalnimi programi na tem področju;

| 63. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter državam članicam. |
| --- | --- |

63.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter državam članicam.

---

(1)  UL C 291 E, 30.11.2006, str. 133.

(2)  UL C 287 E, 29.11.2007, str. 364.

(3)  UL C 146 E, 12.6.2008, str. 87.

(4)  UL C 146 E, 12.6.2008, str. 370.

---

| 15.3.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 81/54 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 81/54

---

Sreda, 5. maj 2010Strategija EU za odnose z Latinsko Ameriko

P7_TA(2010)0141

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2010 o strategiji EU za odnose z Latinsko Ameriko (2009/2213(INI))

2011/C 81 E/09

Evropski parlament,

ob upoštevanju izjav s petih vrhunskih srečanj voditeljev držav in vlad Latinske Amerike in Karibov ter Evropske unije 28. in 29. junija 1999 v Riu de Janeiru, 17. in 18. maja 2002 v Madridu, 28. in 29. maja 2004 v Guadalajari, 12. in 13. maja 2006 na Dunaju ter 16. in 17. maja 2008 v Limi,

ob upoštevanju skupnega sporočila s XIV. ministrskega srečanja skupine iz Ria in Evropske unije, ki je potekalo 13. in 14. maja 2009 v Pragi,

ob upoštevanju skupnega sporočila z ministrskega srečanja o dialogu iz San Joséja med trojko Evropske unije in ministri srednjeameriških držav, ki je potekalo 14. maja 2009 v Pragi,

ob upoštevanju izjave z XIX. ibersko-ameriškega vrhunskega srečanja voditeljev držav in vlad, ki je potekalo 29. novembra in 1. decembra 2009 v Estorilu na Portugalskem (lizbonska deklaracija),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. septembra 2009 z naslovom Evropska unija in Latinska Amerika: partnerstvo svetovnih akterjev (KOM(2009)0495),

ob upoštevanju zaključkov Sveta Evropske unije o odnosih med Evropsko unijo in Latinsko Ameriko z dne 8. decembra 2009,

ob upoštevanju resolucij evro-latinskoameriške parlamentarne skupščine (EuroLat), zlasti resolucije o odnosih med Evropsko unijo in Latinsko Ameriko v povezavi s petim vrhunskim srečanjem v Limi, s posebnim poudarkom na demokratičnem vladanju, z dne 20. decembra 2007, resolucije o evro-latinskoameriški listini za mir in varnost z dne 8. aprila 2009 in osnutka resolucije o partnerstvu med Evropsko unijo in Latinsko Ameriko v povezavi s šestim vrhunskim srečanjem v Madridu maja 2010 z dne 15. oktobra 2009,

ob upoštevanju resolucije z dne 15. novembra 2001 o globalnem partnerstvu in skupni strategiji za odnose med Evropsko unijo in Latinsko Ameriko (1), z dne 27. aprila 2006 o okrepljenem partnerstvu med Evropsko unijo in Latinsko Ameriko (2), z dne 24. aprila 2008 o petem vrhunskem srečanju latinskoameriških in karibskih držav in Evropske unije v Limi (3),

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 10. februarja 2010 o potresu na Haitiju, z dne 11. februarja 2010 o Venezueli in z dne 11. marca 2010 o položaju političnih zapornikov in zapornikov vesti na Kubi,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. oktobra 2007 o umorih žensk v Mehiki in Srednji Ameriki ter vlogi Evropske unije v boju proti temu pojavu (4),

ob upoštevanju člena 48 svojega poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in mnenja Odbora za razvoj (A7–0111/2010),

| A. | ker je dvoregijsko strateško partnerstvo med EU in Latinsko Ameriko bistvenega pomena in ga morata obe regiji še bolj poglobiti in izboljšati, |
| --- | --- |

A.

ker je dvoregijsko strateško partnerstvo med EU in Latinsko Ameriko bistvenega pomena in ga morata obe regiji še bolj poglobiti in izboljšati,

| B. | ker je krepitev odnosov med EU in Latinsko Ameriko ena od prednostnih nalog trenutnega španskega predsedstva, pa tudi prihodnjega belgijskega in madžarskega, |
| --- | --- |

B.

ker je krepitev odnosov med EU in Latinsko Ameriko ena od prednostnih nalog trenutnega španskega predsedstva, pa tudi prihodnjega belgijskega in madžarskega,

| C. | ker je dvoregijsko strateško partnerstvo precej napredovalo od prvega vrhunskega srečanja leta 1999, zlasti z ustanovitvijo skupščine EuroLat (parlamentarna veja dvoregijskega strateškega partnerstva) na vrhunskem srečanju na Dunaju, a se je še vedno treba soočiti z nekaterimi ukrepi in izzivi, |
| --- | --- |

C.

ker je dvoregijsko strateško partnerstvo precej napredovalo od prvega vrhunskega srečanja leta 1999, zlasti z ustanovitvijo skupščine EuroLat (parlamentarna veja dvoregijskega strateškega partnerstva) na vrhunskem srečanju na Dunaju, a se je še vedno treba soočiti z nekaterimi ukrepi in izzivi,

| D. | ker je eden izmed glavnih ciljev dvoregijskega strateškega partnerstva regionalno povezovanje s sklepanjem podregionalnih in dvostranskih partnerskih sporazumov ter strateških partnerstev, |
| --- | --- |

D.

ker je eden izmed glavnih ciljev dvoregijskega strateškega partnerstva regionalno povezovanje s sklepanjem podregionalnih in dvostranskih partnerskih sporazumov ter strateških partnerstev,

| E. | ker lahko Zveza južnoameriških držav (UNASUR) – čeprav je drugačnega značaja kot preostali procesi povezovanja na tej celini (CAN, Mercosur, SICA) –spodbudi omenjene procese, |
| --- | --- |

E.

ker lahko Zveza južnoameriških držav (UNASUR) – čeprav je drugačnega značaja kot preostali procesi povezovanja na tej celini (CAN, Mercosur, SICA) –spodbudi omenjene procese,

| F. | ker je v luči morebitnih sedanjih oziroma prihodnjih medameriških sporov dobro, da vpletene vlade – v skladu z načelom subsidiarnosti – najprej izkoristijo pritožbene poti v okviru latinskoameriških sodišč, preden se obrnejo na sodišča zunaj latinskoameriške celine, |
| --- | --- |

F.

ker je v luči morebitnih sedanjih oziroma prihodnjih medameriških sporov dobro, da vpletene vlade – v skladu z načelom subsidiarnosti – najprej izkoristijo pritožbene poti v okviru latinskoameriških sodišč, preden se obrnejo na sodišča zunaj latinskoameriške celine,

| G. | ker so se vojaški izdatki tako v Latinski Ameriki kot v Evropi v zadnjih letih znatno povečali, |
| --- | --- |

G.

ker so se vojaški izdatki tako v Latinski Ameriki kot v Evropi v zadnjih letih znatno povečali,

| H. | ker je dvoregijsko strateško partnerstvo še bolj utrdilo usklajevanje obeh strani na mednarodnih forumih in v mednarodnih institucijah in ker je treba poleg vzpostavitve skupne agende še naprej usklajevati stališča o svetovnih vprašanjih z upoštevanjem interesov in skrbi obeh strani, |
| --- | --- |

H.

ker je dvoregijsko strateško partnerstvo še bolj utrdilo usklajevanje obeh strani na mednarodnih forumih in v mednarodnih institucijah in ker je treba poleg vzpostavitve skupne agende še naprej usklajevati stališča o svetovnih vprašanjih z upoštevanjem interesov in skrbi obeh strani,

| I. | ob upoštevanju zgodovinskega mejnika, ko je EU nedavno ratificirala konvencijo Združenih narodov o pravicah invalidov, in posledic njenega izvajanja glede učinkovitega spoštovanja državljanskih in socialnih pravic ter spodbujanja enakih možnostih za več kot 60 milijonov invalidnih oseb, ki živijo v latinskoameriški regiji, |
| --- | --- |

I.

ob upoštevanju zgodovinskega mejnika, ko je EU nedavno ratificirala konvencijo Združenih narodov o pravicah invalidov, in posledic njenega izvajanja glede učinkovitega spoštovanja državljanskih in socialnih pravic ter spodbujanja enakih možnostih za več kot 60 milijonov invalidnih oseb, ki živijo v latinskoameriški regiji,

| J. | ker so Združene države dobile novo vlado, ki je vzbudila velika pričakovanja, |
| --- | --- |

J.

ker so Združene države dobile novo vlado, ki je vzbudila velika pričakovanja,

| K. | ker je Latinska Amerika območje, na katerem živi več kot 600 milijonov ljudi, ki prispeva 10 % svetovnega bruto domačega proizvoda ter na katerem se nahaja 40 % vseh rastlinskih vrst sveta in ki ima izjemen človeški kapital, |
| --- | --- |

K.

ker je Latinska Amerika območje, na katerem živi več kot 600 milijonov ljudi, ki prispeva 10 % svetovnega bruto domačega proizvoda ter na katerem se nahaja 40 % vseh rastlinskih vrst sveta in ki ima izjemen človeški kapital,

| L. | ker slonijo odnosi med EU in Latinsko Ameriko na skupnih vrednotah in ker je spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin eden od bistvenih elementov strateškega partnerstva, |
| --- | --- |

L.

ker slonijo odnosi med EU in Latinsko Ameriko na skupnih vrednotah in ker je spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin eden od bistvenih elementov strateškega partnerstva,

| M. | ker pomeni razvoj odnosov z Latinsko Ameriko vzajemno korist in potencialne prednosti tako za vse države članice EU kot za vse države Latinske Amerike, |
| --- | --- |

M.

ker pomeni razvoj odnosov z Latinsko Ameriko vzajemno korist in potencialne prednosti tako za vse države članice EU kot za vse države Latinske Amerike,

| N. | ker lahko vključitev načela enakosti spolov v vse politike prispeva k temu, da bodo družbe pravičnejše in bolj demokratične, saj bodo ženske in moški enakopravni pri vseh vidikih življenja, |
| --- | --- |

N.

ker lahko vključitev načela enakosti spolov v vse politike prispeva k temu, da bodo družbe pravičnejše in bolj demokratične, saj bodo ženske in moški enakopravni pri vseh vidikih življenja,

| O. | ker imajo države EU in Latinske Amerike ter Karibov skupaj več kot milijardo prebivalcev in predstavljajo tretjino držav članic Združenih narodov, |
| --- | --- |

O.

ker imajo države EU in Latinske Amerike ter Karibov skupaj več kot milijardo prebivalcev in predstavljajo tretjino držav članic Združenih narodov,

| P. | ker je EU glavna donatorka pomoči za razvoj, glavna vlagateljica in druga trgovinska partnerica v Latinski Ameriki (prva v Mercosurju in Čilu) in ker je od začetka dvoregionalnega strateškega partnerstva leta 1999 financirala projekte in programe, vredne več kot 3 milijarde EUR, |
| --- | --- |

P.

ker je EU glavna donatorka pomoči za razvoj, glavna vlagateljica in druga trgovinska partnerica v Latinski Ameriki (prva v Mercosurju in Čilu) in ker je od začetka dvoregionalnega strateškega partnerstva leta 1999 financirala projekte in programe, vredne več kot 3 milijarde EUR,

| Q. | ker bo okrevanje po svetovni recesiji v letu 2010 še vedno počasno in čeprav se je Latinska Amerika bolje zoperstavila krizi kot druga, napredna gospodarstva ter bo v letu 2010 v povprečju zabeležila skoraj 3-odstotno rast, bo okrevanje neenakomerno, stopnja rasti pa ne bo zadoščala za bistveno izboljšanje socialnih pogojev prebivalstva, ki ima še vedno precej slabšo socialno zaščito v primerjavi z evropskimi partnerji, |
| --- | --- |

Q.

ker bo okrevanje po svetovni recesiji v letu 2010 še vedno počasno in čeprav se je Latinska Amerika bolje zoperstavila krizi kot druga, napredna gospodarstva ter bo v letu 2010 v povprečju zabeležila skoraj 3-odstotno rast, bo okrevanje neenakomerno, stopnja rasti pa ne bo zadoščala za bistveno izboljšanje socialnih pogojev prebivalstva, ki ima še vedno precej slabšo socialno zaščito v primerjavi z evropskimi partnerji,

| R. | ker je stopnja brezposelnosti med mladimi v nekaterih večjih državah Latinske Amerike in državah članicah EU visoka, |
| --- | --- |

R.

ker je stopnja brezposelnosti med mladimi v nekaterih večjih državah Latinske Amerike in državah članicah EU visoka,

| S. | ker je kljub precejšnjemu napredku stopnja smrtnosti otrok in mater v regiji še vedno precej visoka, |
| --- | --- |

S.

ker je kljub precejšnjemu napredku stopnja smrtnosti otrok in mater v regiji še vedno precej visoka,

| T. | ker sta proizvodnja drog in trgovanje z njimi še vedno velik problem v regiji; ker je število nasadov koke v Južni Ameriki naraslo in ker prihaja do političnih in kulturnih razhajanj med konvencijami in resolucijami Združenih narodov – zanje je koka prepovedana kultura – in uradnim stališčem nekaterih vlad, ki trdijo, da je ta rastlina del tradicije avtohtonega prebivalstva, |
| --- | --- |

T.

ker sta proizvodnja drog in trgovanje z njimi še vedno velik problem v regiji; ker je število nasadov koke v Južni Ameriki naraslo in ker prihaja do političnih in kulturnih razhajanj med konvencijami in resolucijami Združenih narodov – zanje je koka prepovedana kultura – in uradnim stališčem nekaterih vlad, ki trdijo, da je ta rastlina del tradicije avtohtonega prebivalstva,

| U. | ker so revščina, neenakost in diskriminacija tipične za nekatere avtohtone skupnosti v številnih latinskoamerških državah, |
| --- | --- |

U.

ker so revščina, neenakost in diskriminacija tipične za nekatere avtohtone skupnosti v številnih latinskoamerških državah,

| V. | ker je v sektorjih energetike, oskrbe z vodo, infrastrukture in komunikacij potreben občutnejši napredek, ki bo primerljiv z napredkom, doseženim v sektorju telekomunikacij, |
| --- | --- |

V.

ker je v sektorjih energetike, oskrbe z vodo, infrastrukture in komunikacij potreben občutnejši napredek, ki bo primerljiv z napredkom, doseženim v sektorju telekomunikacij,

| W. | ker bosta razvoj latinskoameriške regije in njena sposobnost prispevati k procesom povezovanja brez ustreznih prilagoditev infrastrukture ovirana, |
| --- | --- |

W.

ker bosta razvoj latinskoameriške regije in njena sposobnost prispevati k procesom povezovanja brez ustreznih prilagoditev infrastrukture ovirana,

| X. | ker politika EU na področju priseljevanja povzroča veliko skrbi v Latinski Ameriki in ker je treba doseči sporazume, ki bodo upoštevali legitimne interese evro-latinskoameriških partnerjev glede tako občutljivega vprašanja, |
| --- | --- |

X.

ker politika EU na področju priseljevanja povzroča veliko skrbi v Latinski Ameriki in ker je treba doseči sporazume, ki bodo upoštevali legitimne interese evro-latinskoameriških partnerjev glede tako občutljivega vprašanja,

| Y. | ker je Evropska investicijska banka (EIB) svoje operacije v Latinski Ameriki začela leta 1993 in ker ima za svoj sedanji mandat (2007–2013) na voljo 2,8 milijard EUR za financiranje projektov v regiji, |
| --- | --- |

Y.

ker je Evropska investicijska banka (EIB) svoje operacije v Latinski Ameriki začela leta 1993 in ker ima za svoj sedanji mandat (2007–2013) na voljo 2,8 milijard EUR za financiranje projektov v regiji,

| Z. | ker so inovacije in znanje temeljni instrument za izkoreninjanje revščine, boj proti lakoti in uresničenje trajnostnega razvoja, kot je bilo omenjeno na zadnjem ibero-ameriškem vrhunskem srečanju, |
| --- | --- |

Z.

ker so inovacije in znanje temeljni instrument za izkoreninjanje revščine, boj proti lakoti in uresničenje trajnostnega razvoja, kot je bilo omenjeno na zadnjem ibero-ameriškem vrhunskem srečanju,

| AA. | ker je bilo v nedavni študiji, ki sta jo opravili Organizacija ibero-ameriških držav za izobraževanje, znanost in kulturo (OEI) ter Ekonomski odbor za Latinsko Ameriko in Karibe (CEPAL), navedeno, da je potrebnih 55 milijard EUR za uresničitev izobraževalnih ciljev 2021 v desetih letih, torej med letoma 2011 in 2021, za odpravo obstoječih ogromnih neenakosti, izkoreninjenje nepismenosti, zagotovitev šolanja 15 milijonom nešolanih otrok med tremi in šestimi leti, za oblikovanje trdnih in učinkovitih sistemov strokovnega usposabljanja in bistveno izboljšanje pogojev za dostop do univerze, |
| --- | --- |

AA.

ker je bilo v nedavni študiji, ki sta jo opravili Organizacija ibero-ameriških držav za izobraževanje, znanost in kulturo (OEI) ter Ekonomski odbor za Latinsko Ameriko in Karibe (CEPAL), navedeno, da je potrebnih 55 milijard EUR za uresničitev izobraževalnih ciljev 2021 v desetih letih, torej med letoma 2011 in 2021, za odpravo obstoječih ogromnih neenakosti, izkoreninjenje nepismenosti, zagotovitev šolanja 15 milijonom nešolanih otrok med tremi in šestimi leti, za oblikovanje trdnih in učinkovitih sistemov strokovnega usposabljanja in bistveno izboljšanje pogojev za dostop do univerze,

| 1. | pozdravlja sporočilo Komisije z naslovom Evropska unija in Latinska Amerika: partnerstvo svetovnih akterjev, ki je namenjeno opredelitvi, oceni in pripravi operativnih predlogov za uresničitev polnega dvoregijskega strateškega partnerstva; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja sporočilo Komisije z naslovom Evropska unija in Latinska Amerika: partnerstvo svetovnih akterjev, ki je namenjeno opredelitvi, oceni in pripravi operativnih predlogov za uresničitev polnega dvoregijskega strateškega partnerstva;

| 2. | pozdravlja prizadevanja španskega predsedstva za podpis pridružitvenega sporazuma med EU in Srednjo Ameriko ter večstranskih trgovinskih sporazumov s Kolumbijo in Perujem, pa tudi trdno odločenost in pripravljenost za nadaljevanje pogajanj med Evropsko unijo in Mercosurjem; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja prizadevanja španskega predsedstva za podpis pridružitvenega sporazuma med EU in Srednjo Ameriko ter večstranskih trgovinskih sporazumov s Kolumbijo in Perujem, pa tudi trdno odločenost in pripravljenost za nadaljevanje pogajanj med Evropsko unijo in Mercosurjem;

| 3. | ponovno poudarja, da je podpora različnim procesom regionalnega povezovanja v Latinski Ameriki osnovno načelo dvoregijskega strateškega partnerstva, in verjame, da bo to partnerstvo omogočilo okrepitev usklajevanja stališč o kriznih razmerah in svetovnih vprašanjih na podlagi skupnih vrednot, interesov in skrbi; |
| --- | --- |

3.

ponovno poudarja, da je podpora različnim procesom regionalnega povezovanja v Latinski Ameriki osnovno načelo dvoregijskega strateškega partnerstva, in verjame, da bo to partnerstvo omogočilo okrepitev usklajevanja stališč o kriznih razmerah in svetovnih vprašanjih na podlagi skupnih vrednot, interesov in skrbi;

| 4. | je seznanjen s političnimi spremembami v obeh regijah in meni, da je treba slediti razvoju dogodkov, da bi po potrebi latinskoameriško politiko EU na novo usmerili in prilagodili novim okoliščinam; |
| --- | --- |

4.

je seznanjen s političnimi spremembami v obeh regijah in meni, da je treba slediti razvoju dogodkov, da bi po potrebi latinskoameriško politiko EU na novo usmerili in prilagodili novim okoliščinam;

| 5. | poudarja pomembnost načel in vrednot, ki so osnova dvoregijskega strateškega partnerstva, kot so pluralistična in predstavniška demokracija, spoštovanje človekovih pravic (političnih, gospodarskih in socialnih) in temeljnih svoboščin, svoboda izražanja, ustavna in pravna država, spoštovanje ustreznih postopkov, pravna varnost in zavračanje vseh oblik diktature ali avtoritarizma; |
| --- | --- |

5.

poudarja pomembnost načel in vrednot, ki so osnova dvoregijskega strateškega partnerstva, kot so pluralistična in predstavniška demokracija, spoštovanje človekovih pravic (političnih, gospodarskih in socialnih) in temeljnih svoboščin, svoboda izražanja, ustavna in pravna država, spoštovanje ustreznih postopkov, pravna varnost in zavračanje vseh oblik diktature ali avtoritarizma;

| 6. | poziva vse udeležene v dvoregijskem strateškem partnerstvu, naj izpolnijo svojo odgovornost na področju upravljanja in socialne pravičnosti; |
| --- | --- |

6.

poziva vse udeležene v dvoregijskem strateškem partnerstvu, naj izpolnijo svojo odgovornost na področju upravljanja in socialne pravičnosti;

Strateška vizija EP o dvoregijskemu strateškemu partnerstvu med EU in Latinsko Ameriko

| 7. | poudarja, da je končni cilj dvoregijskega strateškega partnerstva med EU in Latinsko Ameriko vzpostavitev območja vsestranskega evro-latinskoameriškega medregijskega partnerstva, približno do leta 2015, na političnem, gospodarskem, trgovinskem, socialnem in kulturnem področju, ki bo zagotovilo trajnostni razvoj v obeh regijah; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da je končni cilj dvoregijskega strateškega partnerstva med EU in Latinsko Ameriko vzpostavitev območja vsestranskega evro-latinskoameriškega medregijskega partnerstva, približno do leta 2015, na političnem, gospodarskem, trgovinskem, socialnem in kulturnem področju, ki bo zagotovilo trajnostni razvoj v obeh regijah;

Sredstva za dosego ciljev, povezanih z območjem vsestranskega evro-latinskoameriškega medregijskega partnerstva

Na političnem področju dvoregijskega strateškega partnerstva

| 8. | poziva, naj se izkoristijo nove možnosti, ki jih ponuja izvajanje Lizbonske pogodbe, v korist dvoregijskega strateškega partnerstva; |
| --- | --- |

8.

poziva, naj se izkoristijo nove možnosti, ki jih ponuja izvajanje Lizbonske pogodbe, v korist dvoregijskega strateškega partnerstva;

| 9. | poziva, naj podpredsednica/visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko zagotovi enotnost, skladnost in učinkovitost zunanjega delovanja Unije v povezavi z Latinsko Ameriko s podporo Evropske službe za zunanjepolitično delovanje in z dejavno udeležbo na naslednjem vrhunskem srečanju med EU ter Latinsko Ameriko in Karibi maja 2010 v Madridu; |
| --- | --- |

9.

poziva, naj podpredsednica/visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko zagotovi enotnost, skladnost in učinkovitost zunanjega delovanja Unije v povezavi z Latinsko Ameriko s podporo Evropske službe za zunanjepolitično delovanje in z dejavno udeležbo na naslednjem vrhunskem srečanju med EU ter Latinsko Ameriko in Karibi maja 2010 v Madridu;

| 10. | zlasti poziva podpredsednico/visoko predstavnico in Svet, naj oblikujeta jasne smernice o najboljšemu načinu tesnega sodelovanja za spodbujanje učinkovite večstranskosti, zagotovitev ohranjanja okolja in naravnih virov, boj proti podnebnim spremembam, okrepitev zmožnosti ZN glede ohranjanja in utrjevanja miru ter za soočanje s skupnimi grožnjami za mir in varnost v okviru mednarodnega prava, vključno s trgovino prepovedanih drog in orožja, organiziranim kriminalom ter terorizmom, kot je bilo sklenjeno v Limi; |
| --- | --- |

10.

zlasti poziva podpredsednico/visoko predstavnico in Svet, naj oblikujeta jasne smernice o najboljšemu načinu tesnega sodelovanja za spodbujanje učinkovite večstranskosti, zagotovitev ohranjanja okolja in naravnih virov, boj proti podnebnim spremembam, okrepitev zmožnosti ZN glede ohranjanja in utrjevanja miru ter za soočanje s skupnimi grožnjami za mir in varnost v okviru mednarodnega prava, vključno s trgovino prepovedanih drog in orožja, organiziranim kriminalom ter terorizmom, kot je bilo sklenjeno v Limi;

| 11. | prav tako poziva k vzpostavitvi primernih mehanizmov institucionalnega sodelovanja med skupščino EuroLat in različnimi ustanovami EU, kot je bilo navedeno v zaključkih vrhunskega srečanja v Limi; |
| --- | --- |

11.

prav tako poziva k vzpostavitvi primernih mehanizmov institucionalnega sodelovanja med skupščino EuroLat in različnimi ustanovami EU, kot je bilo navedeno v zaključkih vrhunskega srečanja v Limi;

| 12. | ponavlja, da mora prihodnja Evropska služba za zunanjepolitično delovanje zagotoviti, da bo imel EP v delegacijah EU, predvsem v pomembnih regijah, kot je Latinska Amerika, primerne sogovornike, ki bodo zagotavljali polno sodelovanje s Parlamentom; |
| --- | --- |

12.

ponavlja, da mora prihodnja Evropska služba za zunanjepolitično delovanje zagotoviti, da bo imel EP v delegacijah EU, predvsem v pomembnih regijah, kot je Latinska Amerika, primerne sogovornike, ki bodo zagotavljali polno sodelovanje s Parlamentom;

| 13. | priporoča sprejetje evro-latinskoameriške listine za mir in varnost, ki bo na podlagi listine ZN in zadevne mednarodne zakonodaje vključevala strategije in smernice za skupne politične in varnostne ukrepe pri soočanju s skupnimi grožnjami in izzivi partnerjev dvoregijskega strateškega partnerstva; |
| --- | --- |

13.

priporoča sprejetje evro-latinskoameriške listine za mir in varnost, ki bo na podlagi listine ZN in zadevne mednarodne zakonodaje vključevala strategije in smernice za skupne politične in varnostne ukrepe pri soočanju s skupnimi grožnjami in izzivi partnerjev dvoregijskega strateškega partnerstva;

| 14. | čestita zvezi UNASUR za opravljeno delo in diplomatske uspehe v Južni Ameriki; |
| --- | --- |

14.

čestita zvezi UNASUR za opravljeno delo in diplomatske uspehe v Južni Ameriki;

| 15. | znova izraža prepričanje, da je notranja stabilnost številnih latinskoameriških držav partneric odvisna od državnih reform, ki bodo omogočile popolno in učinkovito vključitev vseh avtohtonih skupnosti in drugih manjšin v postopke odločanja, da se prepreči vse oblike diskriminacije in spodbudi spoštovanje kulturnih pravic in tradicije, kar bo še nadalje obogatilo družbo in okrepilo demokratično vladanje; |
| --- | --- |

15.

znova izraža prepričanje, da je notranja stabilnost številnih latinskoameriških držav partneric odvisna od državnih reform, ki bodo omogočile popolno in učinkovito vključitev vseh avtohtonih skupnosti in drugih manjšin v postopke odločanja, da se prepreči vse oblike diskriminacije in spodbudi spoštovanje kulturnih pravic in tradicije, kar bo še nadalje obogatilo družbo in okrepilo demokratično vladanje;

| 16. | opozarja, da učinkovito in neodvisno pravosodje ter odločna politika spoštovanja človekovih pravic, v okviru odgovorne, preverljive in pregledne uprave, zagotavljata varnost državljanov, krepita njihovo zaupanje v sistem predstavniške parlamentarne demokracije in preprečujeta nenaklonjenost takšni obliki zastopstva; |
| --- | --- |

16.

opozarja, da učinkovito in neodvisno pravosodje ter odločna politika spoštovanja človekovih pravic, v okviru odgovorne, preverljive in pregledne uprave, zagotavljata varnost državljanov, krepita njihovo zaupanje v sistem predstavniške parlamentarne demokracije in preprečujeta nenaklonjenost takšni obliki zastopstva;

| 17. | poziva k nadaljevanju in poglobitvi konstruktivnega dialoga o vprašanjih preseljevanja na evro-latinskoameriškem območju, tako s ciljnimi in tranzitnimi državami kot državami izvora; v zvezi s tem podpira strukturiran in celovit dvoregijski dialog o migracijah med EU ter Latinsko Ameriko in Karibi, ki se je začel 30. junija 2009, saj je korak naprej k izpolnjevanju zavez z vrha v Limi; pozdravlja tudi ustanovitev delovne skupine o migracijah v okviru parlamentarne skupščine EuroLat, ki naj bi vzpostavila forum za dialog in spodbudila predloge na tem področju, pri tem pa upoštevala občutljive točke o tej temi na obeh straneh; |
| --- | --- |

17.

poziva k nadaljevanju in poglobitvi konstruktivnega dialoga o vprašanjih preseljevanja na evro-latinskoameriškem območju, tako s ciljnimi in tranzitnimi državami kot državami izvora; v zvezi s tem podpira strukturiran in celovit dvoregijski dialog o migracijah med EU ter Latinsko Ameriko in Karibi, ki se je začel 30. junija 2009, saj je korak naprej k izpolnjevanju zavez z vrha v Limi; pozdravlja tudi ustanovitev delovne skupine o migracijah v okviru parlamentarne skupščine EuroLat, ki naj bi vzpostavila forum za dialog in spodbudila predloge na tem področju, pri tem pa upoštevala občutljive točke o tej temi na obeh straneh;

| 18. | v zvezi s projekti, ki trenutno potekajo v Peruju, Kolumbiji in Boliviji, priporoča povečanje sredstev, namenjenih financiranju programov za odpravo proizvodnje narkotikov s pomočjo alternativnega razvoja, in sicer na način, ki bo omogočil sodelovanje zadevnega prebivalstva; |
| --- | --- |

18.

v zvezi s projekti, ki trenutno potekajo v Peruju, Kolumbiji in Boliviji, priporoča povečanje sredstev, namenjenih financiranju programov za odpravo proizvodnje narkotikov s pomočjo alternativnega razvoja, in sicer na način, ki bo omogočil sodelovanje zadevnega prebivalstva;

| 19. | obžaluje, da so finančna prizadevanja nekaterih držav prednostno namenjena prekomernemu povečanju vojaških proračunov, ko bi bilo nujno zmanjšati učinke nerazvitosti, pandemij, podhranjenosti, kriminala ter naravnih nesreč; |
| --- | --- |

19.

obžaluje, da so finančna prizadevanja nekaterih držav prednostno namenjena prekomernemu povečanju vojaških proračunov, ko bi bilo nujno zmanjšati učinke nerazvitosti, pandemij, podhranjenosti, kriminala ter naravnih nesreč;

| 20. | nujno poziva, naj podnebne spremembe in globalno segrevanje ozračja ostanejo prednostno vprašanje na politični agendi med EU in državami Latinske Amerike in Karibov; poudarja, da je treba sprejeti skupna stališča v različnih forumih za dialog o okolju in podnebnih spremembah, zlasti v okviru ZN, istočasno pa podpreti vrhunsko srečanje v Mehiki konec leta 2010; poziva tudi, da je treba nadaljevati s srečanji ministrov za okolje iz obeh regij po prvem sestanku v Bruslju marca 2008; poleg tega poudarja, da so prve žrtve negativnih učinkov podnebnih sprememb in globalnega segrevanja ozračja prav najrevnejši prebivalci, predvsem avtohtone skupnosti; prav tako pričakuje, da bodo ukrepi sklada za spodbujanje naložb v Latinski Ameriki namenjeni med drugim projektom za boj proti učinkom podnebnih sprememb, za spodbujanje lokalnega javnega prevoza, električnega vozila, projekta ITT-Yasuní v Ekvadorju in podobno; |
| --- | --- |

20.

nujno poziva, naj podnebne spremembe in globalno segrevanje ozračja ostanejo prednostno vprašanje na politični agendi med EU in državami Latinske Amerike in Karibov; poudarja, da je treba sprejeti skupna stališča v različnih forumih za dialog o okolju in podnebnih spremembah, zlasti v okviru ZN, istočasno pa podpreti vrhunsko srečanje v Mehiki konec leta 2010; poziva tudi, da je treba nadaljevati s srečanji ministrov za okolje iz obeh regij po prvem sestanku v Bruslju marca 2008; poleg tega poudarja, da so prve žrtve negativnih učinkov podnebnih sprememb in globalnega segrevanja ozračja prav najrevnejši prebivalci, predvsem avtohtone skupnosti; prav tako pričakuje, da bodo ukrepi sklada za spodbujanje naložb v Latinski Ameriki namenjeni med drugim projektom za boj proti učinkom podnebnih sprememb, za spodbujanje lokalnega javnega prevoza, električnega vozila, projekta ITT-Yasuní v Ekvadorju in podobno;

Na gospodarskem in trgovinskem področju dvoregijskega strateškega partnerstva

| 21. | ponovno predlaga oblikovanje evro-latinskoameriškega območja celovitega medregionalnega partnerstva na osnovi modela, združljivega s „STO – regionalizem“, kar naj bi potekalo v dveh stopnjah; |
| --- | --- |

21.

ponovno predlaga oblikovanje evro-latinskoameriškega območja celovitega medregionalnega partnerstva na osnovi modela, združljivega s „STO – regionalizem“, kar naj bi potekalo v dveh stopnjah;

| 22. | trdno podpira, za zaključek prve stopnje, ponoven zagon pogajanj o pridružitvenem sporazumu EU-Mercosur, saj bi bil takšen sporazum, ki bi pomembno vplival na 700 milijonov ljudi in bi bil sklenjen kmalu, najbolj velikopotezen dvoregijski sporazum na svetu; podpira tudi zaključek pogajanj o pridružitvenem sporazumu EU-Srednja Amerika pred vrhunskim srečanjem v Madridu in pregled sporazuma iz leta 2003 na področju političnega dialoga in sodelovanja z Andsko skupnostjo ter poglobitev veljavnih pridružitvenih sporazumov z Mehiko in Čilom; je seznanjen z uspešnim zaključkom pogajanj o večstranskem trgovinskem sporazumu med EU in državami Andske skupnosti; si bo prizadeval za natančno izvedbo parlamentarnega postopka ratifikacije teh sporazumov, da bi zagotovil njihov pozitiven vpliv na vsa vprašanja, ki so v skupnem interesu; |
| --- | --- |

22.

trdno podpira, za zaključek prve stopnje, ponoven zagon pogajanj o pridružitvenem sporazumu EU-Mercosur, saj bi bil takšen sporazum, ki bi pomembno vplival na 700 milijonov ljudi in bi bil sklenjen kmalu, najbolj velikopotezen dvoregijski sporazum na svetu; podpira tudi zaključek pogajanj o pridružitvenem sporazumu EU-Srednja Amerika pred vrhunskim srečanjem v Madridu in pregled sporazuma iz leta 2003 na področju političnega dialoga in sodelovanja z Andsko skupnostjo ter poglobitev veljavnih pridružitvenih sporazumov z Mehiko in Čilom; je seznanjen z uspešnim zaključkom pogajanj o večstranskem trgovinskem sporazumu med EU in državami Andske skupnosti; si bo prizadeval za natančno izvedbo parlamentarnega postopka ratifikacije teh sporazumov, da bi zagotovil njihov pozitiven vpliv na vsa vprašanja, ki so v skupnem interesu;

| 23. | opozarja, da so se pogajanja o pridružitvenem sporazumu med EU in Srednjo Ameriko začela na podlagi pristopa regija z regijo in opozarja, da bi se morala tako tudi skleniti, pri čemer je treba zagotoviti, da ne bo nobena država zaostala; |
| --- | --- |

23.

opozarja, da so se pogajanja o pridružitvenem sporazumu med EU in Srednjo Ameriko začela na podlagi pristopa regija z regijo in opozarja, da bi se morala tako tudi skleniti, pri čemer je treba zagotoviti, da ne bo nobena država zaostala;

| 24. | poziva, za zaključek druge stopnje in za uresničitev sporazuma o vsestranskem medregijskem partnerstvu okoli leta 2015, k pravni in institucionalni podpori ter popolni geografski pokritosti različnih področij dvoregijskega strateškega partnerstva ter k oblikovanju skupnih splošnih določb in pravil, ki bodo omogočala uživanje različnih svoboščin za vzpostavitev čim bolj širokega partnerstva s poglobitvijo integracijskih sporazumov znotraj Latinske Amerike in partnerskega procesa EU z različnimi državami in skupinami iz regije; |
| --- | --- |

24.

poziva, za zaključek druge stopnje in za uresničitev sporazuma o vsestranskem medregijskem partnerstvu okoli leta 2015, k pravni in institucionalni podpori ter popolni geografski pokritosti različnih področij dvoregijskega strateškega partnerstva ter k oblikovanju skupnih splošnih določb in pravil, ki bodo omogočala uživanje različnih svoboščin za vzpostavitev čim bolj širokega partnerstva s poglobitvijo integracijskih sporazumov znotraj Latinske Amerike in partnerskega procesa EU z različnimi državami in skupinami iz regije;

Na družbenem področju dvoregijskega strateškega partnerstva

| 25. | za skladno ukrepanje priporoča uskladitev stališč obeh regij o načinu dosega razvojnih ciljev tisočletja med pripravami na zasedanje na visoki ravni ZN, načrtovano septembra 2010, zlasti kar zadeva boj proti revščini, ustvarjanje stalnih in kakovostnih delovnih mest ter socialno vključenost na rob odrinjenih skupin, zlasti avtohtonih skupnosti, otrok, žensk in invalidov; |
| --- | --- |

25.

za skladno ukrepanje priporoča uskladitev stališč obeh regij o načinu dosega razvojnih ciljev tisočletja med pripravami na zasedanje na visoki ravni ZN, načrtovano septembra 2010, zlasti kar zadeva boj proti revščini, ustvarjanje stalnih in kakovostnih delovnih mest ter socialno vključenost na rob odrinjenih skupin, zlasti avtohtonih skupnosti, otrok, žensk in invalidov;

| 26. | meni, da so razvojni cilji tisočletja eden izmed najpomembnejših ciljev, ki jih je treba uresničiti do leta 2015, s poudarkom na naložbah v najrevnejše države in najbolj ranljive prebivalce, ter poziva obe regiji, naj pred visokim srečanjem o razvojnih ciljih tisočletja septembra 2010 poiščeta skupen jezik; |
| --- | --- |

26.

meni, da so razvojni cilji tisočletja eden izmed najpomembnejših ciljev, ki jih je treba uresničiti do leta 2015, s poudarkom na naložbah v najrevnejše države in najbolj ranljive prebivalce, ter poziva obe regiji, naj pred visokim srečanjem o razvojnih ciljih tisočletja septembra 2010 poiščeta skupen jezik;

| 27. | meni, da bi začetek resnega in natančnega dialoga o vprašanjih znanosti, tehnologije in inovacij lahko spodbudil vzpostavitev evro-latinskoameriškega območja inovacij in znanja, po zgledu sporazuma o inovacijah s Čilom; |
| --- | --- |

27.

meni, da bi začetek resnega in natančnega dialoga o vprašanjih znanosti, tehnologije in inovacij lahko spodbudil vzpostavitev evro-latinskoameriškega območja inovacij in znanja, po zgledu sporazuma o inovacijah s Čilom;

| 28. | ponavlja, da so izobraževanje in naložbe v človeški kapital osnova za socialno kohezijo in družbeno-gospodarski razvoj, ter poziva k odločnim in ustrezno finančno podprtim prizadevanjem za odpravo nepismenosti, ki je v nekaterih državah latinskoameriške regije še vedno velika, zlasti med deklicami in ženskami, pa tudi k brezplačnemu javnemu osnovno- in srednješolskemu izobraževanju, ki je omejeno zaradi pomanjkanja sredstev v nekaterih državnih proračunih; glede tega podpira projekt, ki ga je pripravila Organizacija ibersko-ameriških držav za izobraževanje, znanost in kulturo „Izobraževalni cilji 2021: izobrazba, ki jo želimo za generacijo dvestoletnikov“; |
| --- | --- |

28.

ponavlja, da so izobraževanje in naložbe v človeški kapital osnova za socialno kohezijo in družbeno-gospodarski razvoj, ter poziva k odločnim in ustrezno finančno podprtim prizadevanjem za odpravo nepismenosti, ki je v nekaterih državah latinskoameriške regije še vedno velika, zlasti med deklicami in ženskami, pa tudi k brezplačnemu javnemu osnovno- in srednješolskemu izobraževanju, ki je omejeno zaradi pomanjkanja sredstev v nekaterih državnih proračunih; glede tega podpira projekt, ki ga je pripravila Organizacija ibersko-ameriških držav za izobraževanje, znanost in kulturo „Izobraževalni cilji 2021: izobrazba, ki jo želimo za generacijo dvestoletnikov“;

| 29. | poudarja, da Latinska Amerika brez korenitih sprememb družbenega in gospodarskega okolja ne bo nikoli pomemben akter v družbi znanja, ki je najpomembnejša strateška dobrina za razvoj; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da Latinska Amerika brez korenitih sprememb družbenega in gospodarskega okolja ne bo nikoli pomemben akter v družbi znanja, ki je najpomembnejša strateška dobrina za razvoj;

| 30. | pozdravlja pobude za spodbujanje in izmenjavo znanja in dobrih praks na področju prava, kot je nedavna vzpostavitev Centra za pravne raziskave, razvoj in inovacije za Latinsko Ameriko; pozdravlja oblikovanje Skupine stotih in meni, da so te pobude lahko izredno uporabno orodje za podporo prizadevanjem Komisije pri oblikovanju dvoregijskega strateškega partnerstva; |
| --- | --- |

30.

pozdravlja pobude za spodbujanje in izmenjavo znanja in dobrih praks na področju prava, kot je nedavna vzpostavitev Centra za pravne raziskave, razvoj in inovacije za Latinsko Ameriko; pozdravlja oblikovanje Skupine stotih in meni, da so te pobude lahko izredno uporabno orodje za podporo prizadevanjem Komisije pri oblikovanju dvoregijskega strateškega partnerstva;

| 31. | poziva latinskoameriške države, ki so ali utegnejo biti v sporu s sosednjimi državami – naj gre za mejne ali kake druge spore – naj rešitev, če je le mogoče, poiščejo na sodiščih v okviru posameznih procesov povezovanja ali na splošnih sodiščih svoje celine ter naj se ne zatekajo na sodišča na drugi polobli; |
| --- | --- |

31.

poziva latinskoameriške države, ki so ali utegnejo biti v sporu s sosednjimi državami – naj gre za mejne ali kake druge spore – naj rešitev, če je le mogoče, poiščejo na sodiščih v okviru posameznih procesov povezovanja ali na splošnih sodiščih svoje celine ter naj se ne zatekajo na sodišča na drugi polobli;

| 32. | pozdravlja prizadevanja na področju enakosti med spoloma in zahteva naj se povečajo; priporoča, da se v okviru sodelovanja med EU in Latinsko Ameriko razvijejo politike, ki bodo spodbujale okrepitev pravnega statusa žensk, enak dostop do izobraževanja, zaposlitve ter človekovih in socialnih pravic, in poziva vlade in zadevne organizacije za sodelovanje, naj podprejo te pobude s primernimi človeškimi, finančnimi in tehničnimi viri; |
| --- | --- |

32.

pozdravlja prizadevanja na področju enakosti med spoloma in zahteva naj se povečajo; priporoča, da se v okviru sodelovanja med EU in Latinsko Ameriko razvijejo politike, ki bodo spodbujale okrepitev pravnega statusa žensk, enak dostop do izobraževanja, zaposlitve ter človekovih in socialnih pravic, in poziva vlade in zadevne organizacije za sodelovanje, naj podprejo te pobude s primernimi človeškimi, finančnimi in tehničnimi viri;

| 33. | poziva zadevne institucije, naj v okviru strateškega partnerstva z ustreznimi finančnimi in tehničnimi sredstvi podprejo politike preprečevanja in zaščite v zvezi z nasiljem nad ženskami; |
| --- | --- |

33.

poziva zadevne institucije, naj v okviru strateškega partnerstva z ustreznimi finančnimi in tehničnimi sredstvi podprejo politike preprečevanja in zaščite v zvezi z nasiljem nad ženskami;

| 34. | pozdravlja nedavno odločbo Medameriškega sodišča za človekove pravice glede umorov žensk v Campo Algodonero v Mehiki kot precedens za vso regijo; poziva vlade Evropske unije, Latinske Amerike in Karibov, da uporabljajo sodbo kot smernico za svoje prihodnje delo, ter zagotovijo, da njihovo strogo obsodbo nasilja nad ženskami spremljajo ustrezno financirani programi zaščite, preprečevanja in restorativne pravičnosti; prav tako zahteva trdno obvezo za boj proti nasilju nad ženskami na splošno in primerno vlaganje v reproduktivno zdravje in v programe za spodbujanje enakosti med spoloma, spolno vzgojo in dostop do metod načrtovanja družine, v skladu z akcijskim programom ICPD (1994); |
| --- | --- |

34.

pozdravlja nedavno odločbo Medameriškega sodišča za človekove pravice glede umorov žensk v Campo Algodonero v Mehiki kot precedens za vso regijo; poziva vlade Evropske unije, Latinske Amerike in Karibov, da uporabljajo sodbo kot smernico za svoje prihodnje delo, ter zagotovijo, da njihovo strogo obsodbo nasilja nad ženskami spremljajo ustrezno financirani programi zaščite, preprečevanja in restorativne pravičnosti; prav tako zahteva trdno obvezo za boj proti nasilju nad ženskami na splošno in primerno vlaganje v reproduktivno zdravje in v programe za spodbujanje enakosti med spoloma, spolno vzgojo in dostop do metod načrtovanja družine, v skladu z akcijskim programom ICPD (1994);

| 35. | pozdravlja prizadevanja zadnjih let na področju socialne kohezije Evropske komisije, Medameriške razvojne banke (BID), razvojnega programa Združenih narodov (UNDP), ekonomskega odbora za Latinsko Ameriko in Karibe (CELAC), Svetovne banke in Mednarodnega denarnega sklada; priporoča obnovo in okrepitev programov Eurosocial, URB-AL in EUrocLIMA ter tudi primerno izvajanje konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov z namenom spodbujanja enakih možnosti za več kot 60 milijonov invalidnih državljanov v latinskoameriški regiji, ki jim grozi družbena izključenost; |
| --- | --- |

35.

pozdravlja prizadevanja zadnjih let na področju socialne kohezije Evropske komisije, Medameriške razvojne banke (BID), razvojnega programa Združenih narodov (UNDP), ekonomskega odbora za Latinsko Ameriko in Karibe (CELAC), Svetovne banke in Mednarodnega denarnega sklada; priporoča obnovo in okrepitev programov Eurosocial, URB-AL in EUrocLIMA ter tudi primerno izvajanje konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov z namenom spodbujanja enakih možnosti za več kot 60 milijonov invalidnih državljanov v latinskoameriški regiji, ki jim grozi družbena izključenost;

| 36. | znova poudarja, da je pomembno izmenjevati izkušnje o vprašanjih skupnega interesa, kot je socialna kohezija za boj proti revščini in zmanjšanje neenakosti; v zvezi s tem podpira forum EU-LAK na ministrski ravni o socialni koheziji, ki je potekal v Limi od 8. do 10. februarja 2010 na temo „Spodbujanje dostojnega dela za mlade: kako pospešiti socialno kohezijo“, in pozdravlja izjavo iz Bahie, sprejeto ob zaključku četrtega mednarodnega srečanja mrež EUROsociAL 25. junija 2009; |
| --- | --- |

36.

znova poudarja, da je pomembno izmenjevati izkušnje o vprašanjih skupnega interesa, kot je socialna kohezija za boj proti revščini in zmanjšanje neenakosti; v zvezi s tem podpira forum EU-LAK na ministrski ravni o socialni koheziji, ki je potekal v Limi od 8. do 10. februarja 2010 na temo „Spodbujanje dostojnega dela za mlade: kako pospešiti socialno kohezijo“, in pozdravlja izjavo iz Bahie, sprejeto ob zaključku četrtega mednarodnega srečanja mrež EUROsociAL 25. junija 2009;

| 37. | z zadovoljstvom pričakuje prihodnje srečanje EU-LAK na ravni ministrov in odgovornih za socialno varstvo na temo usklajevanja sistemov socialnega varstva, ki bo potekalo 13. in 14. maja 2010 v kraju Alcalá de Henares (pri Madridu), in podpira prizadevanja Ibersko-ameriške organizacije za socialno varstvo (OISS), ki se zavzema za gospodarsko in družbeno blaginjo prek usklajevanja in izmenjave izkušenj na področju socialnega varstva, ter poziva, naj se na ministrskem srečanju in v organizaciji OISS predložijo ustvarjalni predlogi za zagotovitev čim bolj širokega socialnega varstva za zadevno prebivalstvo; |
| --- | --- |

37.

z zadovoljstvom pričakuje prihodnje srečanje EU-LAK na ravni ministrov in odgovornih za socialno varstvo na temo usklajevanja sistemov socialnega varstva, ki bo potekalo 13. in 14. maja 2010 v kraju Alcalá de Henares (pri Madridu), in podpira prizadevanja Ibersko-ameriške organizacije za socialno varstvo (OISS), ki se zavzema za gospodarsko in družbeno blaginjo prek usklajevanja in izmenjave izkušenj na področju socialnega varstva, ter poziva, naj se na ministrskem srečanju in v organizaciji OISS predložijo ustvarjalni predlogi za zagotovitev čim bolj širokega socialnega varstva za zadevno prebivalstvo;

| 38. | opozarja, da se regionalno povezovanje – za katerega si prizadevajo številne latinskoameriške vlade in ki mu je Evropska unija naklonjena – sooča z velikimi ovirami: s pomanjkljivo infrastrukturo, nezadostno medregijsko trgovinsko izmenjavo ter nepoznavanjem različnih političnih, družbenih in gospodarskih akterjev in subjektov v drugih državah; |
| --- | --- |

38.

opozarja, da se regionalno povezovanje – za katerega si prizadevajo številne latinskoameriške vlade in ki mu je Evropska unija naklonjena – sooča z velikimi ovirami: s pomanjkljivo infrastrukturo, nezadostno medregijsko trgovinsko izmenjavo ter nepoznavanjem različnih političnih, družbenih in gospodarskih akterjev in subjektov v drugih državah;

| 39. | poudarja, da bi strategija praktičnih ukrepov za povezovanje (med drugim ceste, železnice, naftovodi in plinovodi, sodelovanje na področju obnovljivih virov energije, spodbujanje medregijske trgovine) ter obveščanje o različnih akterjih v regiji prispevala k pobudam za povezovanje in okrepila čut za skupnost v regiji; |
| --- | --- |

39.

poudarja, da bi strategija praktičnih ukrepov za povezovanje (med drugim ceste, železnice, naftovodi in plinovodi, sodelovanje na področju obnovljivih virov energije, spodbujanje medregijske trgovine) ter obveščanje o različnih akterjih v regiji prispevala k pobudam za povezovanje in okrepila čut za skupnost v regiji;

| 40. | poudarja, da je potrebna usklajena strategija za sektor energetike, oskrbe z vodo in prometa, da se v regiji prepreči zastoj rasti in trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da je potrebna usklajena strategija za sektor energetike, oskrbe z vodo in prometa, da se v regiji prepreči zastoj rasti in trajnostnega razvoja;

| 41. | priporoča latinskoameriškim vladam – in hkrati poziva Evropsko unijo, naj jim pri tem zagotovi čim večjo podporo, naj glede na neugodne socialne okoliščine ob sicer razmeroma dobrih gospodarskih obetih sprejmejo odločne in stanovitne politike, na primer za vlaganje v javna dela, krepitev notranjega trga, zaščito malih in srednjih podjetij, boljšo razpoložljivost posojil, povečanje naložb v zdravstvo in izobraževanje ter reševanje vprašanja brezposelnosti mladih in diskriminacije pri zaposlovanju na podlagi spola; |
| --- | --- |

41.

priporoča latinskoameriškim vladam – in hkrati poziva Evropsko unijo, naj jim pri tem zagotovi čim večjo podporo, naj glede na neugodne socialne okoliščine ob sicer razmeroma dobrih gospodarskih obetih sprejmejo odločne in stanovitne politike, na primer za vlaganje v javna dela, krepitev notranjega trga, zaščito malih in srednjih podjetij, boljšo razpoložljivost posojil, povečanje naložb v zdravstvo in izobraževanje ter reševanje vprašanja brezposelnosti mladih in diskriminacije pri zaposlovanju na podlagi spola;

| 42. | v zvezi s tem opominja, da čeprav ni lahko zagotoviti ustreznih finančnih sredstev za uresničevanje omenjenih ciljev, je treba vzpostaviti sodoben, pravičen in moderen davčni sistem, ki bo sposoben preganjanja davčnih utaj, ter pregledati vojaške izdatke; |
| --- | --- |

42.

v zvezi s tem opominja, da čeprav ni lahko zagotoviti ustreznih finančnih sredstev za uresničevanje omenjenih ciljev, je treba vzpostaviti sodoben, pravičen in moderen davčni sistem, ki bo sposoben preganjanja davčnih utaj, ter pregledati vojaške izdatke;

| 43. | poziva EU in vlade latinskoameriških držav z avtohtonimi skupnostmi, naj začnejo s tesnejšim sodelovanjem uresničevati učinkovite načrte za odpravo lakote, nerazvitosti, nepismenosti in kroničnih bolezni; |
| --- | --- |

43.

poziva EU in vlade latinskoameriških držav z avtohtonimi skupnostmi, naj začnejo s tesnejšim sodelovanjem uresničevati učinkovite načrte za odpravo lakote, nerazvitosti, nepismenosti in kroničnih bolezni;

| 44. | meni, da cilja socialne kohezije partnerstva EU-LAK ne bo mogoče uresničiti, dokler se ne bo vzpostavilo visoke stopnje razvoja in pravične razdelitve dohodka in bogastva ter da ta cilj zahteva sprejetje dejanskih ukrepov, ki bodo imeli za namen izkoreninjenje revščine v skladu z razvojnimi cilji tisočletja in okrepitev pravosodnega sistema v državah LAK; |
| --- | --- |

44.

meni, da cilja socialne kohezije partnerstva EU-LAK ne bo mogoče uresničiti, dokler se ne bo vzpostavilo visoke stopnje razvoja in pravične razdelitve dohodka in bogastva ter da ta cilj zahteva sprejetje dejanskih ukrepov, ki bodo imeli za namen izkoreninjenje revščine v skladu z razvojnimi cilji tisočletja in okrepitev pravosodnega sistema v državah LAK;

| 45. | poudarja pomembnost varnosti preskrbe s hrano za države LAK in primernih skladiščnih zmogljivosti hrane za soočanje s prihodnjimi izzivi na področju oskrbe s hrano; |
| --- | --- |

45.

poudarja pomembnost varnosti preskrbe s hrano za države LAK in primernih skladiščnih zmogljivosti hrane za soočanje s prihodnjimi izzivi na področju oskrbe s hrano;

| 46. | poziva EU, naj obveže nadnacionalne skupine podjetij s sedežem v EU, da bodo v državah LAK kot minimalne standarde uporabljale v mednarodnih sporazumih opredeljene okoljske in socialne standarde, kot je agenda za dostojno delo Mednarodne organizacije dela, in da teh standardov ne bodo poskušale zaobiti; |
| --- | --- |

46.

poziva EU, naj obveže nadnacionalne skupine podjetij s sedežem v EU, da bodo v državah LAK kot minimalne standarde uporabljale v mednarodnih sporazumih opredeljene okoljske in socialne standarde, kot je agenda za dostojno delo Mednarodne organizacije dela, in da teh standardov ne bodo poskušale zaobiti;

Mehanizmi za doseg končnih ciljev strateškega partnerstva:

Institucionalni mehanizmi

| 47. | priporoča, naj se ohranijo dvoletna vrhunska srečanja, a poudarja, da se odnosi z Latinsko Ameriko ne smejo omejiti na dvoletni pogled, temveč jih je treba okrepiti z dolgoročno vizijo; |
| --- | --- |

47.

priporoča, naj se ohranijo dvoletna vrhunska srečanja, a poudarja, da se odnosi z Latinsko Ameriko ne smejo omejiti na dvoletni pogled, temveč jih je treba okrepiti z dolgoročno vizijo;

| 48. | predlaga dvoregijski politični dialog z novimi tristranskimi pristopi o skupnih vprašanjih, področjih in interesih z EU–LAK–Azija, EU–LAK–Afrika in EU–LAK–ZDA za evro-atlantski prostor, ki ga bodo sestavljale ZDA, Latinska Amerika in EU; |
| --- | --- |

48.

predlaga dvoregijski politični dialog z novimi tristranskimi pristopi o skupnih vprašanjih, področjih in interesih z EU–LAK–Azija, EU–LAK–Afrika in EU–LAK–ZDA za evro-atlantski prostor, ki ga bodo sestavljale ZDA, Latinska Amerika in EU;

| 49. | ponovno poudarja svoj predlog o ustanovitvi fundacije Evropa – Latinska Amerika in Karibi, ki bo namenjena pripravi vrhunskih srečanj, spremljanju odločitev in političnih ukrepov, sprejetih na teh srečanjih, in ki bo nudila forum za dialoge in usklajevanje v obdobjih med vrhunskimi srečanji za vse politične, gospodarske, institucionalne, akademske akterje in akterje civilne družbe, ki si prizadevajo za evro-latinskoameriške odnose, vključno s skupščino EuroLat; |
| --- | --- |

49.

ponovno poudarja svoj predlog o ustanovitvi fundacije Evropa – Latinska Amerika in Karibi, ki bo namenjena pripravi vrhunskih srečanj, spremljanju odločitev in političnih ukrepov, sprejetih na teh srečanjih, in ki bo nudila forum za dialoge in usklajevanje v obdobjih med vrhunskimi srečanji za vse politične, gospodarske, institucionalne, akademske akterje in akterje civilne družbe, ki si prizadevajo za evro-latinskoameriške odnose, vključno s skupščino EuroLat;

| 50. | predlaga, da se organizacijska sestava omenjene fundacije zgleduje po sestavi fundacije Anna Lindh, in sicer naj ima predsednika in svetovalni odbor, ki posreduje priporočila o strateških smernicah fundacije upravnemu odboru, direktorju in nacionalnim mrežam, ta priporočila pa se nato posredujejo vsem ustreznim ravnem odločanja; |
| --- | --- |

50.

predlaga, da se organizacijska sestava omenjene fundacije zgleduje po sestavi fundacije Anna Lindh, in sicer naj ima predsednika in svetovalni odbor, ki posreduje priporočila o strateških smernicah fundacije upravnemu odboru, direktorju in nacionalnim mrežam, ta priporočila pa se nato posredujejo vsem ustreznim ravnem odločanja;

| 51. | poudarja, da mora biti proračun te fundacije omejen, a zadosten za uresničevanje njenih nalog in da mora biti financirana s prispevki držav EU in Latinske Amerike, ki bodo članice ustanove, s prispevki proračuna EU, z lastnimi sredstvi fundacije ali sredstvi, ki jih prispevajo javni pokroviteljski organi, ki so povezani z evro-latinskoameriškim območjem; |
| --- | --- |

51.

poudarja, da mora biti proračun te fundacije omejen, a zadosten za uresničevanje njenih nalog in da mora biti financirana s prispevki držav EU in Latinske Amerike, ki bodo članice ustanove, s prispevki proračuna EU, z lastnimi sredstvi fundacije ali sredstvi, ki jih prispevajo javni pokroviteljski organi, ki so povezani z evro-latinskoameriškim območjem;

| 52. | predlaga ustanovitev opazovalnice preseljevanja na evro-latinskoameriškem območju, ki jo bo nadzorovala in usklajevala prej omenjena fundacija in ki bo namenjena neprestanemu in podrobnemu spremljanju vseh vprašanj, povezanih z migracijskimi tokovi na tem območju; prav tako predlaga ustanovitev dvoregijskega centra za preprečitev konfliktov, namenjenega vnaprejšnjemu odkrivanju vzrokov morebitnih nasilnih in oboroženih konfliktov ter njihovemu preprečevanju in zaustaviti možnega stopnjevanja, predlaga tudi ustanovitev dvoregijskega centra za preprečevanje naravnih nesreč, še posebej po tragičnih razmerah, nastalih na Haitiju po uničevalnem potresu 12. januarja 2010 ter v Čilu po potresu in cunamiju 27. februarja 2010, ki bo namenjen pripravi skupnih strategij in sistema za opozarjanje o nevarnostih, da bi zmanjšali skupno ranljivost pred naravnimi nesrečami, ki so posledica podnebnih ali tehnoloških sprememb; |
| --- | --- |

52.

predlaga ustanovitev opazovalnice preseljevanja na evro-latinskoameriškem območju, ki jo bo nadzorovala in usklajevala prej omenjena fundacija in ki bo namenjena neprestanemu in podrobnemu spremljanju vseh vprašanj, povezanih z migracijskimi tokovi na tem območju; prav tako predlaga ustanovitev dvoregijskega centra za preprečitev konfliktov, namenjenega vnaprejšnjemu odkrivanju vzrokov morebitnih nasilnih in oboroženih konfliktov ter njihovemu preprečevanju in zaustaviti možnega stopnjevanja, predlaga tudi ustanovitev dvoregijskega centra za preprečevanje naravnih nesreč, še posebej po tragičnih razmerah, nastalih na Haitiju po uničevalnem potresu 12. januarja 2010 ter v Čilu po potresu in cunamiju 27. februarja 2010, ki bo namenjen pripravi skupnih strategij in sistema za opozarjanje o nevarnostih, da bi zmanjšali skupno ranljivost pred naravnimi nesrečami, ki so posledica podnebnih ali tehnoloških sprememb;

| 53. | poziva k sklenitvi podregionalnih partnerskih sporazumov, o katerih še vedno potekajo pogajanja, in obžaluje, da so nekateri od teh sporazumov iz različnih razlogov ohromljeni, a opozarja, da je treba za nepremostljive razlike poiskati druge rešitve, ne da bi pri tem izgubili globalni strateški pogled, da ne bi izolirali držav, ki želijo okrepiti svoje politične, trgovinske in družbene odnose z EU; |
| --- | --- |

53.

poziva k sklenitvi podregionalnih partnerskih sporazumov, o katerih še vedno potekajo pogajanja, in obžaluje, da so nekateri od teh sporazumov iz različnih razlogov ohromljeni, a opozarja, da je treba za nepremostljive razlike poiskati druge rešitve, ne da bi pri tem izgubili globalni strateški pogled, da ne bi izolirali držav, ki želijo okrepiti svoje politične, trgovinske in družbene odnose z EU;

| 54. | ponovno izraža podporo EU za procese regionalnega vključevanja in pogajalskega pristopa „del po delu“, ki ga uporablja EU s pridružitvenimi sporazumi, kot je v primeru Srednje Amerike; vendar priznava, da tiste države, ki so pripravljene okrepiti svoje odnose z EU, ne smejo trpeti zaradi notranjih težav v postopkih regionalnega vključevanja, kot v primeru andske skupnosti, in niti zaradi suverenih odločitev njihovih sestavnih delov, četudi so legitimni; |
| --- | --- |

54.

ponovno izraža podporo EU za procese regionalnega vključevanja in pogajalskega pristopa „del po delu“, ki ga uporablja EU s pridružitvenimi sporazumi, kot je v primeru Srednje Amerike; vendar priznava, da tiste države, ki so pripravljene okrepiti svoje odnose z EU, ne smejo trpeti zaradi notranjih težav v postopkih regionalnega vključevanja, kot v primeru andske skupnosti, in niti zaradi suverenih odločitev njihovih sestavnih delov, četudi so legitimni;

Finančni mehanizmi

| 55. | podpira sklad za spodbujanje naložb v Latinski Ameriki (MIAL), ki ga je predlagala Komisija kot otipljiv izraz zavezanosti EU utrditvi regionalnega povezovanja in medsebojne povezanosti v Latinski Ameriki, in upa, da bo prispeval k raznolikosti držav in sektorjev, ki prejemajo evropske naložbe; je seznanjen s 100 milijoni EUR, ki so iz proračuna Skupnosti predvideni za obdobje do leta 2013, kar pa ne vpliva na druge prispevke in subvencije iz držav članic; |
| --- | --- |

55.

podpira sklad za spodbujanje naložb v Latinski Ameriki (MIAL), ki ga je predlagala Komisija kot otipljiv izraz zavezanosti EU utrditvi regionalnega povezovanja in medsebojne povezanosti v Latinski Ameriki, in upa, da bo prispeval k raznolikosti držav in sektorjev, ki prejemajo evropske naložbe; je seznanjen s 100 milijoni EUR, ki so iz proračuna Skupnosti predvideni za obdobje do leta 2013, kar pa ne vpliva na druge prispevke in subvencije iz držav članic;

| 56. | pozdravlja podpis memoranduma o soglasju novembra 2009 med Evropsko investicijsko banko in Medameriško razvojno banko ter podpira prizadevanja Evropske investicijske banke za financiranje projektov v Latinski Ameriki, a opominja, da potrebuje Evropska investicijska banka za doseg svojih ciljev več sredstev in prispevkov EU ter njenih držav članic; |
| --- | --- |

56.

pozdravlja podpis memoranduma o soglasju novembra 2009 med Evropsko investicijsko banko in Medameriško razvojno banko ter podpira prizadevanja Evropske investicijske banke za financiranje projektov v Latinski Ameriki, a opominja, da potrebuje Evropska investicijska banka za doseg svojih ciljev več sredstev in prispevkov EU ter njenih držav članic;

| 57. | poudarja pomembnost različnih finančnih instrumentov EU, a vztraja, da je treba pri razvojnem sodelovanju z Latinsko Ameriko preseči pristop, usmerjen le v pomoč, tako da se finančna sredstva instrumenta za razvojno sodelovanje namenijo za najbolj revne države in najbolj ranljive skupine, prav tako pa je treba iznajti nove načine sodelovanja s hitro razvijajočimi se državami in državami s srednjimi dohodki v Latinski Ameriki z instrumentom za industrializirane države (ICI+); zato poudarja, da je treba v politiko za sodelovanje EU za to regijo vključiti merila in načela iz člena 32 konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov, da bi spodbudili in podprli aktivne politike za učinkovito družbeno vključevanje tega prebivalstva; |
| --- | --- |

57.

poudarja pomembnost različnih finančnih instrumentov EU, a vztraja, da je treba pri razvojnem sodelovanju z Latinsko Ameriko preseči pristop, usmerjen le v pomoč, tako da se finančna sredstva instrumenta za razvojno sodelovanje namenijo za najbolj revne države in najbolj ranljive skupine, prav tako pa je treba iznajti nove načine sodelovanja s hitro razvijajočimi se državami in državami s srednjimi dohodki v Latinski Ameriki z instrumentom za industrializirane države (ICI+); zato poudarja, da je treba v politiko za sodelovanje EU za to regijo vključiti merila in načela iz člena 32 konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov, da bi spodbudili in podprli aktivne politike za učinkovito družbeno vključevanje tega prebivalstva;

| 58. | poudarja, da je zelo pomembno in zaželeno narediti korak naprej k uskladitvi na področju regulacije in nadzora različnih latinskoameriških finančnih sistemov, z namenom premostiti razlike in se v največji možni meri približati evropskemu sistemu, ki je prinesel oprijemljive rezultate pri razvoju naprednih modelov nadzora čezmejnih subjektov; |
| --- | --- |

58.

poudarja, da je zelo pomembno in zaželeno narediti korak naprej k uskladitvi na področju regulacije in nadzora različnih latinskoameriških finančnih sistemov, z namenom premostiti razlike in se v največji možni meri približati evropskemu sistemu, ki je prinesel oprijemljive rezultate pri razvoju naprednih modelov nadzora čezmejnih subjektov;

*

* *

| 59. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu in Komisiji, vladam in parlamentom držav članic EU ter latinskoameriških in karibskih držav, evro-latinskoameriški parlamentarni skupščini, latinskoameriškemu in srednjeameriškemu parlamentu, andskemu parlamentu in parlamentu Mercosur. |
| --- | --- |

59.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu in Komisiji, vladam in parlamentom držav članic EU ter latinskoameriških in karibskih držav, evro-latinskoameriški parlamentarni skupščini, latinskoameriškemu in srednjeameriškemu parlamentu, andskemu parlamentu in parlamentu Mercosur.

---

(1)  UL C 140 E, 16.3.2002, str. 569.

(2)  UL C 296 E, 06.12.2006, str. 123.

(3)  UL C 259 E, 29.10.2009, str. 64.

(4)  UL C 227E, 4.9.2008, str. 140.

---

| 15.3.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 81/64 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 81/64

---

Sreda, 5. maj 2010Srečanje na vrhu med EU in Kanado

P7_TA(2010)0142

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2010 o bližnjem srečanju na vrhu med EU in Kanado 5. maja 2010

2011/C 81 E/10

Evropski parlament,

ob upoštevanju pogajanj za sklenitev celovitega gospodarskega trgovinskega sporazuma, ki so se začela na srečanju na vrhu med EU in Kanado 6. maja 2009 v Pragi,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. februarja 2010 o revidiranem okvirnem sporazumu med Evropskim parlamentom in Komisijo za naslednje zakonodajno obdobje,

ob upoštevanju uspešnega 32. medparlamentarnega srečanja delegacije za odnose s Kanado novembra 2009 v Bruslju,

ob upoštevanju postopka odobritve, določenega v členu 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju člena 110(4) svojega poslovnika,

| A. | ker je Kanada ena najstarejših in najtesnejših partneric Evropske unije in imata uradne odnose že od leta 1959, |
| --- | --- |

A.

ker je Kanada ena najstarejših in najtesnejših partneric Evropske unije in imata uradne odnose že od leta 1959,

| B. | ker bi lahko sedanja pogajanja za sklenitev celovitega gospodarskega in trgovinskega sporazuma okrepila odnose med EU in Kanado, |
| --- | --- |

B.

ker bi lahko sedanja pogajanja za sklenitev celovitega gospodarskega in trgovinskega sporazuma okrepila odnose med EU in Kanado,

| C. | ker od marca 2010 ni bila izvedena nobena temeljita ocena učinka glede družbenih, okoljskih in gospodarskih vplivov takšnega obsežnega gospodarskega in trgovinskega sporazuma, |
| --- | --- |

C.

ker od marca 2010 ni bila izvedena nobena temeljita ocena učinka glede družbenih, okoljskih in gospodarskih vplivov takšnega obsežnega gospodarskega in trgovinskega sporazuma,

| D. | ker Kanada v letu 2010 predseduje skupini držav G8 in bo gostila naslednje srečanje na vrhu skupine držav G20, |
| --- | --- |

D.

ker Kanada v letu 2010 predseduje skupini držav G8 in bo gostila naslednje srečanje na vrhu skupine držav G20,

| E. | ker je pričakovati, da bo bližnje srečanje na vrhu med EU in Kanado 5. maja 2010 v Bruslju osredotočeno na krepitev že sedaj tesnih političnih odnosov med dvema partnericama, še zlasti pa bodo obravnavani skupni izzivi, kot so: pogajanja o celovitem gospodarskem trgovinskem sporazumu, zunanjepolitični in varnostni izzivi, zlasti Afganistan in Pakistan, skupna pot naprej glede Irana, neširjenje jedrskega orožja, Haiti in nadaljnji ukrepi po donatorski konferenci v New Yorku, razvojno sodelovanje, usklajen odziv na finančno in gospodarsko krizo, podnebne spremembe in energija, ter napredek pri krogu pogajanj iz Dohe o svetovni trgovini, |
| --- | --- |

E.

ker je pričakovati, da bo bližnje srečanje na vrhu med EU in Kanado 5. maja 2010 v Bruslju osredotočeno na krepitev že sedaj tesnih političnih odnosov med dvema partnericama, še zlasti pa bodo obravnavani skupni izzivi, kot so: pogajanja o celovitem gospodarskem trgovinskem sporazumu, zunanjepolitični in varnostni izzivi, zlasti Afganistan in Pakistan, skupna pot naprej glede Irana, neširjenje jedrskega orožja, Haiti in nadaljnji ukrepi po donatorski konferenci v New Yorku, razvojno sodelovanje, usklajen odziv na finančno in gospodarsko krizo, podnebne spremembe in energija, ter napredek pri krogu pogajanj iz Dohe o svetovni trgovini,

| F. | ker imata EU in Kanada skupne vrednote in sta trdno zavezani večstranskemu delovanju pri obravnavi pomembnejših izzivov, |
| --- | --- |

F.

ker imata EU in Kanada skupne vrednote in sta trdno zavezani večstranskemu delovanju pri obravnavi pomembnejših izzivov,

| 1. | pozdravlja izjavo Komisije, v kateri se napredek pri pogajanjih o celovitem gospodarskem in trgovinskem sporazumu navaja kot temeljna točka gospodarskih odnosov med EU in Kanado; v zvezi s tem je prepričan, da srečanje na vrhu med EU in Kanado 5. maja 2010 v Bruslju ponuja dobro priložnost za nadaljevanje teh pogajanj; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja izjavo Komisije, v kateri se napredek pri pogajanjih o celovitem gospodarskem in trgovinskem sporazumu navaja kot temeljna točka gospodarskih odnosov med EU in Kanado; v zvezi s tem je prepričan, da srečanje na vrhu med EU in Kanado 5. maja 2010 v Bruslju ponuja dobro priložnost za nadaljevanje teh pogajanj;

| 2. | ugotavlja stabilnost kanadskega gospodarstva v času gospodarske krize, zlasti bančnega sektorja; izraža pripravljenost za tesno sodelovanje s Kanado v kontekstu skupine G20 za dosego usklajenega svetovnega pristopa k fiskalnim spodbudam in fiskalni konsolidaciji, pri čemer bo vprašanje uvedbe bančne dajatve ali davka na transakcije na svetovni ravni ena od prednostnih nalog naslednjega srečanja na vrhu skupine G20 v Torontu; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja stabilnost kanadskega gospodarstva v času gospodarske krize, zlasti bančnega sektorja; izraža pripravljenost za tesno sodelovanje s Kanado v kontekstu skupine G20 za dosego usklajenega svetovnega pristopa k fiskalnim spodbudam in fiskalni konsolidaciji, pri čemer bo vprašanje uvedbe bančne dajatve ali davka na transakcije na svetovni ravni ena od prednostnih nalog naslednjega srečanja na vrhu skupine G20 v Torontu;

| 3. | ugotavlja, da sta Kanada in EU popolnoma zavezani usklajenemu, doslednemu in celovitemu pristopu za kritje takojšnjih in dolgoročnejših potreb Haitija in izgradnji novega Haitija, ki bo izpolnjeval legitimna in dolgotrajna prizadevanja prebivalcev v povezavi z njihovo državo, obenem pa bo zagotavljal aktivno sodelovanje te države v procesu njene obnove; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da sta Kanada in EU popolnoma zavezani usklajenemu, doslednemu in celovitemu pristopu za kritje takojšnjih in dolgoročnejših potreb Haitija in izgradnji novega Haitija, ki bo izpolnjeval legitimna in dolgotrajna prizadevanja prebivalcev v povezavi z njihovo državo, obenem pa bo zagotavljal aktivno sodelovanje te države v procesu njene obnove;

| 4. | pozdravlja namero, ki je bila izražena v nedavni predstavitvi zakonodajnih načrtov vlade v kanadskem parlamentu, da se kanadski telekomunikacijski sektor odpre za zunanjo konkurenco; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja namero, ki je bila izražena v nedavni predstavitvi zakonodajnih načrtov vlade v kanadskem parlamentu, da se kanadski telekomunikacijski sektor odpre za zunanjo konkurenco;

| 5. | ravno tako je seznanjen z namero za začetek pomembne reforme kanadskega sistema upravljanja ribištva, v katero bo vključena tudi Severozahodna atlantska ribiška organizacija; je razočaran nad stališčem kanadske vlade na zadnji konferenci pogodbenic konvencije o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (CITES) v zvezi z razširitvijo Priloge 1 h konvenciji, da bi zajemala modroplavutega tuna; |
| --- | --- |

5.

ravno tako je seznanjen z namero za začetek pomembne reforme kanadskega sistema upravljanja ribištva, v katero bo vključena tudi Severozahodna atlantska ribiška organizacija; je razočaran nad stališčem kanadske vlade na zadnji konferenci pogodbenic konvencije o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (CITES) v zvezi z razširitvijo Priloge 1 h konvenciji, da bi zajemala modroplavutega tuna;

| 6. | ponovno izraža zaskrbljenost, ker Kanada še vedno zahteva vizume za državljane Češke republike, Romunije in Bolgarije, ter poziva, naj se ta obveznost čim hitreje odpravi; ugotavlja, da je kanadska vlada uvedla vizumsko obveznost za češke državljane kot odziv na prihod Romov v Kanado, in zato poziva države članice, naj ustrezno obravnavajo položaj Romov v Evropi; v zvezi s tem pozdravlja odprtje urada za vizume na veleposlaništvu Kanade v Pragi in oblikovanje strokovne delovne skupine za obravnavanje tega vprašanja, ter upa, da bo obljubljeni celoviti pregled kanadskega sistema za sprejemanje beguncev privedel do odprave vizumske obveznosti; |
| --- | --- |

6.

ponovno izraža zaskrbljenost, ker Kanada še vedno zahteva vizume za državljane Češke republike, Romunije in Bolgarije, ter poziva, naj se ta obveznost čim hitreje odpravi; ugotavlja, da je kanadska vlada uvedla vizumsko obveznost za češke državljane kot odziv na prihod Romov v Kanado, in zato poziva države članice, naj ustrezno obravnavajo položaj Romov v Evropi; v zvezi s tem pozdravlja odprtje urada za vizume na veleposlaništvu Kanade v Pragi in oblikovanje strokovne delovne skupine za obravnavanje tega vprašanja, ter upa, da bo obljubljeni celoviti pregled kanadskega sistema za sprejemanje beguncev privedel do odprave vizumske obveznosti;

| 7. | poudarja, da sta EU in Kanada zavezani vzpostavljanju nizkoogljičnega svetovnega gospodarstva, ki bo varno in trajno ter bo hkrati krepilo zmožnosti za prilagajanje vplivom podnebnih sprememb; poudarja pomen nadaljevanja razprav o okoljskih temah v okviru dialoga na visoki ravni o okolju med EU in Kanado, vključno s sodelovanjem na področju okolja, energetike in pomorstva v arktični regiji ter možnostmi za začetek mednarodnih pogajanj za sprejetje mednarodne pogodbe o zaščiti Arktike; pozdravlja zavezo Kanade, ki je bila izražena v nedavni predstavitvi zakonodajnih načrtov vlade, da bo vlagala v tehnologije za čisto energijo, da bi si zagotovila položaj velesile na področju čiste energije in vodilne države pri odpiranju okolju prijaznih delovnih mest; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da sta EU in Kanada zavezani vzpostavljanju nizkoogljičnega svetovnega gospodarstva, ki bo varno in trajno ter bo hkrati krepilo zmožnosti za prilagajanje vplivom podnebnih sprememb; poudarja pomen nadaljevanja razprav o okoljskih temah v okviru dialoga na visoki ravni o okolju med EU in Kanado, vključno s sodelovanjem na področju okolja, energetike in pomorstva v arktični regiji ter možnostmi za začetek mednarodnih pogajanj za sprejetje mednarodne pogodbe o zaščiti Arktike; pozdravlja zavezo Kanade, ki je bila izražena v nedavni predstavitvi zakonodajnih načrtov vlade, da bo vlagala v tehnologije za čisto energijo, da bi si zagotovila položaj velesile na področju čiste energije in vodilne države pri odpiranju okolju prijaznih delovnih mest;

| 8. | opozarja Svet in Komisijo, da mora mednarodne sporazume, odkar je začela veljati Lizbonska pogodba, odobriti Evropski parlament, ki mora biti v celoti vključen v vse faze postopka, ter pričakuje začetno izjavo Komisije, kako namerava to izvesti; |
| --- | --- |

8.

opozarja Svet in Komisijo, da mora mednarodne sporazume, odkar je začela veljati Lizbonska pogodba, odobriti Evropski parlament, ki mora biti v celoti vključen v vse faze postopka, ter pričakuje začetno izjavo Komisije, kako namerava to izvesti;

| 9. | opozarja Svet in Komisijo, da mora mednarodne sporazume, odkar je začela veljati Lizbonska pogodba, odobriti Evropski parlament, ki mora biti nemudoma in v celoti vključen v vse faze mednarodnih pogajanj, ter z zanimanjem pričakuje začetno izjavo Komisije o tem, kako namerava to doseči; v zvezi s tem opozarja, da bo treba, preden Evropski parlament poda odobritev, ustrezno in skupaj obravnavati razloge za njegovo zaskrbljenost glede sporazuma med EU in Kanado o evidenci imen letalskih potnikov; |
| --- | --- |

9.

opozarja Svet in Komisijo, da mora mednarodne sporazume, odkar je začela veljati Lizbonska pogodba, odobriti Evropski parlament, ki mora biti nemudoma in v celoti vključen v vse faze mednarodnih pogajanj, ter z zanimanjem pričakuje začetno izjavo Komisije o tem, kako namerava to doseči; v zvezi s tem opozarja, da bo treba, preden Evropski parlament poda odobritev, ustrezno in skupaj obravnavati razloge za njegovo zaskrbljenost glede sporazuma med EU in Kanado o evidenci imen letalskih potnikov;

| 10. | upa, da bo Kanada v celoti podprla zahtevo EU, naj za pogajanja o sporazumu ACTA začne izvajati javni nadzor, kot je zahteval v svoji resoluciji z dne 10. marca 2010, in naj ta pogajanja potekajo pod okriljem mednarodne organizacije, za kar je najprimernejša svetovna organizacija za intelektualno lastnino; |
| --- | --- |

10.

upa, da bo Kanada v celoti podprla zahtevo EU, naj za pogajanja o sporazumu ACTA začne izvajati javni nadzor, kot je zahteval v svoji resoluciji z dne 10. marca 2010, in naj ta pogajanja potekajo pod okriljem mednarodne organizacije, za kar je najprimernejša svetovna organizacija za intelektualno lastnino;

| 11. | čestita organizacijskemu odboru za uspeh zimskih olimpijskih iger in paraolimpijskih iger 2010 v Vancouvru; |
| --- | --- |

11.

čestita organizacijskemu odboru za uspeh zimskih olimpijskih iger in paraolimpijskih iger 2010 v Vancouvru;

| 12. | ugotavlja, da ima zgolj federalna raven pristojnosti za odnose med EU in Kanado, pozdravlja pa sodelovanje provinc in ozemelj pri pogajanjih o celovitem gospodarskem in trgovinskem sporazumu ter pri nekaterih drugih vidikih odnosov med EU in Kanado; |
| --- | --- |

12.

ugotavlja, da ima zgolj federalna raven pristojnosti za odnose med EU in Kanado, pozdravlja pa sodelovanje provinc in ozemelj pri pogajanjih o celovitem gospodarskem in trgovinskem sporazumu ter pri nekaterih drugih vidikih odnosov med EU in Kanado;

| 13. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, predsedstvu EU, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter kanadski vladi. |
| --- | --- |

13.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, predsedstvu EU, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter kanadski vladi.

---

| 15.3.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 81/66 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 81/66

---

Sreda, 5. maj 2010SWIFT

P7_TA(2010)0143

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2010 o priporočilu Komisije Svetu, naj odobri začetek pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in Združenimi državami Amerike o posredovanju podatkov o finančnih transakcijah ministrstvu za finance Združenih držav za preprečevanje terorizma oziroma njegovega financiranja in boj proti njemu

2011/C 81 E/11

Evropski parlament,

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

ob upoštevanju sporazuma o medsebojni pravni pomoči med Evropsko unijo in Združenimi državami Amerike (1),

ob upoštevanju priporočila Komisije Svetu, naj odobri začetek pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in Združenimi državami Amerike o posredovanju podatkov o finančnih transakcijah Ministrstvu za finance Združenih držav za preprečevanje terorizma oziroma njegovega financiranja in boj proti njemu (2),

ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 11. februarja 2010 o predlogu sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Združenimi državami Amerike o obdelavi in posredovanju podatkov o finančnih transakcijah iz Evropske unije Združenim državam Amerike za namene programa za sledenje financiranja terorističnih dejavnosti (05305/1/2010 REV 1 – C7-0004/2010 – 2009/0190(NLE)) (3),

ob upoštevanju zahteve po soglasju, ki jo je predložil Svet v skladu s členom 218(6)(a) v povezavi s členoma 82(1)(d) in 87(2)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0004/2010),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. septembra 2009 o načrtovanem mednarodnem sporazumu o dostopu ministrstva za finance Združenih držav Amerike do podatkov o finančnih sporočilih o plačilih za preprečevanje terorizma oziroma njegovega financiranja in boj proti njemu (4),

ob upoštevanju predloga sklepa Sveta (KOM(2009)0703 in 05305/1/2010 REV 1),

ob upoštevanju besedila sporazuma med Evropsko unijo in Združenimi državami Amerike o obdelavi in posredovanju podatkov o finančnih transakcijah iz Evropske unije Združenim državam Amerike za namene programa za sledenje financiranja terorističnih dejavnosti (16110/2009),

ob upoštevanju mnenja evropskega nadzornika za varstvo podatkov z dne 12. aprila 2010 (omejeno),

ob upoštevanju člena 110(2) svojega poslovnika,

| A. | ker je pozdravil sporazum o medsebojni pravni pomoči med Evropsko unijo in Združenimi državami Amerike in washingtonsko deklaracijo o krepitvi čezatlantskega sodelovanja na področju pravice, svobode in varnosti v povezavi s spoštovanjem človekovih pravic in državljanskih svoboščin, ki jo je 28. oktobra 2009 sprejela ministrska trojka PNZ EU-ZDA, |
| --- | --- |

A.

ker je pozdravil sporazum o medsebojni pravni pomoči med Evropsko unijo in Združenimi državami Amerike in washingtonsko deklaracijo o krepitvi čezatlantskega sodelovanja na področju pravice, svobode in varnosti v povezavi s spoštovanjem človekovih pravic in državljanskih svoboščin, ki jo je 28. oktobra 2009 sprejela ministrska trojka PNZ EU-ZDA,

| B. | ker pripisuje velik pomen potrebi po čezatlantskem sodelovanju, |
| --- | --- |

B.

ker pripisuje velik pomen potrebi po čezatlantskem sodelovanju,

| C. | ker je Svet 30. novembra 2009 podpisal začasni sporazum med EU in ZDA o obdelavi in posredovanju podatkov o finančnih transakcijah za namene programa za sledenje financiranja terorističnih dejavnosti, ki naj bi se poskusno izvajal od 1. februarja 2010 do najpozneje 31. oktobra 2010, ko preneha veljati, |
| --- | --- |

C.

ker je Svet 30. novembra 2009 podpisal začasni sporazum med EU in ZDA o obdelavi in posredovanju podatkov o finančnih transakcijah za namene programa za sledenje financiranja terorističnih dejavnosti, ki naj bi se poskusno izvajal od 1. februarja 2010 do najpozneje 31. oktobra 2010, ko preneha veljati,

| D. | ker je bilo v skladu z Lizbonsko pogodbo za uradno sklenitev tega začasnega sporazuma potrebno njegovo soglasje, |
| --- | --- |

D.

ker je bilo v skladu z Lizbonsko pogodbo za uradno sklenitev tega začasnega sporazuma potrebno njegovo soglasje,

| E. | ker je 11. februarja 2010 sklenil, da ne bo dal soglasja k sklenitvi začasnega sporazuma o obdelavi in posredovanju podatkov o finančnih transakcijah, |
| --- | --- |

E.

ker je 11. februarja 2010 sklenil, da ne bo dal soglasja k sklenitvi začasnega sporazuma o obdelavi in posredovanju podatkov o finančnih transakcijah,

| F. | ker je od Komisije zahteval, naj Svetu nemudoma predloži priporočila za sklenitev dolgoročnega sporazuma z Združenimi državami Amerike o preprečevanju financiranja terorizma, |
| --- | --- |

F.

ker je od Komisije zahteval, naj Svetu nemudoma predloži priporočila za sklenitev dolgoročnega sporazuma z Združenimi državami Amerike o preprečevanju financiranja terorizma,

| G. | ker je poudaril, da bi morali novi sporazumi na tem področju izpolnjevati zahteve novega pravnega okvira, vzpostavljenega z Lizbonsko pogodbo in sedaj zavezujočo Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

G.

ker je poudaril, da bi morali novi sporazumi na tem področju izpolnjevati zahteve novega pravnega okvira, vzpostavljenega z Lizbonsko pogodbo in sedaj zavezujočo Listino Evropske unije o temeljnih pravicah,

| H. | ker je ponovno izrazil zahteve iz resolucije z dne 17. septembra 2009, zlasti tiste iz odstavkov 7 do 13, |
| --- | --- |

H.

ker je ponovno izrazil zahteve iz resolucije z dne 17. septembra 2009, zlasti tiste iz odstavkov 7 do 13,

| I. | ker je Komisija 24. marca 2010 sprejela nova priporočila in pogajalske direktive v zvezi s programom za sledenje financiranja terorističnih dejavnosti, |
| --- | --- |

I.

ker je Komisija 24. marca 2010 sprejela nova priporočila in pogajalske direktive v zvezi s programom za sledenje financiranja terorističnih dejavnosti,

| J. | ker se od Sveta pričakuje, da bo 22. aprila 2010 sprejel odločitev o sprejetju pogajalskih direktiv, |
| --- | --- |

J.

ker se od Sveta pričakuje, da bo 22. aprila 2010 sprejel odločitev o sprejetju pogajalskih direktiv,

| K. | ker se v pogajalskih direktivah odsevajo pomembni elementi iz ustreznih resolucij Evropskega parlamenta na to temo, |
| --- | --- |

K.

ker se v pogajalskih direktivah odsevajo pomembni elementi iz ustreznih resolucij Evropskega parlamenta na to temo,

| 1. | pozdravlja novi duh sodelovanja, ki ga izkazujeta Komisija in Svet, ter njuno pripravljenost za sodelovanje s Parlamentom, pri čemer upoštevata obveznosti, ki izhajajo iz Pogodbe, in sicer da morata nemudoma in izčrpno obveščati Parlament v vseh fazah postopka; ponovno izraža pripravljenost sprejeti sporazum, ki bi pomagal Evropi in Združenim državam Amerike, da v interesu varnosti državljanov okrepijo boj proti terorizmu, ne da bi spodkopali načela pravne države; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja novi duh sodelovanja, ki ga izkazujeta Komisija in Svet, ter njuno pripravljenost za sodelovanje s Parlamentom, pri čemer upoštevata obveznosti, ki izhajajo iz Pogodbe, in sicer da morata nemudoma in izčrpno obveščati Parlament v vseh fazah postopka; ponovno izraža pripravljenost sprejeti sporazum, ki bi pomagal Evropi in Združenim državam Amerike, da v interesu varnosti državljanov okrepijo boj proti terorizmu, ne da bi spodkopali načela pravne države;

| 2. | računa, da se bodo predanost, duh plodnega sodelovanja in poštenost, ki so jih izkazali predstavniki vlade ZDA pred glasovanjem Parlamenta 11. februarja 2010 in po njem, nadaljevali tudi v prihodnje; |
| --- | --- |

2.

računa, da se bodo predanost, duh plodnega sodelovanja in poštenost, ki so jih izkazali predstavniki vlade ZDA pred glasovanjem Parlamenta 11. februarja 2010 in po njem, nadaljevali tudi v prihodnje;

| 3. | opozarja, da je trdno odločen napovedati boj proti terorizmu in prepričan, da je treba dodatno razviti in izboljšati okvir za čezatlantsko sodelovanje v namene boja proti terorizmu; obenem meni, da so evropske zakonske zahteve za pošteno, sorazmerno in zakonito obdelavo osebnih podatkov bistvenega pomena in jih je treba vedno spoštovati; |
| --- | --- |

3.

opozarja, da je trdno odločen napovedati boj proti terorizmu in prepričan, da je treba dodatno razviti in izboljšati okvir za čezatlantsko sodelovanje v namene boja proti terorizmu; obenem meni, da so evropske zakonske zahteve za pošteno, sorazmerno in zakonito obdelavo osebnih podatkov bistvenega pomena in jih je treba vedno spoštovati;

| 4. | poudarja, da predpisi EU o sledenju dejavnosti za financiranje terorizma temeljijo na poročanju o sumljivih ali nepravilnih transakcijah, ki ga opravljajo posamezni finančni subjekti; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da predpisi EU o sledenju dejavnosti za financiranje terorizma temeljijo na poročanju o sumljivih ali nepravilnih transakcijah, ki ga opravljajo posamezni finančni subjekti;

| 5. | poudarja, da mora EU še zmeraj določiti temeljna načela in navesti, kako bo v splošnem sodelovala z ZDA na področju boja proti terorizmu in kako bi bilo mogoče ponudnike storitev na področju podatkov o finančnih transakcijah prositi za pomoč pri tem boju, oziroma splošneje, kako podatke, zbrane v komercialne namene, uporabiti pri kazenskem pregonu; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da mora EU še zmeraj določiti temeljna načela in navesti, kako bo v splošnem sodelovala z ZDA na področju boja proti terorizmu in kako bi bilo mogoče ponudnike storitev na področju podatkov o finančnih transakcijah prositi za pomoč pri tem boju, oziroma splošneje, kako podatke, zbrane v komercialne namene, uporabiti pri kazenskem pregonu;

| 6. | ponovno opozarja na „omejitev namena“ sporazuma, s čimer bi zagotovili, da bi bila vsakršna izmenjava podatkov strogo omejena na zadeve, nujno potrebne za namene boja proti terorizmu, in da bi izmenjava potekala na podlagi skupne opredelitve sestavnih elementov „teroristične dejavnosti“; |
| --- | --- |

6.

ponovno opozarja na „omejitev namena“ sporazuma, s čimer bi zagotovili, da bi bila vsakršna izmenjava podatkov strogo omejena na zadeve, nujno potrebne za namene boja proti terorizmu, in da bi izmenjava potekala na podlagi skupne opredelitve sestavnih elementov „teroristične dejavnosti“;

| 7. | poudarja, da sta načeli sorazmernosti in nujnosti osrednjega pomena za načrtovani sporazum, in opozarja, da težave ponudnikov storitev na področju podatkov o finančnih transakcijah, ki (zaradi tehničnih in/ali upravljavskih razlogov) ne morejo iskati po vsebini sporočil, zato se podatki posredujejo v večjih količinah, ni mogoče odpraviti naknadno z nadzornimi in kontrolnimi mehanizmi, saj so takrat temeljna načela zakonodaje o varstvu podatkov že prekršena; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da sta načeli sorazmernosti in nujnosti osrednjega pomena za načrtovani sporazum, in opozarja, da težave ponudnikov storitev na področju podatkov o finančnih transakcijah, ki (zaradi tehničnih in/ali upravljavskih razlogov) ne morejo iskati po vsebini sporočil, zato se podatki posredujejo v večjih količinah, ni mogoče odpraviti naknadno z nadzornimi in kontrolnimi mehanizmi, saj so takrat temeljna načela zakonodaje o varstvu podatkov že prekršena;

| 8. | še vedno meni, da prenos podatkov v večjih količinah pomeni odstopanje od načel, na katerih temeljita zakonodaja in praksa EU, ter poziva Komisijo in Svet, naj se v pogajanjih ustrezno posvetita tej težavi, pri tem pa upoštevata, da je program za sledenje financiranja terorističnih dejavnosti sedaj oblikovan tako, da ne dovoljuje ciljno usmerjene izmenjave podatkov; rešitve bi morale zajemati omejitev obsega prenesenih podatkov in izpis vrste podatkov, ki jih lahko namenski ponudniki filtrirajo in izluščijo, pa tudi vrste podatkov, ki utegnejo biti vključeni v prenos; |
| --- | --- |

8.

še vedno meni, da prenos podatkov v večjih količinah pomeni odstopanje od načel, na katerih temeljita zakonodaja in praksa EU, ter poziva Komisijo in Svet, naj se v pogajanjih ustrezno posvetita tej težavi, pri tem pa upoštevata, da je program za sledenje financiranja terorističnih dejavnosti sedaj oblikovan tako, da ne dovoljuje ciljno usmerjene izmenjave podatkov; rešitve bi morale zajemati omejitev obsega prenesenih podatkov in izpis vrste podatkov, ki jih lahko namenski ponudniki filtrirajo in izluščijo, pa tudi vrste podatkov, ki utegnejo biti vključeni v prenos;

| 9. | meni, da sporazum o medsebojni pravni pomoči ni zadostna podlaga za zahteve po pridobivanju podatkov v namene programa za sledenje financiranja terorističnih dejavnosti, še posebej zato, ker ne velja za bančna nakazila med tretjimi državami in ker bi bila v vsakem primeru potrebna predhodna identifikacija določene banke, program za sledenje financiranja terorističnih dejavnosti pa temelji na ciljno usmerjenem iskanju prenosov sredstev; v prihodnje se morajo pogajanja osredotočiti na iskanje rešitve, s katero bi postal prvi način združljiv z drugim; |
| --- | --- |

9.

meni, da sporazum o medsebojni pravni pomoči ni zadostna podlaga za zahteve po pridobivanju podatkov v namene programa za sledenje financiranja terorističnih dejavnosti, še posebej zato, ker ne velja za bančna nakazila med tretjimi državami in ker bi bila v vsakem primeru potrebna predhodna identifikacija določene banke, program za sledenje financiranja terorističnih dejavnosti pa temelji na ciljno usmerjenem iskanju prenosov sredstev; v prihodnje se morajo pogajanja osredotočiti na iskanje rešitve, s katero bi postal prvi način združljiv z drugim;

| 10. | meni, da je treba po vzpostavitvi mandata v EU imenovati javni pravosodni organ, katerega naloga bi bila sprejemanje zahtev finančnega ministrstva Združenih držav Amerike; poudarja, da je treba obvezno jasno opredeliti naravo tega organa in ureditev za pravosodni nadzor; |
| --- | --- |

10.

meni, da je treba po vzpostavitvi mandata v EU imenovati javni pravosodni organ, katerega naloga bi bila sprejemanje zahtev finančnega ministrstva Združenih držav Amerike; poudarja, da je treba obvezno jasno opredeliti naravo tega organa in ureditev za pravosodni nadzor;

| 11. | zato odločno poziva Svet in Komisijo, naj raziščeta načine za vzpostavitev preglednega in zakonitega postopka za odobritev prenosa in zajemanja ustreznih podatkov ter za izvajanje izmenjave podatkov in nadzor nad njo; poudarja, da je treba pri sprejemanju navedenih ukrepov v celoti upoštevati načela nujnosti in sorazmernosti, pravne države ter dosledno spoštovati zahteve zakonodaje EU v zvezi s temeljnimi pravicami, odgovornost pa predati evropskemu organu, kar bi omogočilo izvajanje ustrezne evropske zakonodaje v polnem obsegu; |
| --- | --- |

11.

zato odločno poziva Svet in Komisijo, naj raziščeta načine za vzpostavitev preglednega in zakonitega postopka za odobritev prenosa in zajemanja ustreznih podatkov ter za izvajanje izmenjave podatkov in nadzor nad njo; poudarja, da je treba pri sprejemanju navedenih ukrepov v celoti upoštevati načela nujnosti in sorazmernosti, pravne države ter dosledno spoštovati zahteve zakonodaje EU v zvezi s temeljnimi pravicami, odgovornost pa predati evropskemu organu, kar bi omogočilo izvajanje ustrezne evropske zakonodaje v polnem obsegu;

| 12. | če kratkoročno ne bo mogoče izpeljati zgoraj navedenih postopkov, vztraja pri dvotirnem pristopu, ki bi razlikoval med strogimi varovali, vključenimi v predvideni sporazum EU-ZDA, na eni strani ter temeljnimi dolgoročnimi političnimi odločitvami, ki se jim mora posvetiti EU, na drugi strani; znova poudarja, da mora vsak sporazum med EU in ZDA vsebovati stroga izvedbena in nadzorna varovala, s pomočjo katerih bi ustrezen organ, ki ga imenuje EU, lahko spremljal, kako oblasti ZDA vsakodnevno zajemajo, uporabljajo in dostopajo do vseh podatkov, ki so jim posredovani v skladu s sporazumom; |
| --- | --- |

12.

če kratkoročno ne bo mogoče izpeljati zgoraj navedenih postopkov, vztraja pri dvotirnem pristopu, ki bi razlikoval med strogimi varovali, vključenimi v predvideni sporazum EU-ZDA, na eni strani ter temeljnimi dolgoročnimi političnimi odločitvami, ki se jim mora posvetiti EU, na drugi strani; znova poudarja, da mora vsak sporazum med EU in ZDA vsebovati stroga izvedbena in nadzorna varovala, s pomočjo katerih bi ustrezen organ, ki ga imenuje EU, lahko spremljal, kako oblasti ZDA vsakodnevno zajemajo, uporabljajo in dostopajo do vseh podatkov, ki so jim posredovani v skladu s sporazumom;

| 13. | v zvezi s tem poudarja, da bi največjo stopnjo jamstva dalo pridobivanje podatkov na ozemlju EU, v skupnih EU-ZDA objektih, in Komisijo in Svet prosi, naj obenem preučita:






  — | načine, ki bi omogočili prehod na srednjeročno rešitev in bi sodno oblast EU pooblastili za nadzor nad pridobivanjem podatkov v EU, v imenu držav članic, po vmesnem parlamentarnem pregledu sporazuma; |
| --- | --- | --- |

13.

v zvezi s tem poudarja, da bi največjo stopnjo jamstva dalo pridobivanje podatkov na ozemlju EU, v skupnih EU-ZDA objektih, in Komisijo in Svet prosi, naj obenem preučita:

—

načine, ki bi omogočili prehod na srednjeročno rešitev in bi sodno oblast EU pooblastili za nadzor nad pridobivanjem podatkov v EU, v imenu držav članic, po vmesnem parlamentarnem pregledu sporazuma;

| — | načine, da se medtem zagotovi, da se izbrano osebje EU (iz organov in institucij EU, vključno z denimo evropskim nadzornikom za varstvo podatkov ali skupnimi preiskovalnimi skupinami EU-ZDA), ki ima visoko raven dostopa do zaupnih podatkov, pridruži uradnikom organizacije SWIFT pri nadzorovanju postopka pridobivanja podatkov v ZDA; |
| --- | --- |

—

načine, da se medtem zagotovi, da se izbrano osebje EU (iz organov in institucij EU, vključno z denimo evropskim nadzornikom za varstvo podatkov ali skupnimi preiskovalnimi skupinami EU-ZDA), ki ima visoko raven dostopa do zaupnih podatkov, pridruži uradnikom organizacije SWIFT pri nadzorovanju postopka pridobivanja podatkov v ZDA;

| 14. | poudarja dejstvo, da mora biti vsakršna pogodba med EU in ZDA, ne glede na izbrani izvedbeni mehanizem, časovno omejena in zagotavljati jasno obvezo Sveta in Komisije, da bosta sprejela vse potrebne ukrepe, s katerimi bi poiskali trajno in zakonito evropsko rešitev za vprašanje zajemanja zahtevanih podatkov na evropskem ozemlju; sporazum mora Komisiji omogočati tudi, da v določenih trenutkih med izvajanjem opravi ocene in varnostne preglede; |
| --- | --- |

14.

poudarja dejstvo, da mora biti vsakršna pogodba med EU in ZDA, ne glede na izbrani izvedbeni mehanizem, časovno omejena in zagotavljati jasno obvezo Sveta in Komisije, da bosta sprejela vse potrebne ukrepe, s katerimi bi poiskali trajno in zakonito evropsko rešitev za vprašanje zajemanja zahtevanih podatkov na evropskem ozemlju; sporazum mora Komisiji omogočati tudi, da v določenih trenutkih med izvajanjem opravi ocene in varnostne preglede;

| 15. | zahteva, da se sporazum ob neizpolnjevanju katere koli obveze nemudoma prekine; |
| --- | --- |

15.

zahteva, da se sporazum ob neizpolnjevanju katere koli obveze nemudoma prekine;

| 16. | poudarja, da bi po načelih dejanske vzajemnosti oblasti ZDA morale dovoliti organom EU in pristojnim organom iz držav članic, da pridobijo in uporabijo podatke o finančnih transakcijah in sorodne podatke, shranjene na strežnikih v ZDA, pod enakimi pogoji, kot veljajo za oblasti ZDA; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da bi po načelih dejanske vzajemnosti oblasti ZDA morale dovoliti organom EU in pristojnim organom iz držav članic, da pridobijo in uporabijo podatke o finančnih transakcijah in sorodne podatke, shranjene na strežnikih v ZDA, pod enakimi pogoji, kot veljajo za oblasti ZDA;

| 17. | zahteva, da so vse ustrezne informacije in dokumentacija, tudi osnovna spoznanja obveščevalnih služb, na voljo za posvete v Evropskem parlamentu, v skladu z veljavnimi predpisi o zaupnosti, da se dokaže potreba po ureditvi v primerjavi z že obstoječimi instrumenti; prav tako poziva Komisijo, naj ga redno obvešča o načinu izvajanja sporazuma in ga docela seznani z vsakršnim revizijskim mehanizmom, vzpostavljenim v okviru tega sporazuma; |
| --- | --- |

17.

zahteva, da so vse ustrezne informacije in dokumentacija, tudi osnovna spoznanja obveščevalnih služb, na voljo za posvete v Evropskem parlamentu, v skladu z veljavnimi predpisi o zaupnosti, da se dokaže potreba po ureditvi v primerjavi z že obstoječimi instrumenti; prav tako poziva Komisijo, naj ga redno obvešča o načinu izvajanja sporazuma in ga docela seznani z vsakršnim revizijskim mehanizmom, vzpostavljenim v okviru tega sporazuma;

| 18. | zahteva popolne in podrobne informacije o posebnih pravicah evropskih in ameriških državljanov (npr. dostop, izboljšava, izbris, nadomestilo in pravna sredstva) ter o tem, ali bo predvideni sporazum zagotavljal varstvo pravic brez diskriminacije, ne glede na državljanstvo osebe, katere podatki so v obdelavi v skladu s tem sporazumom, in poziva Komisijo, naj mu posreduje pregled ustreznih pravic; |
| --- | --- |

18.

zahteva popolne in podrobne informacije o posebnih pravicah evropskih in ameriških državljanov (npr. dostop, izboljšava, izbris, nadomestilo in pravna sredstva) ter o tem, ali bo predvideni sporazum zagotavljal varstvo pravic brez diskriminacije, ne glede na državljanstvo osebe, katere podatki so v obdelavi v skladu s tem sporazumom, in poziva Komisijo, naj mu posreduje pregled ustreznih pravic;

| 19. | izraža zaskrbljenost, da je komercialni položaj določenega ponudnika storitev na področju podatkov o finančnih transakcijah ogrožen in bo tako ostal tudi v prihodnje, če bo še naprej deležen posebne obravnave; |
| --- | --- |

19.

izraža zaskrbljenost, da je komercialni položaj določenega ponudnika storitev na področju podatkov o finančnih transakcijah ogrožen in bo tako ostal tudi v prihodnje, če bo še naprej deležen posebne obravnave;

| 20. | poudarja, da mora predvideni sporazum zagotoviti, da se osebni podatki, zajeti iz podatkovne baze programa za sledenje financiranja terorističnih dejavnosti, hranijo na podlagi strogo opredeljenega načela „nujnosti“ in ne za dlje, kot pa zahteva določena preiskava ali kazenski pregon, v okviru katerega se je opravil dostop do podatkov v skladu s programom za sledenje financiranja terorističnih dejavnosti; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da mora predvideni sporazum zagotoviti, da se osebni podatki, zajeti iz podatkovne baze programa za sledenje financiranja terorističnih dejavnosti, hranijo na podlagi strogo opredeljenega načela „nujnosti“ in ne za dlje, kot pa zahteva določena preiskava ali kazenski pregon, v okviru katerega se je opravil dostop do podatkov v skladu s programom za sledenje financiranja terorističnih dejavnosti;

| 21. | poudarja, da koncept nezajetih podatkov ni razumljiv sam po sebi, zato bi ga bilo treba pojasniti; zahteva, da se določi najdaljše obdobje hrambe, ki mora biti kolikor mogoče kratko, v nobenem primeru pa ne sme biti daljše od pet let; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da koncept nezajetih podatkov ni razumljiv sam po sebi, zato bi ga bilo treba pojasniti; zahteva, da se določi najdaljše obdobje hrambe, ki mora biti kolikor mogoče kratko, v nobenem primeru pa ne sme biti daljše od pet let;

| 22. | poudarja pomembnost načel nerazkrivanja podatkov tretjim državam, če niso z zahtevo podani tudi posebni razlogi, in razkrivanja domnev v zvezi s terorističnim ravnanjem tretjim državam samo pod strogimi pogoji in ob zadostnih jamstvih, vključno z oceno primernosti; |
| --- | --- |

22.

poudarja pomembnost načel nerazkrivanja podatkov tretjim državam, če niso z zahtevo podani tudi posebni razlogi, in razkrivanja domnev v zvezi s terorističnim ravnanjem tretjim državam samo pod strogimi pogoji in ob zadostnih jamstvih, vključno z oceno primernosti;

| 23. | poudarja, da je zavezujoč mednarodni sporazum med EU in ZDA o zasebnosti in varstvu podatkov v okviru izmenjave informacij za namene kazenskega pregona še vedno osrednjega pomena; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da je zavezujoč mednarodni sporazum med EU in ZDA o zasebnosti in varstvu podatkov v okviru izmenjave informacij za namene kazenskega pregona še vedno osrednjega pomena;

| 24. | naroča svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter kongresu in vladi Združenih držav Amerike. |
| --- | --- |

24.

naroča svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter kongresu in vladi Združenih držav Amerike.

---

(1)  UL L 181, 19.7.2003, str.34.

(2)  SEC(2010)0315 konč.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0029.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2009)0016.

---

| 15.3.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 81/70 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 81/70

---

Sreda, 5. maj 2010Evidenca podatkov o potnikih

P7_TA(2010)0144

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2010 o začetku pogajanj o sporazumih o evidencah imen letalskih potnikov z Združenimi državami Amerike, Avstralijo in Kanado

2011/C 81 E/12

Evropski parlament,

ob upoštevanju členov 16 in 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), člena 6 Pogodbe o Evropski uniji, Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti člena 8, in Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, zlasti členov 6, 8 in 13,

ob upoštevanju temeljne pravice do svobode gibanja, ki jo zagotavlja člen 12 Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah,

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o vprašanju evidenc imen letalskih potnikov med EU in ZDA, zlasti svoje resolucije s 13. marca 2003 o prenosu osebnih podatkov s strani letalskih družb v primerih čezoceanskih letov (1), z 9. oktobra 2003 prenosu podatkov s strani letalskih družb v primerih čezoceanskih letov:stanje pogajanj z ZDA (2), z 31. marca 2004 o osnutku odločbe Komisije, ki ugotavlja ustrezno raven zaščite, ki je zagotovljena za osebne podatke, vključene v evidenco imen letalskih potnikov (PNR), ki je bila posredovana Uradu ZDA za carine in zaščito meja (3), priporočila s 7. septembra 2006 o pogajanjih za sklenitev sporazuma z Združenimi državami Amerike o uporabi evidence imen letalskih potnikov (PNR) za boj proti terorizmu in mednarodnemu kriminalu, vključno z organiziranim kriminalom, ter za njihovo preprečevanje (4), resolucije s 14. februarja 2007 o družbi SWIFT, sporazumu PNR in čezatlantskem dialogu o teh vprašanjih (5) in resolucije z 12. julija 2007 o sporazumu o evidenci imen letalskih potnikov z Združenimi državami Amerike (6),

ob upoštevanju svojega priporočila Svetu z dne 22. oktobra 2008 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Avstralijo o obdelavi in posredovanju podatkov iz evidence podatkov o potnikih (PNR) Evropske unije s strani letalskih prevoznikov avstralski carinski službi (7),

ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 7. julija 2005 o predlogu sklepa Sveta o sklenitvi sporazuma med Evropsko skupnostjo in vlado Kanade o obdelavi izpopolnjenih informacij o potnikih (API)/podatkov iz evidence imen letalskih potnikov (PNR) (8),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. novembra 2008 o Okvirnem sklepu Sveta o uporabi evidence podatkov o letalskih potnikih (PNR) za namene kazenskega pregona (9),

ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropskih skupnosti z dne 30. maja 2006 v združenih zadevah C-317/04 in C-318/04,

ob upoštevanju dopisa, ki ga je 27. junija 2007 evropski nadzornik za varstvo podatkov poslal predsedujočemu Svetu Wolfgangu Schäubleju v zvezi z novim sporazumom o evidenci imen letalskih potnikov z ZDA,

ob upoštevanju mnenja delovne skupine o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jo določa člen 29 direktive o varstvu podatkov (delovna skupina iz člena 29) o prihodnjem sporazumu o evidenci imen letalskih potnikov (sporazum PNR),

ob upoštevanju mnenja pravne službe Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju Direktive 2004/82/ES o obveznosti prevoznikov, da sporočajo podatke o potnikih (direktiva API) (10),

ob upoštevanju skupne revizije sporazuma med EU in ZDA iz leta 2005,

ob upoštevanju skupne revizije sporazuma med EU in ZDA iz leta 2010,

ob upoštevanju sporazuma med ZDA in Kanado iz leta 2009,

ob upoštevanju prošnje po odobritvi sklenitve sporazuma med EU in ZDA o obdelavi in prenosu podatkov iz evidence podatkov o potnikih (PNR) s strani letalskih prevoznikov Ministrstvu Združenih držav za domovinsko varnost (MDV) (11) in sklenitve sporazuma med EU in Avstralijo o obdelavi in posredovanju podatkov iz evidence podatkov o potnikih (PNR) Evropske unije s strani letalskih prevoznikov avstralski Carinski službi (12),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2009 o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu: območje svobode, varnosti in pravice za državljane – Stockholmski program (13),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. septembra 2009 o predvidenem mednarodnem sporazumu o posredovanju podatkov o finančnih transakcijah Ministrstvu za finance Združenih držav za preprečevanje terorizma oziroma njegovega financiranja in boj proti njemu (14),

ob upoštevanju skupne izjave EU in ZDA o varnosti letalstva, sprejete v Toledu 21. januarja 2010,

ob upoštevanju člena 110(2) svojega poslovnika,

| A. | ker je Lizbonska pogodba, ki spreminja Pogodbo o Evropski uniji in Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti, začela veljati 1. decembra 2009, |
| --- | --- |

A.

ker je Lizbonska pogodba, ki spreminja Pogodbo o Evropski uniji in Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti, začela veljati 1. decembra 2009,

| B. | ker mora po uveljavitvi Lizbonske pogodbe Parlament odobriti sporazume med EU in ZDA ter Avstralijo o prenosu podatkov iz evidence imen letalskih potnikov, da se ti sporazumi lahko sklenejo, |
| --- | --- |

B.

ker mora po uveljavitvi Lizbonske pogodbe Parlament odobriti sporazume med EU in ZDA ter Avstralijo o prenosu podatkov iz evidence imen letalskih potnikov, da se ti sporazumi lahko sklenejo,

| C. | ker sporazum med EU in Kanado o prenosu podatkov iz evidence imen letalskih potnikov zaradi prenehanja veljavnosti odločbe o ustreznosti v septembru 2009 ne velja več in se prenos teh podatkov od tega dne dalje opravlja na podlagi enostranskih zavez Kanade državam članicam, |
| --- | --- |

C.

ker sporazum med EU in Kanado o prenosu podatkov iz evidence imen letalskih potnikov zaradi prenehanja veljavnosti odločbe o ustreznosti v septembru 2009 ne velja več in se prenos teh podatkov od tega dne dalje opravlja na podlagi enostranskih zavez Kanade državam članicam,

| D. | ker druge države že zahtevajo prenos podatkov iz evidence imen letalskih potnikov ali so napovedale, da bodo to storile v bližnji prihodnosti, |
| --- | --- |

D.

ker druge države že zahtevajo prenos podatkov iz evidence imen letalskih potnikov ali so napovedale, da bodo to storile v bližnji prihodnosti,

| E. | ker je Svet pozval Komisijo, naj poda predlog za shemo evidence imen letalskih potnikov Evropske unije, kar je Komisija storila 17. novembra 2007, |
| --- | --- |

E.

ker je Svet pozval Komisijo, naj poda predlog za shemo evidence imen letalskih potnikov Evropske unije, kar je Komisija storila 17. novembra 2007,

| F. | ker so v digitalni dobi varstvo podatkov, pravica do samostojnega odločanja glede informacij, osebnostne pravice in pravica do zasebnosti postale vrednote, ki imajo vse večjo vlogo in jih je zato treba posebej zaščititi, |
| --- | --- |

F.

ker so v digitalni dobi varstvo podatkov, pravica do samostojnega odločanja glede informacij, osebnostne pravice in pravica do zasebnosti postale vrednote, ki imajo vse večjo vlogo in jih je zato treba posebej zaščititi,

| G. | ker morata v našem svetu, kjer je mobilnost bistvena, večja varnost in učinkovitejši boj proti kriminaliteti iti z roko v roki z učinkovitejšo, usmerjeno in hitrejšo izmenjavo podatkov v Evropi in na svetovni ravni, |
| --- | --- |

G.

ker morata v našem svetu, kjer je mobilnost bistvena, večja varnost in učinkovitejši boj proti kriminaliteti iti z roko v roki z učinkovitejšo, usmerjeno in hitrejšo izmenjavo podatkov v Evropi in na svetovni ravni,

| 1. | opozarja na svojo odločenost v boju proti terorizmu in organiziranemu ter mednarodnemu kriminalu in hkrati na svoje trdno prepričanje, da je treba varovati državljanske svoboščine in temeljne pravice ter hkrati zagotoviti kar največje spoštovanje zasebnosti, pravice do samostojnega odločanja glede podatkov in varstva podatkov; ponovno poudarja, da sta nujnost in sorazmernost ključni načeli, brez katerih boj proti terorizmu ne more biti učinkovit; |
| --- | --- |

1.

opozarja na svojo odločenost v boju proti terorizmu in organiziranemu ter mednarodnemu kriminalu in hkrati na svoje trdno prepričanje, da je treba varovati državljanske svoboščine in temeljne pravice ter hkrati zagotoviti kar največje spoštovanje zasebnosti, pravice do samostojnega odločanja glede podatkov in varstva podatkov; ponovno poudarja, da sta nujnost in sorazmernost ključni načeli, brez katerih boj proti terorizmu ne more biti učinkovit;

| 2. | poudarja, da Evropska unija temelji na pravni državi in da bi morali vsi prenosi osebnih podatkov iz EU in njenih držav članic v tretje države za varnostne namene temeljiti na mednarodnih sporazumih s statusom zakonodajnih aktov, da se državljanom EU dajo ustrezna jamstva, spoštujejo postopkovna jamstva in pravice obrambe ter zakonodaja o varstvu podatkov na nacionalni in evropski ravni; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da Evropska unija temelji na pravni državi in da bi morali vsi prenosi osebnih podatkov iz EU in njenih držav članic v tretje države za varnostne namene temeljiti na mednarodnih sporazumih s statusom zakonodajnih aktov, da se državljanom EU dajo ustrezna jamstva, spoštujejo postopkovna jamstva in pravice obrambe ter zakonodaja o varstvu podatkov na nacionalni in evropski ravni;

| 3. | poziva Evropsko komisijo v skladu s členom 218 PDEU, naj Parlamentu da vse ustrezne podatke in dokumente, zlasti specifične informacijah, po kateri je spraševala zgoraj omenjena resolucija o evidencah imen letalskih potnikov Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

poziva Evropsko komisijo v skladu s členom 218 PDEU, naj Parlamentu da vse ustrezne podatke in dokumente, zlasti specifične informacijah, po kateri je spraševala zgoraj omenjena resolucija o evidencah imen letalskih potnikov Evropske unije;

| 4. | sklene, da bo preložil glasovanje o zahtevi po odobritvi sporazumov z ZDA in Avstralijo dokler ne bo preučil možnosti za dogovor o taki uporabi podatkov o potnikih, ki bo v skladu s pravom EU in ki bo zadostil pomislekom, ki jih je Parlament izrazil v prejšnjih resolucijah o evidencah imen letalskih potnikov; |
| --- | --- |

4.

sklene, da bo preložil glasovanje o zahtevi po odobritvi sporazumov z ZDA in Avstralijo dokler ne bo preučil možnosti za dogovor o taki uporabi podatkov o potnikih, ki bo v skladu s pravom EU in ki bo zadostil pomislekom, ki jih je Parlament izrazil v prejšnjih resolucijah o evidencah imen letalskih potnikov;

| 5. | meni, da morata biti pred vsakih zakonodajnim instrumentom opravljena ocena učinkov na zasebnost in test sorazmernosti, ki bosta dokazovala, da obstoječi pravni instrumenti ne zadostujejo; zlati poziva k analizi:






  — | uporabe podatkov API (izpopolnjene informacije o potnikih) v EU in v tretjih državah kot možnosti za manj vsiljiv način zbiranja podatkov o potnikih in njihove uporabe, |
| --- | --- | --- |

5.

meni, da morata biti pred vsakih zakonodajnim instrumentom opravljena ocena učinkov na zasebnost in test sorazmernosti, ki bosta dokazovala, da obstoječi pravni instrumenti ne zadostujejo; zlati poziva k analizi:

—

uporabe podatkov API (izpopolnjene informacije o potnikih) v EU in v tretjih državah kot možnosti za manj vsiljiv način zbiranja podatkov o potnikih in njihove uporabe,

| — | zbiranja podatkov ZDA in Avstralije v njihovih sistemih za elektronsko odobritev potovanj in |
| --- | --- |

—

zbiranja podatkov ZDA in Avstralije v njihovih sistemih za elektronsko odobritev potovanj in

| — | podatkov iz evidenc imen letalskih potnikov, ki so lahko na voljo iz virov, ki niso vključeni v mednarodne sporazume, kot so denimo računalniški sistemi za rezervacije zunaj EU; poziva Komisijo, naj se posvetuje z zainteresiranimi stranmi, vključno s prevozniki; |
| --- | --- |

—

podatkov iz evidenc imen letalskih potnikov, ki so lahko na voljo iz virov, ki niso vključeni v mednarodne sporazume, kot so denimo računalniški sistemi za rezervacije zunaj EU; poziva Komisijo, naj se posvetuje z zainteresiranimi stranmi, vključno s prevozniki;

| 6. | meni, da je treba v vsakem novem sporazumu predvideti ustrezne mehanizme za neodvisno revizijo in sodni ter demokratični nadzor; |
| --- | --- |

6.

meni, da je treba v vsakem novem sporazumu predvideti ustrezne mehanizme za neodvisno revizijo in sodni ter demokratični nadzor;

| 7. | poziva k doslednemu pristopu k uporabi podatkov iz evidenc imen letalskih potnikov za namene kazenskega pregona in varnosti z določitvijo enotnega sklopa načel, ki bo služil kot temelj za sporazume s tretjimi državami; poziva Komisijo, naj najkasneje sredi julija 2010 poda predlog za tak enotni model in osnutek pooblastila za pogajanja s tretjimi državami; |
| --- | --- |

7.

poziva k doslednemu pristopu k uporabi podatkov iz evidenc imen letalskih potnikov za namene kazenskega pregona in varnosti z določitvijo enotnega sklopa načel, ki bo služil kot temelj za sporazume s tretjimi državami; poziva Komisijo, naj najkasneje sredi julija 2010 poda predlog za tak enotni model in osnutek pooblastila za pogajanja s tretjimi državami;

| 8. | poziva Komisijo, naj od Agencije Evropske unije za temeljne pravice čim prej zahteva predložitev podrobnega mnenja o vprašanju temeljnih pravic v vsakem novem sporazumu o evidencah imen letalskih potnikov; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo, naj od Agencije Evropske unije za temeljne pravice čim prej zahteva predložitev podrobnega mnenja o vprašanju temeljnih pravic v vsakem novem sporazumu o evidencah imen letalskih potnikov;

| 9. | meni, da bi moral model zadostiti naslednjim minimalnim zahtevam:






  (a) | podatki iz evidenc imen letalskih potnikov se lahko uporabijo le za namene kazenskega odkrivanja in pregona ter varnosti v primerih organiziranega in mednarodnega hudega kriminala ali terorizma čezmejne narave na podlagi pravnih opredelitev iz okvirnega sklepa Sveta 2002/475/PNZ s 13. junija 2002 o boju proti terorizmu (15) in okvirnega sklepa Sveta 2002/584/PNZ z dne 13. junija 2002 o evropskem nalogu za prijetje (16), |
| --- | --- | --- |

9.

meni, da bi moral model zadostiti naslednjim minimalnim zahtevam:

(a)

podatki iz evidenc imen letalskih potnikov se lahko uporabijo le za namene kazenskega odkrivanja in pregona ter varnosti v primerih organiziranega in mednarodnega hudega kriminala ali terorizma čezmejne narave na podlagi pravnih opredelitev iz okvirnega sklepa Sveta 2002/475/PNZ s 13. junija 2002 o boju proti terorizmu (15) in okvirnega sklepa Sveta 2002/584/PNZ z dne 13. junija 2002 o evropskem nalogu za prijetje (16),

| (b) | uporaba podatkov iz evidenc imen letalskih potnikov za namene kazenskega odkrivanja in pregona ter varnosti mora biti v skladu z evropskimi standardi varstva podatkov, zlasti v zvezi z omejitvami namena, sorazmernostjo, sodnim varstvom, omejitvami glede količine podatkov, ki se zbira, in dolžine obdobja hrambe; |
| --- | --- |

(b)

uporaba podatkov iz evidenc imen letalskih potnikov za namene kazenskega odkrivanja in pregona ter varnosti mora biti v skladu z evropskimi standardi varstva podatkov, zlasti v zvezi z omejitvami namena, sorazmernostjo, sodnim varstvom, omejitvami glede količine podatkov, ki se zbira, in dolžine obdobja hrambe;

| (c) | v nobenem primeru ni mogoče podatkov iz evidenc imen letalskih potnikov porabiti za podatkovno rudarjenje ali profiliranje; ni mogoče sprejeti odločitve prepovedi letenja ali o začetku preiskave ali pregona le na podlagi takih samodejnih iskanj ali na podlagi brskanja po podatkovnih bazah; uporaba podatkov mora biti omejena na posebna kazniva dejanja ali grožnje in za vsak primer posebej; |
| --- | --- |

(c)

v nobenem primeru ni mogoče podatkov iz evidenc imen letalskih potnikov porabiti za podatkovno rudarjenje ali profiliranje; ni mogoče sprejeti odločitve prepovedi letenja ali o začetku preiskave ali pregona le na podlagi takih samodejnih iskanj ali na podlagi brskanja po podatkovnih bazah; uporaba podatkov mora biti omejena na posebna kazniva dejanja ali grožnje in za vsak primer posebej;

| (d) | v primeru prenosa podatkov iz evidenc imen letalskih potnikov o državljanih EU v tretje države, se pogoji takega prenosa določijo v zavezujočem mednarodnem sporazumu, ki bo določal pravno varnost in enako obravnavanje državljanov in družb EU; |
| --- | --- |

(d)

v primeru prenosa podatkov iz evidenc imen letalskih potnikov o državljanih EU v tretje države, se pogoji takega prenosa določijo v zavezujočem mednarodnem sporazumu, ki bo določal pravno varnost in enako obravnavanje državljanov in družb EU;

| (e) | nadaljnji prenos podatkov države prejemnice v tretje države mora biti v skladu s standardi o varstvu podatkov EU, kar se ugotovi s posebnimi ocenami primernosti; to enako velja za vsako posredovanje podatkov s strani države prejemnice tretjim državam; |
| --- | --- |

(e)

nadaljnji prenos podatkov države prejemnice v tretje države mora biti v skladu s standardi o varstvu podatkov EU, kar se ugotovi s posebnimi ocenami primernosti; to enako velja za vsako posredovanje podatkov s strani države prejemnice tretjim državam;

| (f) | podatki iz evidenc o letalskih potnikih se lahko posredujejo le na podlagi metode „push“; |
| --- | --- |

(f)

podatki iz evidenc o letalskih potnikih se lahko posredujejo le na podlagi metode „push“;

| (g) | rezultati so nemudoma na voljo pristojnim organom EU in držav članic; |
| --- | --- |

(g)

rezultati so nemudoma na voljo pristojnim organom EU in držav članic;

| 10. | poudarja pomembnost pravne varnosti za državljane EU in letalske družbe, pa tudi potrebo po usklajenih standardih za slednje; |
| --- | --- |

10.

poudarja pomembnost pravne varnosti za državljane EU in letalske družbe, pa tudi potrebo po usklajenih standardih za slednje;

| 11. | poziva Komisijo in predsedstvo, naj zagotovita, da je Parlamentu v vseh fazah postopka v skladu s členom 218(10) Pogodbe o delovanju Evropske unije omogočen popoln dostop do dokumentov in navodil o pogajanjih in da se nacionalnim parlamentom omogoči dostop na zahtevo; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo in predsedstvo, naj zagotovita, da je Parlamentu v vseh fazah postopka v skladu s členom 218(10) Pogodbe o delovanju Evropske unije omogočen popoln dostop do dokumentov in navodil o pogajanjih in da se nacionalnim parlamentom omogoči dostop na zahtevo;

| 12. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic in držav kandidatk, vladi Združenih držav Amerike in obema domovoma kongresa, vladi Avstralije in obema domovoma parlamenta, vladi Kanade in obema domovoma parlamenta. |
| --- | --- |

12.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic in držav kandidatk, vladi Združenih držav Amerike in obema domovoma kongresa, vladi Avstralije in obema domovoma parlamenta, vladi Kanade in obema domovoma parlamenta.

---

(1)  UL C 61 E, 10. 3. 2004, str. 381.

(2)  UL C 81 E, 31.03.2004, str. 105.

(3)  UL C 103 E, 29.4.2004, str. 665.

(4)  UL C 305 E, 14.12.2006, str. 250.

(5)  UL C 287E, 29.11.2007, str. 349.

(6)  Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0347.

(7)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0512.

(8)  UL C 157 E, 6.7.2006, str. 464.

(9)  UL C 16 E, 22.1.2010, str. 44.

(10)  UL L 261 E, 6.8.2004, str. 24.

(11)  Predlog sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Združenimi državami Amerike o obdelavi in prenosu podatkov iz evidence imen letalskih potnikov (PNR) s strani letalskih prevoznikov Ministrstvu Združenih držav za domovinsko varnost (MDV) (Sporazum PNR iz leta 2007) (KOM(2009)0702).

(12)  Predlog sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Avstralijo o obdelavi in posredovanju podatkov iz evidence podatkov o potnikih (PNR) Evropske unije s strani letalskih prevoznikov avstralski Carinski službi (KOM(2009)0701).

(13)  Sprejeta besedila, P7_TA(2009)0090.

(14)  Sprejeta besedila, P7_TA(2009)0016.

(15)  UL L 164, 22.6.2002, str. 3.

(16)  UL L 190, 18.7.2002, str. 1.

---

| 15.3.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 81/74 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 81/74

---

Sreda, 5. maj 2010Prepoved uporabe tehnologij na cianidni osnovi v rudarstvu

P7_TA(2010)0145

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2010 o splošni prepovedi tehnologij rudarjenja s cianidom v Evropski uniji

2011/C 81 E/13

Evropski parlament,

ob upoštevanju člena 191 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju previdnostnega načela, določenega v Deklaraciji o okolju in razvoju iz Ria ter v Konvenciji o biološki raznovrstnosti, sprejeti v Riu de Janeiru junija 1992,

ob upoštevanju okoljskih ciljev iz Direktive 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (okvirna direktiva o vodah),

ob upoštevanju Direktive 2006/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o ravnanju z odpadki iz rudarskih in drugih ekstraktivnih dejavnosti, ki dovoljuje uporabo cianida v rudarstvu, hkrati pa določa njegove največje dovoljene koncentracije,

ob upoštevanju Direktive 2003/105/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2003 o spremembi Direktive Sveta 96/82/ES (Seveso II) o obvladovanju nevarnosti večjih nesreč, v katere so vključene nevarne snovi, ki določa, da „(...) imajo lahko nekatere skladiščne in predelovalne dejavnosti v rudarstvu (...) zelo resne posledice“,

ob upoštevanju Direktive 2004/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o okoljski odgovornosti v zvezi s preprečevanjem in sanacijo okoljske škode, po kateri lahko države članice določijo, da izvajalcem ni treba nositi stroškov okoljske škode, če je mogoče dokazati, da so bili določeni pogoji izpolnjeni,

ob upoštevanju osemnajstmesečnega programa španskega, belgijskega in madžarskega predsedstva ter v njem opredeljenih prednostnih nalog v vodni politiki in na področju biotske raznovrstnosti,

ob upoštevanju ukrepov, ki jih je Češka republika sprejela glede splošne prepovedi tehnologij, pri katerih se uporablja cianid, tako da je spremenila zakon o rudarstvu št. 44/1988 leta 2000, spremembe madžarskega zakona o rudarstvu št. 48/1993 v letu 2009, s katero je bila uvedena prepoved uporabe rudarskih tehnologij na osnovi cianida na ozemlju Madžarske, ter odloka, ki je bil leta 2002 sprejet v Nemčiji in prepoveduje rudarjenje s cianidnim lugom,

ob upoštevanju člena 115(5) svojega poslovnika,

| A. | ker so Združeni narodi leto 2010 razglasili za mednarodno leto biotske raznovrstnosti in tako pozvali svet, naj sprejme ukrepe za zaščito raznovrstnosti življenja na zemlji, |
| --- | --- |

A.

ker so Združeni narodi leto 2010 razglasili za mednarodno leto biotske raznovrstnosti in tako pozvali svet, naj sprejme ukrepe za zaščito raznovrstnosti življenja na zemlji,

| B. | ker je cianid zelo strupena kemikalija, ki se uporablja pri dejavnostih pridobivanja zlata, ker je v Prilogi VIII k okvirni direktivi o vodah uvrščen med glavna onesnaževala in ker ima lahko katastrofalne in nepopravljive posledice za zdravje ljudi in okolje ter s tem tudi za biotsko raznovrstnost, |
| --- | --- |

B.

ker je cianid zelo strupena kemikalija, ki se uporablja pri dejavnostih pridobivanja zlata, ker je v Prilogi VIII k okvirni direktivi o vodah uvrščen med glavna onesnaževala in ker ima lahko katastrofalne in nepopravljive posledice za zdravje ljudi in okolje ter s tem tudi za biotsko raznovrstnost,

| C. | ker so okoljski ministri višegrajske skupine (Češke republike, Madžarske, Poljske in Slovaške) v skupnem stališču o trajnostnem rudarstvu, predstavljenem na njihovem 14. srečanju 25. maja 2007 v Pragi (Češka republika), izrazili zaskrbljenost zaradi nevarnih tehnologij, ki se uporabljajo ali so predvidene za uporabo v rudarskih dejavnostih na različnih krajih v tej regiji, kar povzroča precejšnje tveganje za okolje z možnimi čezmejnimi posledicami, |
| --- | --- |

C.

ker so okoljski ministri višegrajske skupine (Češke republike, Madžarske, Poljske in Slovaške) v skupnem stališču o trajnostnem rudarstvu, predstavljenem na njihovem 14. srečanju 25. maja 2007 v Pragi (Češka republika), izrazili zaskrbljenost zaradi nevarnih tehnologij, ki se uporabljajo ali so predvidene za uporabo v rudarskih dejavnostih na različnih krajih v tej regiji, kar povzroča precejšnje tveganje za okolje z možnimi čezmejnimi posledicami,

| D. | ker so se pogodbenice sofijske konvencije o sodelovanju pri zagotavljanju varstva in trajnostne rabe reke Donave sporazumele, da se cianid poleg prednostne nevarne snovi na podlagi okvirne direktive o vodah opredeli tudi kot pomembna nevarna snov, |
| --- | --- |

D.

ker so se pogodbenice sofijske konvencije o sodelovanju pri zagotavljanju varstva in trajnostne rabe reke Donave sporazumele, da se cianid poleg prednostne nevarne snovi na podlagi okvirne direktive o vodah opredeli tudi kot pomembna nevarna snov,

| E. | ker je bilo v zadnjih 25 letih na svetu več kot 30 večjih nesreč zaradi razlitja cianida, med katerimi je bila najhujša pred desetimi leti, ko se je v porečje Tise in Donave iz zbiralnika rudnika zlata izlilo več kot 100 000 kubičnih metrov s cianidom onesnažene vode, kar je bila tedaj največja ekološka nesreča v srednji Evropi, in ker ni pravega zagotovila, da se takšne nesreče ne bodo ponovile, zlasti če upoštevamo, da je vse več primerov izjemnih vremenskih razmer, med drugim močne in pogoste padavine, kot jih napoveduje četrto ocenjevalno poročilo medvladnega foruma o podnebnih spremembah, |
| --- | --- |

E.

ker je bilo v zadnjih 25 letih na svetu več kot 30 večjih nesreč zaradi razlitja cianida, med katerimi je bila najhujša pred desetimi leti, ko se je v porečje Tise in Donave iz zbiralnika rudnika zlata izlilo več kot 100 000 kubičnih metrov s cianidom onesnažene vode, kar je bila tedaj največja ekološka nesreča v srednji Evropi, in ker ni pravega zagotovila, da se takšne nesreče ne bodo ponovile, zlasti če upoštevamo, da je vse več primerov izjemnih vremenskih razmer, med drugim močne in pogoste padavine, kot jih napoveduje četrto ocenjevalno poročilo medvladnega foruma o podnebnih spremembah,

| F. | ker v nekaterih državah članicah EU še vedno preučujejo nove, obsežne projekte dnevnega kopa zlata s tehnologijami, pri katerih bi se v gosto naseljenih območjih uporabljal cianid, kar dodatno potencialno ogroža zdravje ljudi in okolje, |
| --- | --- |

F.

ker v nekaterih državah članicah EU še vedno preučujejo nove, obsežne projekte dnevnega kopa zlata s tehnologijami, pri katerih bi se v gosto naseljenih območjih uporabljal cianid, kar dodatno potencialno ogroža zdravje ljudi in okolje,

| G. | ker okvirna direktiva o vodah določa, da morajo države članice doseči in ohraniti „dobro stanje“ vodnih virov ter preprečevati njihovo onesnaževanje z nevarnimi snovmi; ker pa je lahko to dobro stanje odvisno tudi od kakovosti vode v porečjih v sosednjih državah, ki uporabljajo tehnologije rudarjenja s cianidom, |
| --- | --- |

G.

ker okvirna direktiva o vodah določa, da morajo države članice doseči in ohraniti „dobro stanje“ vodnih virov ter preprečevati njihovo onesnaževanje z nevarnimi snovmi; ker pa je lahko to dobro stanje odvisno tudi od kakovosti vode v porečjih v sosednjih državah, ki uporabljajo tehnologije rudarjenja s cianidom,

| H. | ker je zaradi čezmejnih učinkov nesreč s cianidom, zlasti v zvezi z onesnaženjem velikih porečij in zalog podtalnice, toliko bolj nujno, da se resna ogroženost okolja zaradi uporabe cianida v rudarstvu obravnava na ravni EU, |
| --- | --- |

H.

ker je zaradi čezmejnih učinkov nesreč s cianidom, zlasti v zvezi z onesnaženjem velikih porečij in zalog podtalnice, toliko bolj nujno, da se resna ogroženost okolja zaradi uporabe cianida v rudarstvu obravnava na ravni EU,

| I. | ker še vedno ni bonitetnih pravil ter ustreznih finančnih jamstev in ker je izvajanje obstoječe zakonodaje o uporabi cianida v rudarstvu odvisno tudi od sposobnosti izvršilnih oblasti v posameznih državah članicah, tako da je le vprašanje časa, kdaj bo prišlo do nove nesreče zaradi človeške malomarnosti, |
| --- | --- |

I.

ker še vedno ni bonitetnih pravil ter ustreznih finančnih jamstev in ker je izvajanje obstoječe zakonodaje o uporabi cianida v rudarstvu odvisno tudi od sposobnosti izvršilnih oblasti v posameznih državah članicah, tako da je le vprašanje časa, kdaj bo prišlo do nove nesreče zaradi človeške malomarnosti,

| J. | ker se direktiva o odpadkih iz rudarskih in drugih ekstraktivnih dejavnosti v nekaterih državah članicah ne izvaja v popolnosti, |
| --- | --- |

J.

ker se direktiva o odpadkih iz rudarskih in drugih ekstraktivnih dejavnosti v nekaterih državah članicah ne izvaja v popolnosti,

| K. | ker rudarjenje s cianidom zagotavlja le malo delovnih mest in še to zgolj za osem do šestnajst let, hkrati pa obstaja nevarnost za izjemno čezmejno okoljsko škodo, katerih stroškov praviloma ne povrnejo odgovorne družbe, ki to rudarjenje izvajajo, saj ponavadi izginejo ali gredo v stečaj, temveč država, torej davkoplačevalci, |
| --- | --- |

K.

ker rudarjenje s cianidom zagotavlja le malo delovnih mest in še to zgolj za osem do šestnajst let, hkrati pa obstaja nevarnost za izjemno čezmejno okoljsko škodo, katerih stroškov praviloma ne povrnejo odgovorne družbe, ki to rudarjenje izvajajo, saj ponavadi izginejo ali gredo v stečaj, temveč država, torej davkoplačevalci,

| L. | ker družbe, ki izvajajo te dejavnosti, nimajo dolgoročnih zavarovanj, ki bi krila stroške zaradi prihodnjih nesreč ali nepravilnega delovanja, |
| --- | --- |

L.

ker družbe, ki izvajajo te dejavnosti, nimajo dolgoročnih zavarovanj, ki bi krila stroške zaradi prihodnjih nesreč ali nepravilnega delovanja,

| M. | ker je treba za proizvodnjo dveh gramov zlata ekstrahirati tono rude z nizko vsebnostjo, zaradi česar ostanejo v rudnikih velike količine rudarskih odpadkov, 25–50 % zlata pa ostane v jalovini; ker se poleg navedenega pri velikih projektih rudarjenja s cianidom vsako leto porabi več milijonov kilogramov natrijevega cianida, ki bi lahko že sam po sebi povzročil katastrofalne posledice, če bi prišlo pri prevozu ali skladiščenju do napake, |
| --- | --- |

M.

ker je treba za proizvodnjo dveh gramov zlata ekstrahirati tono rude z nizko vsebnostjo, zaradi česar ostanejo v rudnikih velike količine rudarskih odpadkov, 25–50 % zlata pa ostane v jalovini; ker se poleg navedenega pri velikih projektih rudarjenja s cianidom vsako leto porabi več milijonov kilogramov natrijevega cianida, ki bi lahko že sam po sebi povzročil katastrofalne posledice, če bi prišlo pri prevozu ali skladiščenju do napake,

| N. | ker obstajajo poleg rudarjenja s cianidom druge možnosti, ki bi lahko nadomestile tehnologije na osnovi te snovi, |
| --- | --- |

N.

ker obstajajo poleg rudarjenja s cianidom druge možnosti, ki bi lahko nadomestile tehnologije na osnovi te snovi,

| O. | ker v Evropi prihaja do ostrih protestov proti projektom rudarjenja s cianidom, v katerih niso zastopani le posamezni državljani, lokalne skupnosti in nevladne organizacije, ampak tudi državne organizacije, vlade in politiki, |
| --- | --- |

O.

ker v Evropi prihaja do ostrih protestov proti projektom rudarjenja s cianidom, v katerih niso zastopani le posamezni državljani, lokalne skupnosti in nevladne organizacije, ampak tudi državne organizacije, vlade in politiki,

| 1. | meni, da se lahko skladnost s cilji EU iz okvirne direktive o vodah, in sicer doseganje dobrega kemijskega stanja vodnih virov ter njihova zaščita in varstvo biotske raznovrstnosti, doseže zgolj s prepovedjo tehnologije rudarjenja s cianidom; |
| --- | --- |

1.

meni, da se lahko skladnost s cilji EU iz okvirne direktive o vodah, in sicer doseganje dobrega kemijskega stanja vodnih virov ter njihova zaščita in varstvo biotske raznovrstnosti, doseže zgolj s prepovedjo tehnologije rudarjenja s cianidom;

| 2. | poziva Komisijo, naj še pred koncem leta 2011 predlaga popolno prepoved uporabe tehnologij rudarjenja s cianidom v Evropski uniji, saj bomo le tako zanesljivo zaščitili svoje vodne vire in ekosisteme pred onesnaženjem s to snovjo iz rudarskih dejavnosti, ter naj hkrati izvede redno oceno učinka; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj še pred koncem leta 2011 predlaga popolno prepoved uporabe tehnologij rudarjenja s cianidom v Evropski uniji, saj bomo le tako zanesljivo zaščitili svoje vodne vire in ekosisteme pred onesnaženjem s to snovjo iz rudarskih dejavnosti, ter naj hkrati izvede redno oceno učinka;

| 3. | je seznanjen z ustreznimi pobudami v EU in sistemih OZN ter močno spodbuja razvoj in uporabo drugačnih, varnejših oblik rudarjenja, zlasti takih, pri katerih se ne uporablja cianid; |
| --- | --- |

3.

je seznanjen z ustreznimi pobudami v EU in sistemih OZN ter močno spodbuja razvoj in uporabo drugačnih, varnejših oblik rudarjenja, zlasti takih, pri katerih se ne uporablja cianid;

| 4. | poziva Komisijo in države članice, naj do splošne prepovedi v EU niti neposredno niti posredno ne podpirajo projektov rudarjenja s tehnologijo, pri kateri se uporablja cianid, in naj tudi ne podpirajo takih projektov v tretjih državah; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo in države članice, naj do splošne prepovedi v EU niti neposredno niti posredno ne podpirajo projektov rudarjenja s tehnologijo, pri kateri se uporablja cianid, in naj tudi ne podpirajo takih projektov v tretjih državah;

| 5. | poziva Komisijo, naj s primerno finančno podporo za drugačno, zeleno industrijo, obnovljivo energijo in turizem spodbuja preusmeritev industrije na področjih, kjer je bilo rudarjenje s cianidom prepovedano; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, naj s primerno finančno podporo za drugačno, zeleno industrijo, obnovljivo energijo in turizem spodbuja preusmeritev industrije na področjih, kjer je bilo rudarjenje s cianidom prepovedano;

| 6. | poziva Komisijo, naj predlaga spremembo obstoječe zakonodaje o ravnanju z odpadki iz ekstraktivnih dejavnosti, ki bo od vseh družb, ki jih izvajajo, zahtevala, da imajo sklenjeno zavarovanje za povračilo škode in kritje stroškov sanacije za povrnitev prvotnega okoljskega in kemičnega stanja v primeru nesreče ali nepravilnega delovanja; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo, naj predlaga spremembo obstoječe zakonodaje o ravnanju z odpadki iz ekstraktivnih dejavnosti, ki bo od vseh družb, ki jih izvajajo, zahtevala, da imajo sklenjeno zavarovanje za povračilo škode in kritje stroškov sanacije za povrnitev prvotnega okoljskega in kemičnega stanja v primeru nesreče ali nepravilnega delovanja;

| 7. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter parlamentom in vladam držav članic. |
| --- | --- |

7.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter parlamentom in vladam držav članic.

---

| 15.3.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 81/77 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 81/77

---

Sreda, 5. maj 2010Boj proti raku dojk v Evropski uniji

P7_TA(2010)0146

Izjava Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2010 o boju proti raku dojk v Evropski uniji

2011/C 81 E/14

Evropski parlament,

ob upoštevanju člena 123 poslovnika,

| A. | ker je raka dojk v Evropski uniji vsako leto diagnosticirajo pri 331 392 ženskah, |
| --- | --- |

A.

ker je raka dojk v Evropski uniji vsako leto diagnosticirajo pri 331 392 ženskah,

| B. | ker je rak dojk glavni vzrok smrti pri ženskah med 35. in 59. letom in ker v Evropski uniji zaradi te vrste raka vsako leto umre 89 674 žensk, |
| --- | --- |

B.

ker je rak dojk glavni vzrok smrti pri ženskah med 35. in 59. letom in ker v Evropski uniji zaradi te vrste raka vsako leto umre 89 674 žensk,

| C. | ker lahko mamografija pri ženskah med 50. in 69. letom zmanjša smrtnost zaradi raka dojk za do 35 %, |
| --- | --- |

C.

ker lahko mamografija pri ženskah med 50. in 69. letom zmanjša smrtnost zaradi raka dojk za do 35 %,

| 1. | poziva države članice, naj v skladu s smernicami Evropske unije uvedejo nacionalne presejalne teste za odkrivanje raka dojk; |
| --- | --- |

1.

poziva države članice, naj v skladu s smernicami Evropske unije uvedejo nacionalne presejalne teste za odkrivanje raka dojk;

| 2. | poziva Komisijo, naj vsaki dve leti pripravi poročilo o napredku glede izvajanja mamografije v vseh državah Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj vsaki dve leti pripravi poročilo o napredku glede izvajanja mamografije v vseh državah Evropske unije;

| 3. | poziva Komisijo, naj podpre študije, katerih namen je ugotoviti, ali so presejalni testi koristni pri ženskah, starejših od 69 in mlajših od 50 let; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj podpre študije, katerih namen je ugotoviti, ali so presejalni testi koristni pri ženskah, starejših od 69 in mlajših od 50 let;

| 4. | poziva države članice, naj v skladu s smernicami Evropske unije do leta 2016 zagotovijo multidisciplinarne specialistične oddelke za dojke, Komisijo pa poziva, naj pripravi redno poročilo o napredku; |
| --- | --- |

4.

poziva države članice, naj v skladu s smernicami Evropske unije do leta 2016 zagotovijo multidisciplinarne specialistične oddelke za dojke, Komisijo pa poziva, naj pripravi redno poročilo o napredku;

| 5. | poziva Komisijo, naj predstavi posodobljeno in zanesljivo statistiko o raku dojk in podpre razvoj nacionalnih registrov raka; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, naj predstavi posodobljeno in zanesljivo statistiko o raku dojk in podpre razvoj nacionalnih registrov raka;

| 6. | poziva Komisijo, naj v skladu s smernicami Evropske unije do leta 2011 pripravi protokol za potrjevanje specialističnih oddelkov za dojke in za to zagotovi ustrezna finančna sredstva; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo, naj v skladu s smernicami Evropske unije do leta 2011 pripravi protokol za potrjevanje specialističnih oddelkov za dojke in za to zagotovi ustrezna finančna sredstva;

| 7. | naroči svojemu predsedniku, naj to pisno izjavo skupaj z imeni podpisnikov (1) posreduje parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

7.

naroči svojemu predsedniku, naj to pisno izjavo skupaj z imeni podpisnikov (1) posreduje parlamentom držav članic.

---

(1)  Seznam podpisnikov je objavljen v Prilogi 1 k zapisniku z dne 5. maja 2010 (P7_PV(2010)05-05(ANN1)).

---

Četrtek, 6. maj 2010

| 15.3.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 81/78 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 81/78

---

Četrtek, 6. maj 2010Sprememba pogodb – prehodni ukrepi glede sestave Evropskega parlamenta *

P7_TA(2010)0148

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2010 o osnutku protokola, ki spreminja Protokol št. 36 o prehodni ureditvi glede sestave Evropskega parlamenta do konca parlamentarnega mandata 2009–2014: mnenje Evropskega parlamenta (člen 48(3) Pogodbe o Evropski uniji) (17196/2009 – C7-0001/2010 – 2009/0813(NLE))

2011/C 81 E/15

Evropski parlament,

ob upoštevanju pisma, ki ga je predsednik Evropskega sveta 18. decembra 2009 naslovil na predsednika Evropskega parlamenta v zvezi s spremembo Protokola št. 36 o prehodni ureditvi (17196/2009),

ob upoštevanju prvega pododstavka člena 48(3) Pogodbe o Evropski uniji, v skladu s katerim se je Evropski svet posvetoval z Evropskim parlamentom (C7-0001/2010),

ob upoštevanju Protokola št. 36 o prehodni ureditvi, ki je priložen Lizbonski pogodbi,

ob upoštevanju člena 14(2) in (3) Pogodbe EU,

ob upoštevanju Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976 (v nadaljnjem besedilu: akt iz leta 1976),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. oktobra 2007 o sestavi Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju sklepov z zasedanj Evropskega sveta 11. in 12. decembra 2008, 18. in 19. junija 2009 ter 10. in 11. decembra 2009,

ob upoštevanju členov 11(4) in 74 Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A7-0115/2010),

| A. | ker člen 14(2) Pogodbe EU, kakor izhaja iz Lizbonske pogodbe, določa, da Evropski svet na pobudo Evropskega parlamenta in z njegovo odobritvijo soglasno sprejme sklep o sestavi Evropskega parlamenta, |
| --- | --- |

A.

ker člen 14(2) Pogodbe EU, kakor izhaja iz Lizbonske pogodbe, določa, da Evropski svet na pobudo Evropskega parlamenta in z njegovo odobritvijo soglasno sprejme sklep o sestavi Evropskega parlamenta,

| B. | ker je pred uveljavitvijo Lizbonske pogodbe in v skladu s Protokolom št. 36 k tej pogodbi Evropski parlament 11. oktobra 2007 z omenjeno resolucijo, ki je nastala na osnovi poročila Lamassoure-Severin, predložil osnutek sklepa Evropskega sveta o razdelitvi sedežev v Parlamentu, |
| --- | --- |

B.

ker je pred uveljavitvijo Lizbonske pogodbe in v skladu s Protokolom št. 36 k tej pogodbi Evropski parlament 11. oktobra 2007 z omenjeno resolucijo, ki je nastala na osnovi poročila Lamassoure-Severin, predložil osnutek sklepa Evropskega sveta o razdelitvi sedežev v Parlamentu,

| C. | ker do podpisa Lizbonske pogodbe Evropski svet še ni sprejel uradnega sklepa o sestavi Evropskega parlamenta, pač pa je izrazil strinjanje s predlogom v omenjeni resoluciji, potem ko je skupno število evropskih poslancev s prvotno predvidenih 750 povišal na 751; |
| --- | --- |

C.

ker do podpisa Lizbonske pogodbe Evropski svet še ni sprejel uradnega sklepa o sestavi Evropskega parlamenta, pač pa je izrazil strinjanje s predlogom v omenjeni resoluciji, potem ko je skupno število evropskih poslancev s prvotno predvidenih 750 povišal na 751;

| D. | ker se je po dogovoru v Evropskem svetu skupno število poslancev v primerjavi s Pogodbo iz Nice povečalo za 15 (s 736 na 751) in je bilo 18 dodatnih sedežev razporejenih med 12 držav članic, medtem ko je Nemčija glede na najvišje možno število po Pogodbi EU 3 sedeže izgubila, |
| --- | --- |

D.

ker se je po dogovoru v Evropskem svetu skupno število poslancev v primerjavi s Pogodbo iz Nice povečalo za 15 (s 736 na 751) in je bilo 18 dodatnih sedežev razporejenih med 12 držav članic, medtem ko je Nemčija glede na najvišje možno število po Pogodbi EU 3 sedeže izgubila,

| E. | ker Lizbonska pogodba ni začela veljati pred evropskimi volitvami leta 2009 in so te potekale po določbah Pogodbe iz Nice, kar pomeni, da Evropski parlament zdaj sestavlja 736 poslancev, |
| --- | --- |

E.

ker Lizbonska pogodba ni začela veljati pred evropskimi volitvami leta 2009 in so te potekale po določbah Pogodbe iz Nice, kar pomeni, da Evropski parlament zdaj sestavlja 736 poslancev,

| F. | ker je Lizbonska pogodba začela veljati 1. decembra 2009, je legitimno, da poslanska mesta čimprej zasede 18 dodatnih poslancev iz 12 držav članic, da se njihovim matičnim državam članicam omogoči zastopanost, do katere so upravičene, |
| --- | --- |

F.

ker je Lizbonska pogodba začela veljati 1. decembra 2009, je legitimno, da poslanska mesta čimprej zasede 18 dodatnih poslancev iz 12 držav članic, da se njihovim matičnim državam članicam omogoči zastopanost, do katere so upravičene,

| G. | ker po členu 5 akta iz leta 1976 ni možno prekiniti mandata poslanca med parlamentarnim obdobjem in torej sedanji nemški delegaciji v Evropskem parlamentu ni možno odvzeti treh poslancev, |
| --- | --- |

G.

ker po členu 5 akta iz leta 1976 ni možno prekiniti mandata poslanca med parlamentarnim obdobjem in torej sedanji nemški delegaciji v Evropskem parlamentu ni možno odvzeti treh poslancev,

| H. | ker je velika večina držav članic dodatne poslance že določila v skladu s svojimi volilnimi sistemi in ob upoštevanju sklepov zasedanja Evropskega sveta 18. in 19. junija 2009, |
| --- | --- |

H.

ker je velika večina držav članic dodatne poslance že določila v skladu s svojimi volilnimi sistemi in ob upoštevanju sklepov zasedanja Evropskega sveta 18. in 19. junija 2009,

| I. | ker bo torej z 18 dodatnimi poslanci med parlamentarnim mandatom 2009–2014 skupno število evropskih poslancev naraslo na 754 in je zaradi prekoračitve števila 751, ki ga določa Lizbonska pogodba, treba spremeniti primarno zakonodajo, |
| --- | --- |

I.

ker bo torej z 18 dodatnimi poslanci med parlamentarnim mandatom 2009–2014 skupno število evropskih poslancev naraslo na 754 in je zaradi prekoračitve števila 751, ki ga določa Lizbonska pogodba, treba spremeniti primarno zakonodajo,

| J. | ker je bila prehodna ureditev, ki bi omogočila prihod dodatnih poslancev med sedanjim parlamentarnim mandatom, predvidena že v sklepih zasedanja Evropskega sveta 11. in 12. decembra 2008 in so bili pogoji za začasno povečanje števila poslancev Evropskega parlamenta določeni s sklepi zasedanja Evropskega sveta 18. in 19. junija 2009, |
| --- | --- |

J.

ker je bila prehodna ureditev, ki bi omogočila prihod dodatnih poslancev med sedanjim parlamentarnim mandatom, predvidena že v sklepih zasedanja Evropskega sveta 11. in 12. decembra 2008 in so bili pogoji za začasno povečanje števila poslancev Evropskega parlamenta določeni s sklepi zasedanja Evropskega sveta 18. in 19. junija 2009,

| K. | ker je Evropski parlament 25. novembra 2009 spremenil svoj poslovnik, s čimer je omogočil prihod dodatnih poslancev v vlogi opazovalcev, dokler ne začne veljati ureditev, ki jim bo omogočala, da zasedejo poslanske sedeže, |
| --- | --- |

K.

ker je Evropski parlament 25. novembra 2009 spremenil svoj poslovnik, s čimer je omogočil prihod dodatnih poslancev v vlogi opazovalcev, dokler ne začne veljati ureditev, ki jim bo omogočala, da zasedejo poslanske sedeže,

| L. | ker je ena najpomembnejših ustavnih novosti Lizbonske pogodbe sklic konvencije kot ključnega dela rednega postopka za revizijo Pogodb, |
| --- | --- |

L.

ker je ena najpomembnejših ustavnih novosti Lizbonske pogodbe sklic konvencije kot ključnega dela rednega postopka za revizijo Pogodb,

| 1. | meni, da je predlagana sprememba Protokola št. 36, ki jo zahteva Evropski svet, neposredna posledica novih določb Lizbonske pogodbe in je torej prehodna rešitev, po kateri bodo lahko vse države članice, ki so upravičene do dodatnih poslanskih mest, imenovale nove poslance; se strinja, da je treba izvoliti dodatnih 18 poslancev v Evropski parlament za preostanek parlamentarnega mandata 2009–2014; kljub vsemu vztraja, da mora svoj sedež v Evropskem parlamentu zasesti vseh 18 poslancev hkrati, da se v njem ne poruši ravnovesje med narodnostmi; poziva države članice, naj čim prej in na pragmatičen način zaključijo volilne postopke; |
| --- | --- |

1.

meni, da je predlagana sprememba Protokola št. 36, ki jo zahteva Evropski svet, neposredna posledica novih določb Lizbonske pogodbe in je torej prehodna rešitev, po kateri bodo lahko vse države članice, ki so upravičene do dodatnih poslanskih mest, imenovale nove poslance; se strinja, da je treba izvoliti dodatnih 18 poslancev v Evropski parlament za preostanek parlamentarnega mandata 2009–2014; kljub vsemu vztraja, da mora svoj sedež v Evropskem parlamentu zasesti vseh 18 poslancev hkrati, da se v njem ne poruši ravnovesje med narodnostmi; poziva države članice, naj čim prej in na pragmatičen način zaključijo volilne postopke;

| 2. | obžaluje, da Svet ni pravočasno sprejel ukrepov, ki bi dodatnim poslancem omogočili, da poslanska mesta zasedejo takoj ob uveljavitvi Lizbonske pogodbe, pa tudi, da ena od predvidenih rešitev zahtevane spremembe ni v skladu z duhom akta iz leta 1976, po katerem morajo biti evropski poslanci izvoljeni neposredno, ne pa posredno z volitvami v nacionalnih parlamentih; |
| --- | --- |

2.

obžaluje, da Svet ni pravočasno sprejel ukrepov, ki bi dodatnim poslancem omogočili, da poslanska mesta zasedejo takoj ob uveljavitvi Lizbonske pogodbe, pa tudi, da ena od predvidenih rešitev zahtevane spremembe ni v skladu z duhom akta iz leta 1976, po katerem morajo biti evropski poslanci izvoljeni neposredno, ne pa posredno z volitvami v nacionalnih parlamentih;

| 3. | vseeno daje soglasje k sklicu medvladne konference, pod pogojem, da se ta posveti zgolj vprašanju sprejetja prehodne ureditve glede sestave Evropskega parlamenta do konca parlamentarnega mandata 2009–2014 in da so prehodni ukrepi zaradi posebnih okoliščin ob ratifikaciji Lizbonske pogodbe izjemni in v nobene primeru ne morejo predstavljati precedenčnega primera za prihodnost; |
| --- | --- |

3.

vseeno daje soglasje k sklicu medvladne konference, pod pogojem, da se ta posveti zgolj vprašanju sprejetja prehodne ureditve glede sestave Evropskega parlamenta do konca parlamentarnega mandata 2009–2014 in da so prehodni ukrepi zaradi posebnih okoliščin ob ratifikaciji Lizbonske pogodbe izjemni in v nobene primeru ne morejo predstavljati precedenčnega primera za prihodnost;

| 4. | opozarja, da bodo lahko v času od odobritve spremembe Protokola št. 36 do njegove uveljavitve dodatni poslanci v skladu s členom 11(4) poslovnika Evropskega parlamenta nastopali v vlogi opazovalcev; |
| --- | --- |

4.

opozarja, da bodo lahko v času od odobritve spremembe Protokola št. 36 do njegove uveljavitve dodatni poslanci v skladu s členom 11(4) poslovnika Evropskega parlamenta nastopali v vlogi opazovalcev;

| 5. | opozarja tudi, da bo moral Evropski svet še pred koncem tega parlamentarnega mandata v vsakem primeru sprejeti poseben sklep o sestavi Evropskega parlamenta in da bo Parlament o tem sprožil pobudo v skladu s členom 14(2) Pogodbe EU; |
| --- | --- |

5.

opozarja tudi, da bo moral Evropski svet še pred koncem tega parlamentarnega mandata v vsakem primeru sprejeti poseben sklep o sestavi Evropskega parlamenta in da bo Parlament o tem sprožil pobudo v skladu s členom 14(2) Pogodbe EU;

| 6. | obvešča Evropski svet, da namerava kmalu pripraviti predloge določb, potrebnih za izvolitev poslancev s splošnimi neposrednimi volitvami v skladu z enotnim postopkom v vseh državah članicah in načeli, ki so skupna vsem državam članicam, in da bo Parlament začel takšno volilno reformo v skladu s členom 48(2) Pogodbe o Evropski uniji in členom 223 Pogodbe o delovanju Evropske unije; nadalje vztraja, da bo sklicana konvencija o reformi Evropskega parlamenta za pripravo revizije Pogodb; |
| --- | --- |

6.

obvešča Evropski svet, da namerava kmalu pripraviti predloge določb, potrebnih za izvolitev poslancev s splošnimi neposrednimi volitvami v skladu z enotnim postopkom v vseh državah članicah in načeli, ki so skupna vsem državam članicam, in da bo Parlament začel takšno volilno reformo v skladu s členom 48(2) Pogodbe o Evropski uniji in členom 223 Pogodbe o delovanju Evropske unije; nadalje vztraja, da bo sklicana konvencija o reformi Evropskega parlamenta za pripravo revizije Pogodb;

| 7. | poziva nacionalne parlamente, naj podprejo dolgoletno pravilo iz primarne zakonodaje Evropske unije, v skladu s katerim so poslanci Evropskega parlamenta izvoljeni neposredno, s svobodnim in tajnim glasovanjem in po enotnem postopku; |
| --- | --- |

7.

poziva nacionalne parlamente, naj podprejo dolgoletno pravilo iz primarne zakonodaje Evropske unije, v skladu s katerim so poslanci Evropskega parlamenta izvoljeni neposredno, s svobodnim in tajnim glasovanjem in po enotnem postopku;

| 8. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Evropskemu svetu, Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

8.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Evropskemu svetu, Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 227 E, 4.9.2008, str. 132.

---

| 15.3.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 81/80 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 81/80

---

Četrtek, 6. maj 2010Kirgizija

P7_TA(2010)0149

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2010 o razmerah v Kirgizistanu

2011/C 81 E/16

Evropski parlament,

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Kirgizistanu in Srednji Aziji, zlasti tiste z dne 12. maja 2005,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. februarja 2008 o strategiji EU za Srednjo Azijo,

ob upoštevanju izjave podpredsednice/visoke predstavnice Catherine Ashton o razmerah v Kirgizistanu s 7. in 8. aprila 2010,

ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve z dne 26. aprila 2010,

ob upoštevanju izjave Evropske unije na stalnem svetu OVSE o razmerah v Kirgizistanu z dne 22. aprila 2010,

ob upoštevanju strategije Evropske unije za novo partnerstvo s Srednjo Azijo, ki je bila sprejeta na Evropskem svetu 21. in 22. junija 2007,

ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in Kirgizistanom, ki je začel veljati leta 1999,

ob upoštevanju regionalnega strateškega dokumenta Evropske skupnosti za pomoč Srednji Aziji v obdobju 2007–2013,

ob upoštevanju člena 110(4) svojega poslovnika,

| A. | ker je napredek pri doseganju stabilnosti in dvigu ravni demokratičnega in človeškega razvoja, varnosti ljudi in trajnostnega razvoja v celotni regiji v dobro prebivalcev Srednje Azije in Evropske unije, |
| --- | --- |

A.

ker je napredek pri doseganju stabilnosti in dvigu ravni demokratičnega in človeškega razvoja, varnosti ljudi in trajnostnega razvoja v celotni regiji v dobro prebivalcev Srednje Azije in Evropske unije,

| B. | ker je Kirgizistan član OVSE in je v tem okviru zavezan spoštovanju temeljnih svoboščin, človekovih pravic, načel pravne države in izvajanju demokratičnih standardov OVSE, |
| --- | --- |

B.

ker je Kirgizistan član OVSE in je v tem okviru zavezan spoštovanju temeljnih svoboščin, človekovih pravic, načel pravne države in izvajanju demokratičnih standardov OVSE,

| C. | ker je bil Kurmanbek Bakijev, ki je oblast prvič prevzel julija 2005 po tako imenovani revoluciji tulipanov, za predsednika ponovno izvoljen na lanskih volitvah, za katere so neodvisni opazovalci dejali, da je na njih prišlo do velikih nepravilnosti, ker se je po začetnih demokratičnih potezah vladanje Bakijeva sprevrglo v avtoritarno, |
| --- | --- |

C.

ker je bil Kurmanbek Bakijev, ki je oblast prvič prevzel julija 2005 po tako imenovani revoluciji tulipanov, za predsednika ponovno izvoljen na lanskih volitvah, za katere so neodvisni opazovalci dejali, da je na njih prišlo do velikih nepravilnosti, ker se je po začetnih demokratičnih potezah vladanje Bakijeva sprevrglo v avtoritarno,

| D. | ker so 7. aprila 2010 kirgiške sile z uporabo streliva, solzivca in šok granat posredovale nad množico protestnikov, ki so se zbrali pred uradom predsednika v Biškeku in nato v protest proti naglemu dvigu cen električne energije in ogrevanja zavzeli vladno palačo, pri čemer je umrlo več kot 80 oseb, več kot 500 pa jih je bilo ranjenih, |
| --- | --- |

D.

ker so 7. aprila 2010 kirgiške sile z uporabo streliva, solzivca in šok granat posredovale nad množico protestnikov, ki so se zbrali pred uradom predsednika v Biškeku in nato v protest proti naglemu dvigu cen električne energije in ogrevanja zavzeli vladno palačo, pri čemer je umrlo več kot 80 oseb, več kot 500 pa jih je bilo ranjenih,

| E. | ker je moral predsednik Kurmanbek Bakijev pobegniti iz prestolnice, kjer ga je nadomestila začasna vlada pod vodstvom opozicijske voditeljice Roze Otunbajeve, ki je izdala odlok o nasledstvu oblasti in ukaz o ravnanju v skladu s kirgiško ustavo ter razpustila parlament, ker je Kurmanbek Bakijev potem, ko je skušal določiti pogoje za svoj odstop, teden dni po vstaji pobegnil v Kazahstan po dogovoru, pri katerem so posredovale Rusija, ZDA in Kazahstan; |
| --- | --- |

E.

ker je moral predsednik Kurmanbek Bakijev pobegniti iz prestolnice, kjer ga je nadomestila začasna vlada pod vodstvom opozicijske voditeljice Roze Otunbajeve, ki je izdala odlok o nasledstvu oblasti in ukaz o ravnanju v skladu s kirgiško ustavo ter razpustila parlament, ker je Kurmanbek Bakijev potem, ko je skušal določiti pogoje za svoj odstop, teden dni po vstaji pobegnil v Kazahstan po dogovoru, pri katerem so posredovale Rusija, ZDA in Kazahstan;

| F. | ker je Kirgizistan posebej zanimiv za ZDA in Rusijo zaradi svoje strateške lege v bližini Afganistana in ob Ferganski kotlini, ki je geografsko, politično in gospodarsko središče Srednje Azije; ker ima tranzitni center ameriške vojske v Manasu ključno vlogo v severni distribucijski mreži za oskrbo Natovih sil v Afganistanu in ker ima v Kirgizistanu pomembno vojaško oporišče tudi Rusija, |
| --- | --- |

F.

ker je Kirgizistan posebej zanimiv za ZDA in Rusijo zaradi svoje strateške lege v bližini Afganistana in ob Ferganski kotlini, ki je geografsko, politično in gospodarsko središče Srednje Azije; ker ima tranzitni center ameriške vojske v Manasu ključno vlogo v severni distribucijski mreži za oskrbo Natovih sil v Afganistanu in ker ima v Kirgizistanu pomembno vojaško oporišče tudi Rusija,

| G. | ker so zaradi skupnih izzivov na področju energije, boja proti podnebnim spremembam, nadzora nad tihotapljenjem drog in boja proti terorizmu odnosi med Evropsko unijo in Srednjo Azijo ključnega pomena, |
| --- | --- |

G.

ker so zaradi skupnih izzivov na področju energije, boja proti podnebnim spremembam, nadzora nad tihotapljenjem drog in boja proti terorizmu odnosi med Evropsko unijo in Srednjo Azijo ključnega pomena,

| H. | ker ima geopolitično tekmovanje v regiji precejšen destruktivni potencial, po drugi strani pa se interesi v zvezi z Afganistanom in širjenjem radikalnega islamizma močno prekrivajo, kar odpira možnosti za omejitev tega tekmovanja in sklenitev dogovora o nujnosti boljšega upravljanja, |
| --- | --- |

H.

ker ima geopolitično tekmovanje v regiji precejšen destruktivni potencial, po drugi strani pa se interesi v zvezi z Afganistanom in širjenjem radikalnega islamizma močno prekrivajo, kar odpira možnosti za omejitev tega tekmovanja in sklenitev dogovora o nujnosti boljšega upravljanja,

| I. | ker mora Evropska unija vedno spoštovati zavezo, da bo človekove pravice, demokracijo in načela pravne države vključila v vse sporazume s tretjimi državami in bo z usklajeno politiko spodbujala demokratične reforme, s tem pa krepila svojo verodostojnost kot regionalni akter, |
| --- | --- |

I.

ker mora Evropska unija vedno spoštovati zavezo, da bo človekove pravice, demokracijo in načela pravne države vključila v vse sporazume s tretjimi državami in bo z usklajeno politiko spodbujala demokratične reforme, s tem pa krepila svojo verodostojnost kot regionalni akter,

| J. | ker je Evropska unija v Kirgizistanu zelo prisotna, zlasti kot donatorka pomoči, kar ji daje dober položaj za prevzem pomembnejše vloge pri podpori tej državi, |
| --- | --- |

J.

ker je Evropska unija v Kirgizistanu zelo prisotna, zlasti kot donatorka pomoči, kar ji daje dober položaj za prevzem pomembnejše vloge pri podpori tej državi,

| K. | ker sta Komisija in Svet v fazi pregledovanja strategije za Srednjo Azijo in pripravljata poročilo, ki ga bosta Evropskemu svetu predložila na junijskem srečanju, |
| --- | --- |

K.

ker sta Komisija in Svet v fazi pregledovanja strategije za Srednjo Azijo in pripravljata poročilo, ki ga bosta Evropskemu svetu predložila na junijskem srečanju,

| 1. | izraža najglobljo zaskrbljenost nad razmerami v Kirgizistanu in izreka sožalje družinam vseh žrtev tragičnih dogodkov; |
| --- | --- |

1.

izraža najglobljo zaskrbljenost nad razmerami v Kirgizistanu in izreka sožalje družinam vseh žrtev tragičnih dogodkov;

| 2. | poziva vse strani, naj prenehajo z nasiljem in se odzivajo zadržano ter si karseda prizadevajo za začetek pristnega dialoga, ki bo prinesel stabilnost in zagotovil razmere za mirno ponovno vzpostavitev demokratičnega ustavnega reda; |
| --- | --- |

2.

poziva vse strani, naj prenehajo z nasiljem in se odzivajo zadržano ter si karseda prizadevajo za začetek pristnega dialoga, ki bo prinesel stabilnost in zagotovil razmere za mirno ponovno vzpostavitev demokratičnega ustavnega reda;

| 3. | poudarja, da je z institucionalnega vidika skladen in trden ustavni okvir nujen za preprečevanje prihodnjih družbenih nemirov in za zagotovitev mirne prihodnosti kirgiškemu ljudstvu; v zvezi s tem pozdravlja sodelovanje začasne vlade z beneško komisijo; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da je z institucionalnega vidika skladen in trden ustavni okvir nujen za preprečevanje prihodnjih družbenih nemirov in za zagotovitev mirne prihodnosti kirgiškemu ljudstvu; v zvezi s tem pozdravlja sodelovanje začasne vlade z beneško komisijo;

| 4. | je seznanjen s prvimi ukrepi začasne vlade za ponovno vzpostavitev demokracije, zlasti v zvezi z načrti za pripravo nove ustave po Bakijevi reviziji, s katero je preveč moči prešlo v roke predsedstva; |
| --- | --- |

4.

je seznanjen s prvimi ukrepi začasne vlade za ponovno vzpostavitev demokracije, zlasti v zvezi z načrti za pripravo nove ustave po Bakijevi reviziji, s katero je preveč moči prešlo v roke predsedstva;

| 5. | v tej zvezi pozdravlja najavo začasne vlade, da bo referendum o novi ustavi 27. junija 2010, nove splošne volitve pa 10. oktobra 2010, da se okrepi demokracija in politična odgovornost; poziva začasno vlado, naj spoštuje mednarodne obveznosti Kirgizistana ter zagotovi, da bodo volitve svobodne in poštene; |
| --- | --- |

5.

v tej zvezi pozdravlja najavo začasne vlade, da bo referendum o novi ustavi 27. junija 2010, nove splošne volitve pa 10. oktobra 2010, da se okrepi demokracija in politična odgovornost; poziva začasno vlado, naj spoštuje mednarodne obveznosti Kirgizistana ter zagotovi, da bodo volitve svobodne in poštene;

| 6. | poudarja pomen aktivnega sodelovanja z začasno vlado, da se preučijo in izkoristijo možnosti za spodbujanje dobrega upravljanja, neodvisnosti sodstva in drugih političnih ciljev EU iz strategije za Srednjo Azijo, pa tudi, da se olajšajo sodelovanje in dejavnosti mednarodnih finančnih institucij; |
| --- | --- |

6.

poudarja pomen aktivnega sodelovanja z začasno vlado, da se preučijo in izkoristijo možnosti za spodbujanje dobrega upravljanja, neodvisnosti sodstva in drugih političnih ciljev EU iz strategije za Srednjo Azijo, pa tudi, da se olajšajo sodelovanje in dejavnosti mednarodnih finančnih institucij;

| 7. | poziva k mednarodni preiskavi dogodkov, ki bi jo vodil OZN, da se ugotovijo odgovornost in pomanjkljivosti, kirgiškim pravosodnim organom pa se zagotovi pomoč; ob tem začasno vlado poziva, naj Urad visoke komisarke za človekove pravice zaprosi za pomoč, da bo preiskava dogodkov 6. in 7. aprila 2010 natančna, nepristranska in verodostojna; |
| --- | --- |

7.

poziva k mednarodni preiskavi dogodkov, ki bi jo vodil OZN, da se ugotovijo odgovornost in pomanjkljivosti, kirgiškim pravosodnim organom pa se zagotovi pomoč; ob tem začasno vlado poziva, naj Urad visoke komisarke za človekove pravice zaprosi za pomoč, da bo preiskava dogodkov 6. in 7. aprila 2010 natančna, nepristranska in verodostojna;

| 8. | poudarja, da je revolucija tulipanov leta 2005 vzbudila velika pričakovanja po demokratičnih reformah kirgiške družbe, ki pa se niso uresničila; poziva Svet in Komisijo, naj se odzoveta skladno in odločno in izkoristita priložnost, da poiščeta načine za nudenje pomoči začasni vladi Kirgizistana in oblastem pomagata pri izvajanju demokratičnih reform in dvigu življenjske ravni prebivalcev s pomočjo nacionalnega razvoja in krepitve vloge državljanov in v sodelovanju z vsemi udeleženimi stranmi in kirgiško civilno družbo; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da je revolucija tulipanov leta 2005 vzbudila velika pričakovanja po demokratičnih reformah kirgiške družbe, ki pa se niso uresničila; poziva Svet in Komisijo, naj se odzoveta skladno in odločno in izkoristita priložnost, da poiščeta načine za nudenje pomoči začasni vladi Kirgizistana in oblastem pomagata pri izvajanju demokratičnih reform in dvigu življenjske ravni prebivalcev s pomočjo nacionalnega razvoja in krepitve vloge državljanov in v sodelovanju z vsemi udeleženimi stranmi in kirgiško civilno družbo;

| 9. | ugotavlja, da je zaradi hudega pomanjkanja virov in ranljivosti Kirgizistan zelo odvisen od zunanje pomoči; ugotavlja tudi, da v njegovi soseščini praktično ni zgledov demokratičnega in dobro delujočega upravljanja ter pozitivnega družbenega razvoja; zato poudarja, da bo mednarodna pomoč ključnega pomena; |
| --- | --- |

9.

ugotavlja, da je zaradi hudega pomanjkanja virov in ranljivosti Kirgizistan zelo odvisen od zunanje pomoči; ugotavlja tudi, da v njegovi soseščini praktično ni zgledov demokratičnega in dobro delujočega upravljanja ter pozitivnega družbenega razvoja; zato poudarja, da bo mednarodna pomoč ključnega pomena;

| 10. | opozarja, da dogajanje v Kirgizistanu vpliva na regionalni in mednarodni razvoj dogodkov in da je hkrati posledica teh dogodkov; je prepričan, da se ruski, ameriški in drugi interesi v velikem delu pokrivajo, zlasti v zvezi z Afganistanom in porastom islamskega radikalizma na tem območju, tudi v Kirgizistanu; meni, da bi to moralo omogočiti, da se omeji geopolitično tekmovanje in se poiščejo sinergije; meni, da bi imel uspeh na tem področju širši pozitivni učinek na mednarodne odnose in mednarodno varnost; |
| --- | --- |

10.

opozarja, da dogajanje v Kirgizistanu vpliva na regionalni in mednarodni razvoj dogodkov in da je hkrati posledica teh dogodkov; je prepričan, da se ruski, ameriški in drugi interesi v velikem delu pokrivajo, zlasti v zvezi z Afganistanom in porastom islamskega radikalizma na tem območju, tudi v Kirgizistanu; meni, da bi to moralo omogočiti, da se omeji geopolitično tekmovanje in se poiščejo sinergije; meni, da bi imel uspeh na tem področju širši pozitivni učinek na mednarodne odnose in mednarodno varnost;

| 11. | poziva posebnega predstavnika podpredsednice/visoke predstavnice za Srednjo Azijo, naj pozorno spremlja razmere, nudi pomoč in prispeva k obnovitvi dialoga med različnimi predstavniki celotne kirgiške družbe; |
| --- | --- |

11.

poziva posebnega predstavnika podpredsednice/visoke predstavnice za Srednjo Azijo, naj pozorno spremlja razmere, nudi pomoč in prispeva k obnovitvi dialoga med različnimi predstavniki celotne kirgiške družbe;

| 12. | poziva Komisijo in Svet, naj nujno preučita, ali obstajajo pogoji za mednarodno koordiniran, obsežen nov program pomoči za Kirgizistan, oziroma ali se lahko ti pogoji ustvarijo, nenazadnje ob upoštevanju, kako močne se zdijo sedanje zaveze začasne kirgiške vlade demokratizaciji in jasnemu upravljanju; meni, da bi morala EU, če ugotovi, da so pogoji za to dovolj ugodni, prevzeti vodilno vlogo pri organizaciji mednarodne konference donatorjev za Krigizistan; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo in Svet, naj nujno preučita, ali obstajajo pogoji za mednarodno koordiniran, obsežen nov program pomoči za Kirgizistan, oziroma ali se lahko ti pogoji ustvarijo, nenazadnje ob upoštevanju, kako močne se zdijo sedanje zaveze začasne kirgiške vlade demokratizaciji in jasnemu upravljanju; meni, da bi morala EU, če ugotovi, da so pogoji za to dovolj ugodni, prevzeti vodilno vlogo pri organizaciji mednarodne konference donatorjev za Krigizistan;

| 13. | poziva k široki uporabi instrumenta za stabilnost; poudarja potrebo po pomoči Kirgizistanu, da bo premagal družbene in gospodarske težave; poziva Komisijo, naj pripravi predloge o prerazporeditvi sredstev instrumenta za razvojno sodelovanje, da se zagotovi primeren kratkoročni in srednjeročni odziv EU na nove razmere v Kirgizistanu; poudarja, da je treba posebno prednost dati reševanju problemov v izobraževanju, zdravstvu in pri oskrbi z vodo; |
| --- | --- |

13.

poziva k široki uporabi instrumenta za stabilnost; poudarja potrebo po pomoči Kirgizistanu, da bo premagal družbene in gospodarske težave; poziva Komisijo, naj pripravi predloge o prerazporeditvi sredstev instrumenta za razvojno sodelovanje, da se zagotovi primeren kratkoročni in srednjeročni odziv EU na nove razmere v Kirgizistanu; poudarja, da je treba posebno prednost dati reševanju problemov v izobraževanju, zdravstvu in pri oskrbi z vodo;

| 14. | poudarja, da mora biti pomoč Evropske unije usklajena s prizadevanji za boj proti korupciji, večjimi sredstvi za izobraževanje in politiko za boljše življenjske pogoje, da bi se tako ustvarili ugodni pogoji za obrambo pred razvojem skrajnih struj; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da mora biti pomoč Evropske unije usklajena s prizadevanji za boj proti korupciji, večjimi sredstvi za izobraževanje in politiko za boljše življenjske pogoje, da bi se tako ustvarili ugodni pogoji za obrambo pred razvojem skrajnih struj;

| 15. | upoštevajoč trenutne razmere poziva Komisijo, naj preveri, ali je potrebno poslati nujno humanitarno pomoč; |
| --- | --- |

15.

upoštevajoč trenutne razmere poziva Komisijo, naj preveri, ali je potrebno poslati nujno humanitarno pomoč;

| 16. | z zanimanjem pričakuje pregled doseženega napredka pri izvajanju strategije EU za to območje in poziva k prizadevanjem zato, da bo strategija prepričljivejša, konkretnejša in skladnejša; |
| --- | --- |

16.

z zanimanjem pričakuje pregled doseženega napredka pri izvajanju strategije EU za to območje in poziva k prizadevanjem zato, da bo strategija prepričljivejša, konkretnejša in skladnejša;

| 17. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, parlamentom in vladam držav članic, začasni vladi Kirgizistana, generalnemu sekretarju OZN, generalnemu sekretarju OVSE in generalnemu sekretarju Sveta Evrope. |
| --- | --- |

17.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, parlamentom in vladam držav članic, začasni vladi Kirgizistana, generalnemu sekretarju OZN, generalnemu sekretarju OVSE in generalnemu sekretarju Sveta Evrope.

---

| 15.3.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 81/84 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 81/84

---

Četrtek, 6. maj 2010Električni avtomobili

P7_TA(2010)0150

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2010 o električnih avtomobilih

2011/C 81 E/17

Evropski parlament,

ob upoštevanju načrta EU za oživitev gospodarstva, zlasti pobude za zelena vozila iz novembra 2008,

ob upoštevanju Direktive 2009/28/ES z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, ki za energijo iz obnovljivih virov v prevozu določa najnižji prag v višini 10 %,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 443/2009, ki določa standarde emisijskih vrednosti za nove osebne avtomobile,

ob upoštevanju akcijskega načrta o mobilnosti v mestih z dne 30. septembra 2009,

ob upoštevanju neuradnega srečanja Sveta v San Sebastianu dne 9. februarja 2010,

ob upoštevanju sporočila Komisije „Evropa 2020: Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ z dne 3. marca 2010,

ob upoštevanju sporočila Komisije o evropski strategiji za čista in energetsko učinkovita vozila z dne 27. aprila 2010,

ob upoštevanju vprašanj z dne 16. februarja 2010 Svetu in Komisiji o električnih vozilih (O-0019/2010 – B7-0016/2010, O-0020/2010 – B7-0015/2010),

ob upoštevanju členov 115(5) in 110(2) svojega poslovnika,

| A. | ker so izzivi, ki nastajajo zaradi podnebnih sprememb, emisij CO2 in drugih onesnaževal ter nestabilnosti cen goriva, omogočili tehnološki razvoj baterij in sistemov za shranjevanje energije ter večjo ozaveščenost trga o teh vprašanjih, vse to pa je ustvarilo pozitivne razmere za razvoj električnih vozil v svetovnem okviru, |
| --- | --- |

A.

ker so izzivi, ki nastajajo zaradi podnebnih sprememb, emisij CO2 in drugih onesnaževal ter nestabilnosti cen goriva, omogočili tehnološki razvoj baterij in sistemov za shranjevanje energije ter večjo ozaveščenost trga o teh vprašanjih, vse to pa je ustvarilo pozitivne razmere za razvoj električnih vozil v svetovnem okviru,

| B. | ker je električno vozilo pomembna inovacija z velikim tržnim potencialom, zlasti v dolgoročnem okviru, in ker bo sposobnost za hiter vstop na ta trg z visokokakovostnimi izdelki in splošno stopnjo standardizacije določila prihodnje vodilne akterje na tem trgu, |
| --- | --- |

B.

ker je električno vozilo pomembna inovacija z velikim tržnim potencialom, zlasti v dolgoročnem okviru, in ker bo sposobnost za hiter vstop na ta trg z visokokakovostnimi izdelki in splošno stopnjo standardizacije določila prihodnje vodilne akterje na tem trgu,

| C. | ker električna vozila prispevajo k uresničevanju prednostnih nalog Evrope do leta 2020, ki zadevajo razvoj na znanju temelječega gospodarstva, ki učinkovitejše izkorišča svoje vire, je okolju prijaznejše in bolj konkurenčno, |
| --- | --- |

C.

ker električna vozila prispevajo k uresničevanju prednostnih nalog Evrope do leta 2020, ki zadevajo razvoj na znanju temelječega gospodarstva, ki učinkovitejše izkorišča svoje vire, je okolju prijaznejše in bolj konkurenčno,

| D. | ker so ministri EU za konkurenčnost na neuradnem srečanju v San Sebastianu 9. februarja 2010 dosegli dogovor s Komisijo, da EU potrebuje skupno strategijo o električnih avtomobilih, |
| --- | --- |

D.

ker so ministri EU za konkurenčnost na neuradnem srečanju v San Sebastianu 9. februarja 2010 dosegli dogovor s Komisijo, da EU potrebuje skupno strategijo o električnih avtomobilih,

| E. | ker je več političnih razlogov za inovacijo pogonskih sistemov (električnih ali hibridnih), in sicer:






  (i) | zmanjšanje emisij CO2 in drugih onesnaževal, |
| --- | --- | --- |

E.

ker je več političnih razlogov za inovacijo pogonskih sistemov (električnih ali hibridnih), in sicer:

(i)

zmanjšanje emisij CO2 in drugih onesnaževal,

| (ii) | zmanjšanje hrupa, |
| --- | --- |

(ii)

zmanjšanje hrupa,

| (iii) | izboljšanje energetske učinkovitosti in potencialna uporaba obnovljivih virov energije, |
| --- | --- |

(iii)

izboljšanje energetske učinkovitosti in potencialna uporaba obnovljivih virov energije,

| (iv) | pomanjkanje in nestabilnost ekonomskega stroška fosilnih goriv, |
| --- | --- |

(iv)

pomanjkanje in nestabilnost ekonomskega stroška fosilnih goriv,

| (v) | spodbujanje inovativnosti, temelječe na vodilni tehnološki vlogi, ki lahko evropski industriji pomaga pri okrevanju iz sedanjih gospodarskih razmer in zagotovi njeno splošno industrijsko konkurenčnost v prihodnje; |
| --- | --- |

(v)

spodbujanje inovativnosti, temelječe na vodilni tehnološki vlogi, ki lahko evropski industriji pomaga pri okrevanju iz sedanjih gospodarskih razmer in zagotovi njeno splošno industrijsko konkurenčnost v prihodnje;

| F. | ker splošna mešanica energetskih virov v EU za sedanjo proizvodnjo električne energije v Evropi pomeni, da so električna vozila in vozila, ki se napajajo iz električnega omrežja, velika priložnost, da se v okviru širše strategije zmanjšajo emisije CO2, in ker mora biti prehod na energetsko učinkovit in trajnosten sistem prevoza prednostna naloga EU, če hočemo do leta 2050 uresničiti cilj o pretežno nizkoogljičnem sistemu prevoza, |
| --- | --- |

F.

ker splošna mešanica energetskih virov v EU za sedanjo proizvodnjo električne energije v Evropi pomeni, da so električna vozila in vozila, ki se napajajo iz električnega omrežja, velika priložnost, da se v okviru širše strategije zmanjšajo emisije CO2, in ker mora biti prehod na energetsko učinkovit in trajnosten sistem prevoza prednostna naloga EU, če hočemo do leta 2050 uresničiti cilj o pretežno nizkoogljičnem sistemu prevoza,

| G. | ker je treba za spodbujanje uspešnega uvajanja električnih vozil na trg obravnavati več izzivov, zlasti:






  (i) | visok strošek električnih vozil, ki nastane zlasti zaradi stroška baterij; |
| --- | --- | --- |

G.

ker je treba za spodbujanje uspešnega uvajanja električnih vozil na trg obravnavati več izzivov, zlasti:

(i)

visok strošek električnih vozil, ki nastane zlasti zaradi stroška baterij;

| (ii) | potrebo po dodatnih raziskavah in razvoju, da se izboljšajo lastnosti električnih vozil in zmanjšajo njihovi stroški, |
| --- | --- |

(ii)

potrebo po dodatnih raziskavah in razvoju, da se izboljšajo lastnosti električnih vozil in zmanjšajo njihovi stroški,

| (iii) | sprejem pri potrošnikih, kar zadeva stroške, domet in čas napajanja, |
| --- | --- |

(iii)

sprejem pri potrošnikih, kar zadeva stroške, domet in čas napajanja,

| (iv) | ustrezno infrastrukturo za napajanje, |
| --- | --- |

(iv)

ustrezno infrastrukturo za napajanje,

| (v) | evropsko in svetovno standardizacijo, kot so vmesniki med vozili in infrastruktura za napajanje, |
| --- | --- |

(v)

evropsko in svetovno standardizacijo, kot so vmesniki med vozili in infrastruktura za napajanje,

| (vi) | emisije „od izvora do vozila“ za električna vozila, |
| --- | --- |

(vi)

emisije „od izvora do vozila“ za električna vozila,

| H. | ker je dokazano, da imajo električni avtomobili potencial glede zmogljivosti skladiščenja energije, kar omogoča boljšo uporabo obnovljivih virov energije ob upoštevanju koristi, ki jih ponujajo pametna omrežja, |
| --- | --- |

H.

ker je dokazano, da imajo električni avtomobili potencial glede zmogljivosti skladiščenja energije, kar omogoča boljšo uporabo obnovljivih virov energije ob upoštevanju koristi, ki jih ponujajo pametna omrežja,

| I. | ker se v sporočilu o čistih vozilih na kratko navaja, da industrija potrebuje nova znanja in spretnosti pri prehodu od klasičnih k električnim vozilom, ker se ne obravnavajo učinki tega prehoda za zaposlovanje in ker bo usklajen pristop nujen za reševanje izzivov, s katerimi se sooča delovna sila v avtomobilskem sektorju, |
| --- | --- |

I.

ker se v sporočilu o čistih vozilih na kratko navaja, da industrija potrebuje nova znanja in spretnosti pri prehodu od klasičnih k električnim vozilom, ker se ne obravnavajo učinki tega prehoda za zaposlovanje in ker bo usklajen pristop nujen za reševanje izzivov, s katerimi se sooča delovna sila v avtomobilskem sektorju,

| J. | ker je že več držav in regij začelo uvajati infrastrukturo za napajanje električnih vozil, |
| --- | --- |

J.

ker je že več držav in regij začelo uvajati infrastrukturo za napajanje električnih vozil,

| K. | ker so države članice EU zaradi vstopa na trg Skupnosti začele uvajati nacionalne programe za podporo električnih vozil, |
| --- | --- |

K.

ker so države članice EU zaradi vstopa na trg Skupnosti začele uvajati nacionalne programe za podporo električnih vozil,

| L. | ker sta industrija in raziskovanje v konkurenčnih državah prejela precejšnjo podporo in ker bi morali v EU storiti enako, |
| --- | --- |

L.

ker sta industrija in raziskovanje v konkurenčnih državah prejela precejšnjo podporo in ker bi morali v EU storiti enako,

| M. | ker je pregled naložbene politike EU v infrastrukturo v letu 2010 izjemna priložnost, da se naložbe v infrastrukturo usmerijo v čistejše in naprednejše tehnologije, zlasti v pametna omrežja, |
| --- | --- |

M.

ker je pregled naložbene politike EU v infrastrukturo v letu 2010 izjemna priložnost, da se naložbe v infrastrukturo usmerijo v čistejše in naprednejše tehnologije, zlasti v pametna omrežja,

| N. | ker v Evropi veliko mest in urbanih, gosto naseljenih območij ponuja ugodne razmere za hitro uvajanje električnih avtomobilov, kar evropskim proizvajalcem ponuja možnost, da hitro prevzamejo vodilno vlogo na trgu, |
| --- | --- |

N.

ker v Evropi veliko mest in urbanih, gosto naseljenih območij ponuja ugodne razmere za hitro uvajanje električnih avtomobilov, kar evropskim proizvajalcem ponuja možnost, da hitro prevzamejo vodilno vlogo na trgu,

| O. | ker proizvodnja električnih vozil lahko prispeva h gospodarskemu okrevanju in zagotovi dolgoročen obstoj evropske avtomobilske industrije, temelječe na vozilih z nizkimi emisijami, |
| --- | --- |

O.

ker proizvodnja električnih vozil lahko prispeva h gospodarskemu okrevanju in zagotovi dolgoročen obstoj evropske avtomobilske industrije, temelječe na vozilih z nizkimi emisijami,

| 1. | je seznanjen, da je špansko predsedstvo pripisalo prednostni pomen razvoju električnih vozil v okviru preprečevanja podnebnih sprememb, podpira odločitev Sveta za konkurenčnost, da povabi Komisijo k oblikovanju akcijskega načrta za čista in energetsko učinkovita vozila, vključno z izboljšanjem pametnih omrežij, in pozdravlja sporočilo Komisije o evropski strategiji za čista in energetsko učinkovita vozila z dne 27. aprila 2010; |
| --- | --- |

1.

je seznanjen, da je špansko predsedstvo pripisalo prednostni pomen razvoju električnih vozil v okviru preprečevanja podnebnih sprememb, podpira odločitev Sveta za konkurenčnost, da povabi Komisijo k oblikovanju akcijskega načrta za čista in energetsko učinkovita vozila, vključno z izboljšanjem pametnih omrežij, in pozdravlja sporočilo Komisije o evropski strategiji za čista in energetsko učinkovita vozila z dne 27. aprila 2010;

| 2. | poziva Komisijo in države članice, naj vzpostavijo ustrezne pogoje za obstoj enotnega trga električnih vozil in naj obenem zagotovijo učinkovito usklajevanje politik na ravni EU, da se preprečijo negativni socialni in zaposlitveni učinki prehoda na nizkoogljični sistem prevoza ter nezdružljive sheme in standardi, ki niso interoperabilni; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo in države članice, naj vzpostavijo ustrezne pogoje za obstoj enotnega trga električnih vozil in naj obenem zagotovijo učinkovito usklajevanje politik na ravni EU, da se preprečijo negativni socialni in zaposlitveni učinki prehoda na nizkoogljični sistem prevoza ter nezdružljive sheme in standardi, ki niso interoperabilni;

| 3. | poudarja, da je treba razvoj električnih vozil dobro uravnotežiti in ga zasnovati v okviru prihodnje politike za trajnostno mobilnost, ki bo med drugim namenila posebno pozornost zmanjšanju števila nesreč, uporabi prostora, zmanjšanju zastojev, skupni porabi energije, emisijam CO2, hrupa in plinov, obenem pa poudarja, da bi moral razvoj električne mobilnosti vključevati električne avtomobile, kolesa na elektriko, tramvaje, vlake itd.; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da je treba razvoj električnih vozil dobro uravnotežiti in ga zasnovati v okviru prihodnje politike za trajnostno mobilnost, ki bo med drugim namenila posebno pozornost zmanjšanju števila nesreč, uporabi prostora, zmanjšanju zastojev, skupni porabi energije, emisijam CO2, hrupa in plinov, obenem pa poudarja, da bi moral razvoj električne mobilnosti vključevati električne avtomobile, kolesa na elektriko, tramvaje, vlake itd.;

| 4. | poziva Komisijo in Svet k skupnemu prizadevanju za:






  (i) | mednarodno, kjer je to mogoče, ali vsaj evropsko standardizacijo infrastruktur in tehnologij za napajanje, vključno s pametnimi omrežji, odprtimi komunikacijskimi standardi, vgrajeno merilno tehnologijo in interoperabilnostjo. To zahteva uporabo novih tehnologij za razvoj potrebne interoperabilne strukture v Evropi za čezmejno električno mobilnost, |
| --- | --- | --- |

4.

poziva Komisijo in Svet k skupnemu prizadevanju za:

(i)

mednarodno, kjer je to mogoče, ali vsaj evropsko standardizacijo infrastruktur in tehnologij za napajanje, vključno s pametnimi omrežji, odprtimi komunikacijskimi standardi, vgrajeno merilno tehnologijo in interoperabilnostjo. To zahteva uporabo novih tehnologij za razvoj potrebne interoperabilne strukture v Evropi za čezmejno električno mobilnost,

| (ii) | podpiranje raziskav in inovativnosti, ki so osredotočene na izboljšanje tehnologije za baterije in motorje, |
| --- | --- |

(ii)

podpiranje raziskav in inovativnosti, ki so osredotočene na izboljšanje tehnologije za baterije in motorje,

| (iii) | izboljšanje električnih omrežij z uvedbo pametnih omrežij in uvedbo trajnostne zmogljivosti za proizvodnjo z nizko intenzivnostjo ogljika, in sicer z obnovljivimi viri energije, |
| --- | --- |

(iii)

izboljšanje električnih omrežij z uvedbo pametnih omrežij in uvedbo trajnostne zmogljivosti za proizvodnjo z nizko intenzivnostjo ogljika, in sicer z obnovljivimi viri energije,

| (iv) | podporo pobudam, ki zagotavljajo obstoj enotnega trga in razvoj ureditve za homologacijo na področju energetsko učinkovitih in čistih avtomobilov, predvsem pa na področju varnosti v cestnem prometu, |
| --- | --- |

(iv)

podporo pobudam, ki zagotavljajo obstoj enotnega trga in razvoj ureditve za homologacijo na področju energetsko učinkovitih in čistih avtomobilov, predvsem pa na področju varnosti v cestnem prometu,

| (v) | usklajevanje nacionalnih podpornih ukrepov in spodbud za električna vozila, |
| --- | --- |

(v)

usklajevanje nacionalnih podpornih ukrepov in spodbud za električna vozila,

| (vi) | spodbujanje ukrepov za zagotovitev konkurenčnosti industrije energetsko učinkovitih in čistih vozil, |
| --- | --- |

(vi)

spodbujanje ukrepov za zagotovitev konkurenčnosti industrije energetsko učinkovitih in čistih vozil,

| (vii) | stroge predpise o predhodnih ukrepih, kar zadeva socialna vprašanja in vprašanja na področju zaposlovanja; |
| --- | --- |

(vii)

stroge predpise o predhodnih ukrepih, kar zadeva socialna vprašanja in vprašanja na področju zaposlovanja;

| 5. | poziva Komisijo, naj pripravi izčrpen izračun skupnih emisij CO2 za električna vozila in pri tem upošteva napovedane spremembe, ki zadevajo proizvodnjo električne energije in zmogljivosti shranjevanja do leta 2050; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, naj pripravi izčrpen izračun skupnih emisij CO2 za električna vozila in pri tem upošteva napovedane spremembe, ki zadevajo proizvodnjo električne energije in zmogljivosti shranjevanja do leta 2050;

| 6. | poudarja, da električna vozila predstavljajo tehnološki preboj, ki zahteva integrirane strategije za inovativnost in tehnološki razvoj z ustreznim financiranjem ter spodbujanjem raziskav in razvoja na vse številnejših ključnih področjih, kot so baterije in infrastrukture (vključno z integracijo z energetskimi omrežji); v tem okviru pozdravlja ukrepe za ekološke inovacije, ki so na razpolago proizvajalcem, vendar izraža zaskrbljenost zaradi težav, ki se pojavljajo pri njihovem izvajanju; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da električna vozila predstavljajo tehnološki preboj, ki zahteva integrirane strategije za inovativnost in tehnološki razvoj z ustreznim financiranjem ter spodbujanjem raziskav in razvoja na vse številnejših ključnih področjih, kot so baterije in infrastrukture (vključno z integracijo z energetskimi omrežji); v tem okviru pozdravlja ukrepe za ekološke inovacije, ki so na razpolago proizvajalcem, vendar izraža zaskrbljenost zaradi težav, ki se pojavljajo pri njihovem izvajanju;

| 7. | opozarja na zaključek Sveta za konkurenčnost z dne 1. marca 2010 v zvezi s prihajajočim predlogom Komisije za podjetniško naravnan evropski načrt za raziskave in inovacije, ki bi moral dopolniti nacionalne strategije za inovativnost, vključno s promocijo instrumentov in pobud z velikim potencialom, kot so vodilni trgi in predtržna javna naročila, ter boljšim dostopom do financiranja, zlasti za mala in srednja podjetja, kar je mogoče doseči z boljšo uporabo instrumentov tveganega kapitala; |
| --- | --- |

7.

opozarja na zaključek Sveta za konkurenčnost z dne 1. marca 2010 v zvezi s prihajajočim predlogom Komisije za podjetniško naravnan evropski načrt za raziskave in inovacije, ki bi moral dopolniti nacionalne strategije za inovativnost, vključno s promocijo instrumentov in pobud z velikim potencialom, kot so vodilni trgi in predtržna javna naročila, ter boljšim dostopom do financiranja, zlasti za mala in srednja podjetja, kar je mogoče doseči z boljšo uporabo instrumentov tveganega kapitala;

| 8. | poziva institucije EU in države članice, naj v javnem sektorju postopno zamenjajo svoj park vozil z notranjim izgorevanjem z električnimi vozili in tako z javnim naročanjem povečajo povpraševanje; poziva institucije EU, naj začnejo razvijati infrastrukture takoj, ko bodo pripravljeni ustrezni standardi; |
| --- | --- |

8.

poziva institucije EU in države članice, naj v javnem sektorju postopno zamenjajo svoj park vozil z notranjim izgorevanjem z električnimi vozili in tako z javnim naročanjem povečajo povpraševanje; poziva institucije EU, naj začnejo razvijati infrastrukture takoj, ko bodo pripravljeni ustrezni standardi;

| 9. | opozarja, da se s pobudo za zelena vozila v okviru načrta za oživitev gospodarstva podpira razvoj novih in trajnostnih oblik cestnega prevoza, električni avtomobili pa so bili določeni kot prednostna naloga; |
| --- | --- |

9.

opozarja, da se s pobudo za zelena vozila v okviru načrta za oživitev gospodarstva podpira razvoj novih in trajnostnih oblik cestnega prevoza, električni avtomobili pa so bili določeni kot prednostna naloga;

| 10. | podpira namero Komisije, da do leta 2011 določi evropski standard za napajanje električnih vozil, ki bo zagotovil interoperabilnost in varnost infrastruktur, in zagovarja določanje tehničnih standardov za sisteme zaračunavanja, kjer bodo vključene različne kategorije vozil; poziva Komisijo, naj naredi vse, kar je v njeni moči, za vzpostavitev globalnih standardov, in naj zagotovi, da bo standard zaračunavanja spodbujal sodobne tehnologije, kot so pametno zaračunavanje in odprti komunikacijski standardi, ter bo usklajen z mandati za oblikovanje pametnega merjenja; |
| --- | --- |

10.

podpira namero Komisije, da do leta 2011 določi evropski standard za napajanje električnih vozil, ki bo zagotovil interoperabilnost in varnost infrastruktur, in zagovarja določanje tehničnih standardov za sisteme zaračunavanja, kjer bodo vključene različne kategorije vozil; poziva Komisijo, naj naredi vse, kar je v njeni moči, za vzpostavitev globalnih standardov, in naj zagotovi, da bo standard zaračunavanja spodbujal sodobne tehnologije, kot so pametno zaračunavanje in odprti komunikacijski standardi, ter bo usklajen z mandati za oblikovanje pametnega merjenja;

| 11. | izraža prepričanje, da bo standardizacija omogočila preprosto in neposredno izvedbo postopka homologacije ter bo prispevala k pospešenemu uvajanju na trg in razširjanju vozil z nizkimi emisijami ogljika v EU, kar bo povečalo konkurenčnost evropske industrije mobilnosti z zmanjšanjem razvojnih stroškov za proizvajalce in dekarbonizacijo cestnega prometa; |
| --- | --- |

11.

izraža prepričanje, da bo standardizacija omogočila preprosto in neposredno izvedbo postopka homologacije ter bo prispevala k pospešenemu uvajanju na trg in razširjanju vozil z nizkimi emisijami ogljika v EU, kar bo povečalo konkurenčnost evropske industrije mobilnosti z zmanjšanjem razvojnih stroškov za proizvajalce in dekarbonizacijo cestnega prometa;

| 12. | poudarja, da standardizacija električnih vozil, infrastrukture in načinov zaračunavanja ne bi smela ogroziti nadaljnje inovativnosti na področju električne mobilnosti ali konvencionalnih motorjev za vozila; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da standardizacija električnih vozil, infrastrukture in načinov zaračunavanja ne bi smela ogroziti nadaljnje inovativnosti na področju električne mobilnosti ali konvencionalnih motorjev za vozila;

| 13. | poziva k usklajenim zahtevam za homologacijo električnih vozil s posebnimi zahtevami glede zdravja in varnosti za delavce in končne uporabnike, prav tako poziva, naj se te zahteve vključijo v okvir homologacije vozil EU s sklicevanjem na pravilnik UN/ECE št. 100; odločno podpira predlog Komisije za pregled zahtev glede varnosti pri trku za električne avtomobile in pozornost, ki jo ta namenja vprašanju varnosti električnih avtomobilov za izpostavljene udeležence v cestnem prometu; |
| --- | --- |

13.

poziva k usklajenim zahtevam za homologacijo električnih vozil s posebnimi zahtevami glede zdravja in varnosti za delavce in končne uporabnike, prav tako poziva, naj se te zahteve vključijo v okvir homologacije vozil EU s sklicevanjem na pravilnik UN/ECE št. 100; odločno podpira predlog Komisije za pregled zahtev glede varnosti pri trku za električne avtomobile in pozornost, ki jo ta namenja vprašanju varnosti električnih avtomobilov za izpostavljene udeležence v cestnem prometu;

| 14. | pozdravlja predlog Komisije, da bo do leta 2010 predstavila usklajene smernice o spodbudah za nakup električnih vozil; poziva Komisijo in Svet, naj zagotovita ustrezen sveženj spodbud za vzpostavitev širokega omrežja napajanja v skladu z usklajenimi modeli električne mobilnosti; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja predlog Komisije, da bo do leta 2010 predstavila usklajene smernice o spodbudah za nakup električnih vozil; poziva Komisijo in Svet, naj zagotovita ustrezen sveženj spodbud za vzpostavitev širokega omrežja napajanja v skladu z usklajenimi modeli električne mobilnosti;

| 15. | poudarja, da morajo biti svežnji javne pomoči za podjetja vezani na jasen niz socialnih, tehnoloških in gospodarskih pogojev ter pogojev okoljske učinkovitosti, prav tako od Komisije zahteva, naj izvaja učinkovita naknadna ocenjevanja takšne finančne podpore; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da morajo biti svežnji javne pomoči za podjetja vezani na jasen niz socialnih, tehnoloških in gospodarskih pogojev ter pogojev okoljske učinkovitosti, prav tako od Komisije zahteva, naj izvaja učinkovita naknadna ocenjevanja takšne finančne podpore;

| 16. | poziva Komisijo, naj omogoči vzpostavitev sektorske strukture na evropski ravni, da se omogoči upravljanje socialnega prehoda, ki zadeva politiko nizkoogljične mobilnosti, ter naj zagotovi usklajevanje predhodnih ukrepov, da se omogoči trajnostno okrevanje avtomobilske industrije in zmanjšajo morebitni socialni učinki; zahteva sprejetje učinkovitih ukrepov, da se v sodelovanju z vsemi zainteresiranimi stranmi predvidijo spremembe v avtomobilskem sektorju in v verigi dobave , zlasti s ponovnim zagonom platforme CARS 21 s posebno delovno skupino za socialna vprašanja; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj omogoči vzpostavitev sektorske strukture na evropski ravni, da se omogoči upravljanje socialnega prehoda, ki zadeva politiko nizkoogljične mobilnosti, ter naj zagotovi usklajevanje predhodnih ukrepov, da se omogoči trajnostno okrevanje avtomobilske industrije in zmanjšajo morebitni socialni učinki; zahteva sprejetje učinkovitih ukrepov, da se v sodelovanju z vsemi zainteresiranimi stranmi predvidijo spremembe v avtomobilskem sektorju in v verigi dobave , zlasti s ponovnim zagonom platforme CARS 21 s posebno delovno skupino za socialna vprašanja;

| 17. | poziva države članice, naj zagotovijo celovito uporabo Sklada za globalizacijo in drugih strukturnih skladov, kot je Evropski socialni sklad, da se spodbudi prizadevanje za prekvalifikacijo in ciljno naravnano usposabljanje ter dodatno preusmerjanje sektorskih struktur za usposabljanje in izobraževanje zaradi zadovoljevanja potreb po novih spretnostih in znanju, ki nastajajo zaradi nove tehnologije; |
| --- | --- |

17.

poziva države članice, naj zagotovijo celovito uporabo Sklada za globalizacijo in drugih strukturnih skladov, kot je Evropski socialni sklad, da se spodbudi prizadevanje za prekvalifikacijo in ciljno naravnano usposabljanje ter dodatno preusmerjanje sektorskih struktur za usposabljanje in izobraževanje zaradi zadovoljevanja potreb po novih spretnostih in znanju, ki nastajajo zaradi nove tehnologije;

| 18. | pozdravlja namero Komisije za ustanovitev Evropskega sveta za sektorske spretnosti, ki si bo prizadeval vzpostaviti omrežje nacionalnih observatorijev držav članic; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja namero Komisije za ustanovitev Evropskega sveta za sektorske spretnosti, ki si bo prizadeval vzpostaviti omrežje nacionalnih observatorijev držav članic;

| 19. | zagovarja vzpostavitev skupne informacijske platforme in skupnega prizadevanja med evropskimi akterji, projekti in pobudami ter vzpostavitev mednarodnega observatorija (na svetovni ravni) za električno mobilnost, ki bo osredotočen na poslovne modele, vozila in tehnologije napajanja ter integracijo s pametnimi električnimi omrežji, pri čemer bodo skupaj sodelovali ustrezne zainteresirane strani, industrija in/ali politične pobude; |
| --- | --- |

19.

zagovarja vzpostavitev skupne informacijske platforme in skupnega prizadevanja med evropskimi akterji, projekti in pobudami ter vzpostavitev mednarodnega observatorija (na svetovni ravni) za električno mobilnost, ki bo osredotočen na poslovne modele, vozila in tehnologije napajanja ter integracijo s pametnimi električnimi omrežji, pri čemer bodo skupaj sodelovali ustrezne zainteresirane strani, industrija in/ali politične pobude;

| 20. | poziva države članice k razvoju potrebne dolgoročne fiskalne politike za spodbujanje energetsko učinkovitih in čistih vozil ter poziva Komisijo k pripravi dolgoročne skupne vizije o vprašanjih, kot so politike na področju CO2, predvidevanje strukturnih sprememb, ki nastajajo s prehodom s konvencionalnih goriv na elektriko, in spodbujanje uporabe obnovljivih virov energije; |
| --- | --- |

20.

poziva države članice k razvoju potrebne dolgoročne fiskalne politike za spodbujanje energetsko učinkovitih in čistih vozil ter poziva Komisijo k pripravi dolgoročne skupne vizije o vprašanjih, kot so politike na področju CO2, predvidevanje strukturnih sprememb, ki nastajajo s prehodom s konvencionalnih goriv na elektriko, in spodbujanje uporabe obnovljivih virov energije;

| 21. | poziva Komisijo, države članice in industrijo električne mobilnosti, naj preučijo vprašanje o tem, kakšen je učinek električnih vozil v njihovem celotnem življenjskem ciklu glede na vire, energijo in vpliv na okolje, in sicer od njihove proizvodnje do uničenja, vključno z recikliranjem in ponovno uporabo baterij; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo, države članice in industrijo električne mobilnosti, naj preučijo vprašanje o tem, kakšen je učinek električnih vozil v njihovem celotnem življenjskem ciklu glede na vire, energijo in vpliv na okolje, in sicer od njihove proizvodnje do uničenja, vključno z recikliranjem in ponovno uporabo baterij;

| 22. | opozarja na vprašanje o razpoložljivosti surovin, potrebnih za proizvodnjo baterij in delov, zaradi česar se postavlja vprašanje povečanja proizvodnih stroškov in odvisnosti EU; poziva industrijo, naj poskuša bolje izkoristiti razpoložljive vire, Komisijo pa poziva k financiranju uporabnih raziskav v okviru sedanjega in prihodnjega okvirnega programa o surovinah za električne baterije, poziva tudi k spodbujanju boljše mrežne povezanosti v EU na področju geoloških pregledov in spodbujanju znanja, veščin in tehnologije v tem sektorju, kar bo spodbudilo raziskovanje novih nahajališč surovin; |
| --- | --- |

22.

opozarja na vprašanje o razpoložljivosti surovin, potrebnih za proizvodnjo baterij in delov, zaradi česar se postavlja vprašanje povečanja proizvodnih stroškov in odvisnosti EU; poziva industrijo, naj poskuša bolje izkoristiti razpoložljive vire, Komisijo pa poziva k financiranju uporabnih raziskav v okviru sedanjega in prihodnjega okvirnega programa o surovinah za električne baterije, poziva tudi k spodbujanju boljše mrežne povezanosti v EU na področju geoloških pregledov in spodbujanju znanja, veščin in tehnologije v tem sektorju, kar bo spodbudilo raziskovanje novih nahajališč surovin;

| 23. | podpira predlog Komisije o pripravi informacijskih kampanj za potrošnike o prednostih, možnostih in praktičnih vidikih električnih vozil; |
| --- | --- |

23.

podpira predlog Komisije o pripravi informacijskih kampanj za potrošnike o prednostih, možnostih in praktičnih vidikih električnih vozil;

| 24. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji socialnim partnerjem in industriji. |
| --- | --- |

24.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji socialnim partnerjem in industriji.

---

| 15.3.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 81/89 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 81/89

---

Četrtek, 6. maj 2010Uredba o skupinskih izjemah za motorna vozila

P7_TA(2010)0151

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2010 o uredbi o skupinski izjemi za motorna vozila

2011/C 81 E/18

Evropski parlament,

ob upoštevanju člena 3(3) Pogodbe o Evropski uniji, člena 101(1) in (3), člena 103(1) in člena 105(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta št. 19/65/EGS z dne 2. marca 1965 o uporabi člena 85 (3) Pogodbe za nekatere skupine sporazumov in usklajenih ravnanj (1),

ob upoštevanju Direktive Sveta 86/653/EGS z dne 18. decembra 1986 o usklajevanju zakonodaje držav članic o samozaposlenih trgovskih zastopnikih (2),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 2790/1999 z dne 22. decembra 1999 o uporabi člena 81(3) Pogodbe za skupine vertikalnih sporazumov in usklajenih ravnanj (3) (splošna uredba o skupinskih izjemah za vertikalne sporazume, v nadaljevanju veljavna uredba GBER),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1400/2002 z dne 31. julija 2002 o uporabi člena 81 (3) Pogodbe za skupine vertikalnih sporazumov in usklajenih ravnanj na področju motornih vozil (4) (uredba o skupinskih izjemah za motorna vozila, v nadaljevanju veljavna uredba MVBER),

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 715/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2007 o homologaciji motornih vozil glede na emisije iz lahkih potniških in gospodarskih vozil (Euro 5 in Euro 6) in o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil (5) in Uredbe (ES) št. 595/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o homologaciji motornih vozil in motorjev glede na emisije iz težkih vozil (Euro VI) in o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil (6),

ob upoštevanju osnutka uredbe Komisije o uporabi člena 81(3) Pogodbe za skupine vertikalnih sporazumov in usklajenih ravnanj (nova splošna uredba o skupinskih izjemah, za vertikalne sporazume v nadaljevanju nova uredba GBER), ki je bila 28. julija 2009 objavljena za posvetovanje na spletni strani Komisije,

ob upoštevanju osnutka uredbe Komisije o uporabi člena 101(3) Pogodbe za skupine vertikalnih sporazumov in usklajenih ravnanj za motorna vozila (nova uredba o skupinskih izjemah za motorna vozila, v nadaljevanju nova uredba MVBER), ki je bil 21. decembra 2009 objavljen za posvetovanje na spletni strani Komisije,

ob upoštevanju obvestila Komisije – Smernice o vertikalnih omejitvah (7),

ob upoštevanju brošure Komisije, ki pojasnjuje distribucijo in servisiranje motornih vozil v Evropski uniji,

ob upoštevanju obvestila Komisije – Smernice o uporabi člena 81 (3) Pogodbe (8),

ob upoštevanju osnutka obvestila Komisije – Smernice o vertikalnih omejitvah, ki je bil 28. julija 2009 objavljen za posvetovanje na spletni strani Komisije,

ob upoštevanju osnutka obvestila Komisije – Dodatne smernice o vertikalnih omejitvah v sporazumih za prodajo in popravilo motornih vozil in za distribucijo rezervnih delov za motorna vozila, ki je bil 21. decembra 2009 objavljen za posvetovanje na spletni strani Komisije,

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. junija 2008 z naslovom „Najprej pomisli na male – akt za mala podjetja za Evropo“ (KOM(2008)0394),

ob upoštevanju poročila o oceni Komisije o delovanju Uredbe (ES) št. 1400/2002 o distribuciji in servisiranju motornih vozil in priloženih delovnih dokumentov, ki so bili maja 2009 objavljeni na spletni strani Komisije (v nadaljevanju poročilo o oceni),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. julija 2009 z naslovom Prihodnji okvir konkurenčnega prava za področje motornih vozil (KOM(2009)0388) in priloženih delovnih dokumentov,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 18. marca 2010 o sporočilu Komisije: Prihodnji okvir konkurenčnega prava za področje motornih vozil (INT/507– CESE 444/2010),

ob upoštevanju prispevkov, ki so jih med javnim posvetovanjem različne zainteresirane strani poslale Komisiji in so bili objavljeni na spletni strani Komisije, ter stališč, ki so jih izrazile zainteresirane strani na skupni seji odborov ECON in IMCO 19. oktobra 2009 in na delavnici odbora ECON 12. aprila 2010, ki sta obravnavali uredbo MVBER,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 30. maja 2002 o osnutku uredbe Komisije o uporabi člena 81(3) Pogodbe za skupine vertikalnih sporazumov in usklajenih ravnanj v industriji motornih vozil (2002/2046(INI)) (9),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2008 o CARS 21: Konkurenčen ureditveni okvir za avtomobilsko industrijo (2007/2120(INI)) (10),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. marca 2009 o prihodnosti avtomobilske industrije (11),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2010 o poročilu o konkurenčni politiki za leto 2008 (2009/2173(INI)) (12),

ob upoštevanju členov 115(5) in 110(2) svojega poslovnika,

| A. | ker sporazume o distribuciji na ravni EU urejata dva ločena zakonodajna okvira, in sicer na eni strani direktiva o usklajevanju nacionalne zakonodaje, ki ureja sporazume o trgovskem zastopanju (Direktiva 86/653/EGS, tako imenovana direktiva o komercialnih agencijah), na drugi strani pa dve uredbi o skupinskih izjemah v povezavi s konkurenčnim pravom glede vertikalnih sporazumov o distribuciji (veljavna uredba GBER in veljavna uredba MVBER), |
| --- | --- |

A.

ker sporazume o distribuciji na ravni EU urejata dva ločena zakonodajna okvira, in sicer na eni strani direktiva o usklajevanju nacionalne zakonodaje, ki ureja sporazume o trgovskem zastopanju (Direktiva 86/653/EGS, tako imenovana direktiva o komercialnih agencijah), na drugi strani pa dve uredbi o skupinskih izjemah v povezavi s konkurenčnim pravom glede vertikalnih sporazumov o distribuciji (veljavna uredba GBER in veljavna uredba MVBER),

| B. | ker je Komisija leta 1999 v veljavni uredbi GBER opredelila skupino vertikalnih sporazumov, za katere meni, da običajno izpolnjujejo pogoje, opredeljene v členu 101(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, za oprostitev od prepovedi protikonkurenčnih klavzul in praks, |
| --- | --- |

B.

ker je Komisija leta 1999 v veljavni uredbi GBER opredelila skupino vertikalnih sporazumov, za katere meni, da običajno izpolnjujejo pogoje, opredeljene v členu 101(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, za oprostitev od prepovedi protikonkurenčnih klavzul in praks,

| C. | ker za sektor motornih vozil že od sredine osemdesetih let velja poseben konkurenčni regulativni okvir, |
| --- | --- |

C.

ker za sektor motornih vozil že od sredine osemdesetih let velja poseben konkurenčni regulativni okvir,

| D. | ker je Komisija leta 2002 menila, da sektorja motornih vozil ne bi smeli vključiti v okvir veljavne uredbe GBER, saj so bile še vedno potrebne posebne določbe za odpravo posameznih težav, na katere je naletela v zvezi s konkurenco v tem sektorju, natančneje v zvezi z oligopolnim položajem na evropskem trgu vozil; ker je Komisijo takrat že skrbelo, da je konkurenca med avtomobilskimi proizvajalci majhna, |
| --- | --- |

D.

ker je Komisija leta 2002 menila, da sektorja motornih vozil ne bi smeli vključiti v okvir veljavne uredbe GBER, saj so bile še vedno potrebne posebne določbe za odpravo posameznih težav, na katere je naletela v zvezi s konkurenco v tem sektorju, natančneje v zvezi z oligopolnim položajem na evropskem trgu vozil; ker je Komisijo takrat že skrbelo, da je konkurenca med avtomobilskimi proizvajalci majhna,

| E. | ker se je Komisija zato odločila, da bo v veljavni uredbi MVBER sprejela strožje predpise za ta sektor, zlasti konkretne pragove za tržni delež in dodatne nedopustne omejitve in pogoje, |
| --- | --- |

E.

ker se je Komisija zato odločila, da bo v veljavni uredbi MVBER sprejela strožje predpise za ta sektor, zlasti konkretne pragove za tržni delež in dodatne nedopustne omejitve in pogoje,

| F. | ker veljavna uredba MVBER zajema tri različne trge proizvodov: (a) nova motorna vozila (primarni trg); (b) rezervni deli za motorna vozila (poprodajni trg); in (c) popravila in vzdrževanje (poprodajni trg); ker motorna vozila vključujejo potniška in gospodarska vozila, |
| --- | --- |

F.

ker veljavna uredba MVBER zajema tri različne trge proizvodov: (a) nova motorna vozila (primarni trg); (b) rezervni deli za motorna vozila (poprodajni trg); in (c) popravila in vzdrževanje (poprodajni trg); ker motorna vozila vključujejo potniška in gospodarska vozila,

| G. | ker se tako veljavna uredba GBER kot veljavna uredba MVBER iztečeta 31. maja 2010; ker je Komisija začela s postopkom pregleda obeh uredb in spremnih smernic k tema uredbama, |
| --- | --- |

G.

ker se tako veljavna uredba GBER kot veljavna uredba MVBER iztečeta 31. maja 2010; ker je Komisija začela s postopkom pregleda obeh uredb in spremnih smernic k tema uredbama,

| H. | ker Komisija zdaj meni, da na trgih novih motornih vozil vlada močna konkurenca in da se stopnje koncentracije zmanjšujejo; ker Komisija poleg tega meni, da na tem trgu ni velikih vstopnih ovir in da je agresivna cenovna politika omogočila hitro rast vzhodnoazijskih novih tekmecev, |
| --- | --- |

H.

ker Komisija zdaj meni, da na trgih novih motornih vozil vlada močna konkurenca in da se stopnje koncentracije zmanjšujejo; ker Komisija poleg tega meni, da na tem trgu ni velikih vstopnih ovir in da je agresivna cenovna politika omogočila hitro rast vzhodnoazijskih novih tekmecev,

| I. | ker Komisija ugotavlja, da se zato maloprodajne cene osebnih vozil znižujejo; ker Komisija v nasprotju s tem ugotavlja, da je konkurenca na trgu popravil in vzdrževanja še vedno precej majhna in da so cene za nekatere vrste rezervnih delov zelo visoke, |
| --- | --- |

I.

ker Komisija ugotavlja, da se zato maloprodajne cene osebnih vozil znižujejo; ker Komisija v nasprotju s tem ugotavlja, da je konkurenca na trgu popravil in vzdrževanja še vedno precej majhna in da so cene za nekatere vrste rezervnih delov zelo visoke,

| J. | ker Komisija predlaga, da posebna skupinska izjema za nakup in prodajo novih motornih vozil (primarni trg) ni več potrebna in da bo nova uredba GBER za primarni trg veljala po obdobju podaljšanja treh let; ker se bo do 31. maja 2013 za primarni trg še naprej uporabljala veljavna uredba MVBER, |
| --- | --- |

J.

ker Komisija predlaga, da posebna skupinska izjema za nakup in prodajo novih motornih vozil (primarni trg) ni več potrebna in da bo nova uredba GBER za primarni trg veljala po obdobju podaljšanja treh let; ker se bo do 31. maja 2013 za primarni trg še naprej uporabljala veljavna uredba MVBER,

| K. | ker Komisija poleg tega predlaga sprejetje posebnih smernic za tolmačenje in uporabo v povezavi s sektorjem motornih vozil za primarni trg in poprodajni trg, |
| --- | --- |

K.

ker Komisija poleg tega predlaga sprejetje posebnih smernic za tolmačenje in uporabo v povezavi s sektorjem motornih vozil za primarni trg in poprodajni trg,

| L. | ker Komisija predlaga sprejetje posebne uredbe o skupinski izjemi, nove uredbe MVBER za poprodajni trg (rezervni deli za motorna vozila, popravila in vzdrževanje), |
| --- | --- |

L.

ker Komisija predlaga sprejetje posebne uredbe o skupinski izjemi, nove uredbe MVBER za poprodajni trg (rezervni deli za motorna vozila, popravila in vzdrževanje),

| M. | ker ni mogoče zanikati, da je velika večina podjetij, ki se ukvarja s prodajo motornih vozil in popravili, izrazila resne pomisleke glede nevarnosti začasne ukinitve ali kratkoročnega podaljšanja veljavne uredbe MVBER, saj bi to še poslabšalo ravnotežje moči med proizvajalci in preostalimi členi avtomobilske vrednostne verige, koristilo pa le peščici največjih proizvajalcev vozil, |
| --- | --- |

M.

ker ni mogoče zanikati, da je velika večina podjetij, ki se ukvarja s prodajo motornih vozil in popravili, izrazila resne pomisleke glede nevarnosti začasne ukinitve ali kratkoročnega podaljšanja veljavne uredbe MVBER, saj bi to še poslabšalo ravnotežje moči med proizvajalci in preostalimi členi avtomobilske vrednostne verige, koristilo pa le peščici največjih proizvajalcev vozil,

| N. | ker je več predstavnikov trga rezervnih delov za vozila in sektorja za servisiranje in popravila izrazilo podporo novemu svežnju predpisov za poprodajni trg, ki bi pomenil velik napredek v primerjavi z veljavno uredbo MVBER, |
| --- | --- |

N.

ker je več predstavnikov trga rezervnih delov za vozila in sektorja za servisiranje in popravila izrazilo podporo novemu svežnju predpisov za poprodajni trg, ki bi pomenil velik napredek v primerjavi z veljavno uredbo MVBER,

| O. | ker se primarni trg in poprodajni trg medsebojno ne izključujeta in ker je poslovna uspešnost mnogih neodvisnih prodajalcev odvisna od njihove prilagodljivosti za prodajo in popravilo vozil, |
| --- | --- |

O.

ker se primarni trg in poprodajni trg medsebojno ne izključujeta in ker je poslovna uspešnost mnogih neodvisnih prodajalcev odvisna od njihove prilagodljivosti za prodajo in popravilo vozil,

| P. | ker se Evropska unija trenutno spoprijema z izjemno finančno in gospodarsko krizo ter visoko stopnjo brezposelnosti; ker bi Evropska unija morala spodbujati konkurenčno socialno tržno gospodarstvo in si prizadevati za zmanjšanje revščine; ker je evropska avtomobilska industrija eden najpomembnejših sektorjev evropskega gospodarstva, ki prispeva k zaposlenosti, inovacijam in konkurenčnosti celotnega gospodarstva; ker je to industrijo še posebej prizadela sedanja kriza, več držav članic pa jo podpira z državnimi intervencijami, |
| --- | --- |

P.

ker se Evropska unija trenutno spoprijema z izjemno finančno in gospodarsko krizo ter visoko stopnjo brezposelnosti; ker bi Evropska unija morala spodbujati konkurenčno socialno tržno gospodarstvo in si prizadevati za zmanjšanje revščine; ker je evropska avtomobilska industrija eden najpomembnejših sektorjev evropskega gospodarstva, ki prispeva k zaposlenosti, inovacijam in konkurenčnosti celotnega gospodarstva; ker je to industrijo še posebej prizadela sedanja kriza, več držav članic pa jo podpira z državnimi intervencijami,

| Q. | ker določbe za prodajo več blagovnih znamk veljajo za prodajo in distribucijo pod eno streho, v ločenih razstavnih prostorih na istem območju ali na ločenih lokacijah, |
| --- | --- |

Q.

ker določbe za prodajo več blagovnih znamk veljajo za prodajo in distribucijo pod eno streho, v ločenih razstavnih prostorih na istem območju ali na ločenih lokacijah,

| 1. | pozdravlja dejstvo, da je Komisija začela več javnih posvetovanj o reviziji uredb MVBER in GBER; ceni, da je Komisija Parlamentu predložila poročilo o oceni izvajanja veljavne uredbe MVBER; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja dejstvo, da je Komisija začela več javnih posvetovanj o reviziji uredb MVBER in GBER; ceni, da je Komisija Parlamentu predložila poročilo o oceni izvajanja veljavne uredbe MVBER;

| 2. | spodbuja Komisijo, naj s Parlamentom sodeluje proaktivno, odprto in pregledno ter ga zgodaj obvešča o zakonodajnih, predzakonodajnih in nezakonodajnih dokumentih in mu jih pošlje, kakor je na svoji predstavitvi kot kandidat za komisarja zagotovil komisar Almunia; |
| --- | --- |

2.

spodbuja Komisijo, naj s Parlamentom sodeluje proaktivno, odprto in pregledno ter ga zgodaj obvešča o zakonodajnih, predzakonodajnih in nezakonodajnih dokumentih in mu jih pošlje, kakor je na svoji predstavitvi kot kandidat za komisarja zagotovil komisar Almunia;

| 3. | poudarja, da bi takšen pristop omogočil temeljito razpravo med poslanci in okrepil demokratično legitimnost odločitve Komisije; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da bi takšen pristop omogočil temeljito razpravo med poslanci in okrepil demokratično legitimnost odločitve Komisije;

| 4. | poziva Komisijo, naj natančno navede, katere prispevke zainteresiranih strani namerava vključiti v končno uredbo, če to sploh namerava storiti, da bi s tem zagotovili pregledno pripravo končnih uredb MVBER in GBER; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj natančno navede, katere prispevke zainteresiranih strani namerava vključiti v končno uredbo, če to sploh namerava storiti, da bi s tem zagotovili pregledno pripravo končnih uredb MVBER in GBER;

| 5. | poudarja, da je treba določiti splošne pogoje, da bi industrija motornih vozil v Evropski uniji, vključno s proizvajalci vozil in proizvajalci delov vozil, postala trajnostna in ostala gospodarsko uspešna ter vodilna na področju tehnoloških, ekoloških in družbenih inovacij; poudarja, da je pomembno doseči ravnovesje med zahtevami konkurenčnosti in intelektualno lastnino tako na notranjem trgu kot s tretjimi državami; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je treba določiti splošne pogoje, da bi industrija motornih vozil v Evropski uniji, vključno s proizvajalci vozil in proizvajalci delov vozil, postala trajnostna in ostala gospodarsko uspešna ter vodilna na področju tehnoloških, ekoloških in družbenih inovacij; poudarja, da je pomembno doseči ravnovesje med zahtevami konkurenčnosti in intelektualno lastnino tako na notranjem trgu kot s tretjimi državami;

| 6. | meni, da bi bilo treba novo uredbo MVBER obravnavati kot del celostnega pristopa k zakonodaji za sektor motornih vozil; |
| --- | --- |

6.

meni, da bi bilo treba novo uredbo MVBER obravnavati kot del celostnega pristopa k zakonodaji za sektor motornih vozil;

| 7. | poudarja pomen pravne varnosti; zato poziva Komisijo, naj zbere najpogosteje zastavljena vprašanja ali pripravi brošuro, v kateri bo udeležencem na trgu natančneje pojasnila nov zakonodajni okvir; |
| --- | --- |

7.

poudarja pomen pravne varnosti; zato poziva Komisijo, naj zbere najpogosteje zastavljena vprašanja ali pripravi brošuro, v kateri bo udeležencem na trgu natančneje pojasnila nov zakonodajni okvir;

| 8. | poudarja, da je treba podrobno analizirati odnos med proizvajalci na eni strani ter trgovci, serviserji in drugimi zadevnimi gospodarskimi akterji v avtomobilski dobavni verigi na drugi strani, pri tem pa upoštevati, da kot trgovinski partnerji nimajo enake gospodarske moči; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da je treba podrobno analizirati odnos med proizvajalci na eni strani ter trgovci, serviserji in drugimi zadevnimi gospodarskimi akterji v avtomobilski dobavni verigi na drugi strani, pri tem pa upoštevati, da kot trgovinski partnerji nimajo enake gospodarske moči;

| 9. | poudarja, da je treba malim in srednjim akterjem v avtomobilski dobavni verigi zagotoviti ugodne pogoje; poudarja, da je treba sprejeti trden regulativni okvir, s katerim bo mogoče učinkovito preprečiti vsako zlorabo prevladujočega položaja in zagotoviti, da se odvisnost malih in srednjih podjetij glede na velike proizvajalce ne bo povečala; poudarja pomen malih in srednjih podjetij kot ponudnikov delovnih mest, zlasti v času gospodarske krize, in kot dobaviteljev, ki so v neposredni bližini in se lahko odzovejo na povpraševanje prebivalstva, celo na redkeje naseljenih območjih; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da je treba malim in srednjim akterjem v avtomobilski dobavni verigi zagotoviti ugodne pogoje; poudarja, da je treba sprejeti trden regulativni okvir, s katerim bo mogoče učinkovito preprečiti vsako zlorabo prevladujočega položaja in zagotoviti, da se odvisnost malih in srednjih podjetij glede na velike proizvajalce ne bo povečala; poudarja pomen malih in srednjih podjetij kot ponudnikov delovnih mest, zlasti v času gospodarske krize, in kot dobaviteljev, ki so v neposredni bližini in se lahko odzovejo na povpraševanje prebivalstva, celo na redkeje naseljenih območjih;

| 10. | ne podpira odstranitve nekaterih pogojev, ki jih veljavna uredba MVBER določa za izvzetje nekega sporazuma, zlasti pogodbenih klavzul o prodaji več blagovnih znamk, obvestilu o odpovedi, trajanju, reševanju sporov, pravdnih sporih in prenosu poslovanja znotraj mreže; zlasti opozarja, da je potreba po poenostavitvi pogojev za prenos poslovanja del prvega načela akta za mala podjetja; opozarja, da obveznost prodaje ene blagovne znamke ogroža izbiro potrošnikov in neodvisnost trgovcev od proizvajalcev; izraža bojazen, da bi te klavzule lahko postale predmet različnih nacionalnih zakonodaj v zvezi s pogodbami; |
| --- | --- |

10.

ne podpira odstranitve nekaterih pogojev, ki jih veljavna uredba MVBER določa za izvzetje nekega sporazuma, zlasti pogodbenih klavzul o prodaji več blagovnih znamk, obvestilu o odpovedi, trajanju, reševanju sporov, pravdnih sporih in prenosu poslovanja znotraj mreže; zlasti opozarja, da je potreba po poenostavitvi pogojev za prenos poslovanja del prvega načela akta za mala podjetja; opozarja, da obveznost prodaje ene blagovne znamke ogroža izbiro potrošnikov in neodvisnost trgovcev od proizvajalcev; izraža bojazen, da bi te klavzule lahko postale predmet različnih nacionalnih zakonodaj v zvezi s pogodbami;

| 11. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo distributerji, med drugim tudi iz sektorja motornih vozil, deležni enake stopnje pogodbenega varstva v vsej Evropski uniji kot so je trenutno deležni trgovski zastopniki; meni, da bi bilo to uskladitev mogoče doseči s spremembo Direktive 86/653/EGS in delno razširitvijo njenega področja uporabe na vse sporazume o distribuciji; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo distributerji, med drugim tudi iz sektorja motornih vozil, deležni enake stopnje pogodbenega varstva v vsej Evropski uniji kot so je trenutno deležni trgovski zastopniki; meni, da bi bilo to uskladitev mogoče doseči s spremembo Direktive 86/653/EGS in delno razširitvijo njenega področja uporabe na vse sporazume o distribuciji;

| 12. | poudarja, da je treba zlasti v času gospodarske krize dopustiti konkretne poslovne alternative lastništvu, kot je zakup, da bi zadovoljili potrebe posameznikov po mobilnosti; zato poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo v novih uredbah MVBER in GBER določeni potrebni pogoji, kot je opredelitev končnega uporabnika, da se bodo takšne poslovne alternative lahko razvile in prispevale k zdravi konkurenci na avtomobilskem trgu; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da je treba zlasti v času gospodarske krize dopustiti konkretne poslovne alternative lastništvu, kot je zakup, da bi zadovoljili potrebe posameznikov po mobilnosti; zato poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo v novih uredbah MVBER in GBER določeni potrebni pogoji, kot je opredelitev končnega uporabnika, da se bodo takšne poslovne alternative lahko razvile in prispevale k zdravi konkurenci na avtomobilskem trgu;

| 13. | ne podpira nezavezujočega kodeksa ravnanja, v katerem bi bile določene vzajemne obveznosti med trgovci s franšizo in njihovimi dobavitelji, saj z njim ne bo mogoče zaščititi interesov trgovcev pred interesi proizvajalcev; vsak kodeks ravnanja bi moral spremljati ustrezen mehanizem za izvrševanje, zlasti pravica do ustreznega arbitražnega postopka; |
| --- | --- |

13.

ne podpira nezavezujočega kodeksa ravnanja, v katerem bi bile določene vzajemne obveznosti med trgovci s franšizo in njihovimi dobavitelji, saj z njim ne bo mogoče zaščititi interesov trgovcev pred interesi proizvajalcev; vsak kodeks ravnanja bi moral spremljati ustrezen mehanizem za izvrševanje, zlasti pravica do ustreznega arbitražnega postopka;

| 14. | izraža bojazen, da s to reformo ni bilo mogoče doseči cilja Komisije o nadaljnjem spodbujanju učinkovite konkurence na poprodajnem trgu za motorna vozila z obravnavanjem vprašanj v zvezi z izbiro potrošnikov in učinkovitim dostopom za neodvisne akterje na trgu; se strinja s Komisijo, da konkurenčni pogoji na poprodajnem trgu za motorna vozila neposredno vplivajo na javno varnost; |
| --- | --- |

14.

izraža bojazen, da s to reformo ni bilo mogoče doseči cilja Komisije o nadaljnjem spodbujanju učinkovite konkurence na poprodajnem trgu za motorna vozila z obravnavanjem vprašanj v zvezi z izbiro potrošnikov in učinkovitim dostopom za neodvisne akterje na trgu; se strinja s Komisijo, da konkurenčni pogoji na poprodajnem trgu za motorna vozila neposredno vplivajo na javno varnost;

| 15. | poziva Komisijo, naj ohrani prag v višini 30 % pri obveznosti nakupa rezervnih delov, da se bodo pooblaščeni serviserji lahko še vedno svobodno odločili, da rezervnih delov ne bodo kupili pri proizvajalcu vozila, ampak drugje, in naj tako prepreči, da bi se vrnili k skoraj prisilni dobavi, zaradi katere bi narasle cene rezervnih delov, dejavnost drugih dobaviteljev rezervnih delov pa bi se zmanjšala; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo, naj ohrani prag v višini 30 % pri obveznosti nakupa rezervnih delov, da se bodo pooblaščeni serviserji lahko še vedno svobodno odločili, da rezervnih delov ne bodo kupili pri proizvajalcu vozila, ampak drugje, in naj tako prepreči, da bi se vrnili k skoraj prisilni dobavi, zaradi katere bi narasle cene rezervnih delov, dejavnost drugih dobaviteljev rezervnih delov pa bi se zmanjšala;

| 16. | poudarja, da evropski potrošniki in drugi končni uporabniki ne bi smeli naleteti na ovire pri nakupu avtomobila po konkurenčnih cenah, celo kadar gre za nakup velikih količin, in ne glede na sistem distribucije, ki ga izbere dobavitelj, pri tem pa imeti možnost, da izberejo, kje in kako bosta opravljena popravilo in vzdrževanje; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da evropski potrošniki in drugi končni uporabniki ne bi smeli naleteti na ovire pri nakupu avtomobila po konkurenčnih cenah, celo kadar gre za nakup velikih količin, in ne glede na sistem distribucije, ki ga izbere dobavitelj, pri tem pa imeti možnost, da izberejo, kje in kako bosta opravljena popravilo in vzdrževanje;

| 17. | v zvezi s tem opozarja na večkratne pozive Parlamenta k okolju prijaznejšim vozilom in na izjave predsednika Komisije o okolju prijaznejšem gospodarstvu; meni, da prodaja več blagovnih znamk in preprost dostop do popravila in vzdrževanja pripomoreta k doseganju cilja vozil z manj emisijami, in sicer zaradi preproste primerjave vozil pri nakupu avtomobila ter zaradi ustrezno delujočih vozil; ponovno zahteva, da je treba preučiti učinkovitost državne pomoči, odobrene za okolju prijazno oživitev sektorja motornih vozil; |
| --- | --- |

17.

v zvezi s tem opozarja na večkratne pozive Parlamenta k okolju prijaznejšim vozilom in na izjave predsednika Komisije o okolju prijaznejšem gospodarstvu; meni, da prodaja več blagovnih znamk in preprost dostop do popravila in vzdrževanja pripomoreta k doseganju cilja vozil z manj emisijami, in sicer zaradi preproste primerjave vozil pri nakupu avtomobila ter zaradi ustrezno delujočih vozil; ponovno zahteva, da je treba preučiti učinkovitost državne pomoči, odobrene za okolju prijazno oživitev sektorja motornih vozil;

| 18. | je zaskrbljen, da smernice za sektor motornih vozil, ki jih predlaga Komisija, niso dovolj natančne, da bi bili tehnični podatki na voljo neodvisnim trgovcem v enako izčrpni obliki, kot je določena z Uredbo (ES) št. 715/2007 in Uredbo (ES) 595/2009; poleg tega poziva Komisijo, naj posodobi opredelitev tehničnih podatkov na podlagi tehnološkega napredka in zagotovi nadaljnji dostop do posodobljenih podatkov o storitvah in delih v lahko dostopni elektronski obliki; |
| --- | --- |

18.

je zaskrbljen, da smernice za sektor motornih vozil, ki jih predlaga Komisija, niso dovolj natančne, da bi bili tehnični podatki na voljo neodvisnim trgovcem v enako izčrpni obliki, kot je določena z Uredbo (ES) št. 715/2007 in Uredbo (ES) 595/2009; poleg tega poziva Komisijo, naj posodobi opredelitev tehničnih podatkov na podlagi tehnološkega napredka in zagotovi nadaljnji dostop do posodobljenih podatkov o storitvah in delih v lahko dostopni elektronski obliki;

| 19. | poziva Komisijo, naj od 1. junija 2010 uporablja nove predpise za poprodajni trg ne glede na rešitve, ki bodo sprejete za prodajo novih vozil; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo, naj od 1. junija 2010 uporablja nove predpise za poprodajni trg ne glede na rešitve, ki bodo sprejete za prodajo novih vozil;

| 20. | poziva Komisijo, naj obravnava nove oblike protikonkurenčnih ukrepov, neprijetnih za stranke, kot so vse vrste servisnih storitev, katerih pogoj je popravilo ali vzdrževanje vozila izključno znotraj mreže določene blagovne znamke; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo, naj obravnava nove oblike protikonkurenčnih ukrepov, neprijetnih za stranke, kot so vse vrste servisnih storitev, katerih pogoj je popravilo ali vzdrževanje vozila izključno znotraj mreže določene blagovne znamke;

| 21. | poziva Komisijo, naj redno spremlja delovanje novega pravnega okvira za avtomobilski sektor; zlasti poziva Komisijo, naj pred koncem obdobja za podaljšanje opravi temeljito oceno konkurenčnih pogojev na primarnem trgu motornih vozil s poudarkom na vplivu nekaterih pogodbenih klavzul, kot so prodaja več blagovnih znamk, prenos poslovanja in prag za rezervne dele, pa tudi na določbah predlaganega kodeksa ravnanja; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj ne izključi nobene regulativne možnosti in sprejme ustrezne ukrepe, vključno z novim podaljšanjem dela uredbe MVBER ali revizijami uredbe GBER, če bi se izkazalo, da so se konkurenčni pogoji, zlasti na primarnem trgu, bistveno poslabšali; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo, naj redno spremlja delovanje novega pravnega okvira za avtomobilski sektor; zlasti poziva Komisijo, naj pred koncem obdobja za podaljšanje opravi temeljito oceno konkurenčnih pogojev na primarnem trgu motornih vozil s poudarkom na vplivu nekaterih pogodbenih klavzul, kot so prodaja več blagovnih znamk, prenos poslovanja in prag za rezervne dele, pa tudi na določbah predlaganega kodeksa ravnanja; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj ne izključi nobene regulativne možnosti in sprejme ustrezne ukrepe, vključno z novim podaljšanjem dela uredbe MVBER ali revizijami uredbe GBER, če bi se izkazalo, da so se konkurenčni pogoji, zlasti na primarnem trgu, bistveno poslabšali;

| 22. | poudarja, da bi morala Komisija Parlament obvestiti o vseh prilagoditvah novega pravnega okvira, ki bi jih nameravala sprejeti na podlagi spremljanja trga, in da bi se bilo treba pred sprejetjem takšnih odločitev pravočasno posvetovati s Parlamentom; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da bi morala Komisija Parlament obvestiti o vseh prilagoditvah novega pravnega okvira, ki bi jih nameravala sprejeti na podlagi spremljanja trga, in da bi se bilo treba pred sprejetjem takšnih odločitev pravočasno posvetovati s Parlamentom;

| 23. | naroča svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

23.

naroča svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL 36, 6.3.1965, str. 533.

(2)  UL L 382, 31.12.1986, str. 17.

(3)  UL L 336, 29.12.1999, str. 21.

(4)  UL L 203, 1.8.2002, str. 30.

(5)  UL L 171, 29.6.2007, str. 1.

(6)  UL L 188, 18.7.2009, str. 1.

(7)  UL C 291, 13.10.2000, str. 1.

(8)  UL C 101, 27.4.2004, str. 97.

(9)  UL C 187 E, 7.8.2003, str. 149.

(10)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0007.

(11)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0186.

(12)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0050.

---

| 15.3.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 81/95 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 81/95

---

Četrtek, 6. maj 2010Sporočilo Komisije o boju proti raku: evropsko partnerstvo

P7_TA(2010)0152

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2010 o sporočilu Komisije o boju proti raku: evropsko partnerstvo (2009/2103(INI))

2011/C 81 E/19

Evropski parlament,

ob upoštevanju sporočila Komisije o boju proti raku: evropsko partnerstvo (KOM(2009)0291),

ob upoštevanju Sklepa št. 1350/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o uvedbi drugega programa ukrepov Skupnosti na področju zdravja (2008–2013) (1),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. oktobra 2008„Skupaj za zdravje: strateški pristop EU za obdobje 2008–2013“ (2),

ob upoštevanju sklepa št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (3),

ob upoštevanju sklepov Sveta o zmanjšanju bremena raka, sprejetih 10. junija 2008 (4),

ob upoštevanju priporočila Sveta 2003/878/ES z dne 2. decembra 2003 o preventivnih pregledih v zvezi z rakom (5),

ob upoštevanju svoje izjave z dne 11. oktobra 2007 o potrebi po celostni strategiji za nadzor rakavih obolenj (6),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. aprila 2008 o boju proti raku v razširjeni Evropski uniji (7),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2006 o raku dojk v razširjeni Evropski uniji (8),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. junija 2003 o raku dojk v Evropski uniji (9),

ob upoštevanju Sklepa št. 646/96/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. marca 1996 o sprejetju akcijskega načrta Skupnosti za boj proti raku v okviru delovanja na področju javnega zdravja (1996–2000) (10),

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2004/513/ES z dne 2. junija 2004 o sklenitvi Okvirne konvencije SZO o nadzoru tobaka (11),

ob upoštevanju Evropskega kodeksa proti raku: tretja različica,

ob upoštevanju svetovnega poročila o raku za leto 2008 Mednarodne agencije za raziskave raka (IARC),

ob upoštevanju izjave Evropskega parlamenta o hepatitisu C (12),

ob upoštevanju dejavnosti in sklepov medstrankarske interesne skupine Poslanci EP proti raku,

ob upoštevanju člena 184 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju člena 35 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (13),

ob upoštevanju člena 48 svojega poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0121/2010),

| A. | ker število rakavih obolenj po svetu kljub medicinskemu napredku epidemično narašča, |
| --- | --- |

A.

ker število rakavih obolenj po svetu kljub medicinskemu napredku epidemično narašča,

| B. | ker so nekatere države dosegle napredek pri zmanjšanju stopenj raka s protikadilsko politiko, izboljšanim sekundarnim preprečevanjem in zdravljenjem nekaterih oblik raka (14), |
| --- | --- |

B.

ker so nekatere države dosegle napredek pri zmanjšanju stopenj raka s protikadilsko politiko, izboljšanim sekundarnim preprečevanjem in zdravljenjem nekaterih oblik raka (14),

| C. | ker je rak po besedah Svetovne zdravstvene organizacije eden glavnih vzrokov smrti v svetu, leta 2004 pa je povzročil okrog 13 % vseh smrti, |
| --- | --- |

C.

ker je rak po besedah Svetovne zdravstvene organizacije eden glavnih vzrokov smrti v svetu, leta 2004 pa je povzročil okrog 13 % vseh smrti,

| D. | ker je bil rak leta 2006 drugi najpogostejši vzrok smrti, pri ženskah je namreč povzročil dve smrti od desetih in pri moških tri od desetih, kar pomeni, da ga vsako leto diagnosticirajo pri približno 3,2 milijona državljanov EU, ker je večina smrtnih primerov posledica raka na pljučih, debelem črevesu in danki ter dojkah, |
| --- | --- |

D.

ker je bil rak leta 2006 drugi najpogostejši vzrok smrti, pri ženskah je namreč povzročil dve smrti od desetih in pri moških tri od desetih, kar pomeni, da ga vsako leto diagnosticirajo pri približno 3,2 milijona državljanov EU, ker je večina smrtnih primerov posledica raka na pljučih, debelem črevesu in danki ter dojkah,

| E. | ker po ocenah Mednarodne agencije za raziskave raka vsakemu tretjemu Evropejcu enkrat v življenju diagnosticirajo raka, vsak četrti pa zaradi te bolezni umre, |
| --- | --- |

E.

ker po ocenah Mednarodne agencije za raziskave raka vsakemu tretjemu Evropejcu enkrat v življenju diagnosticirajo raka, vsak četrti pa zaradi te bolezni umre,

| F. | ker napovedi kažejo, da bo leta 2010 za rakom obolelo tri milijone Evropejcev, za skoraj dva milijona pa se pričakuje, da bodo zaradi njega umrli; napovedi za leto 2020 pa predvidevajo, da bo 3,4 milijona Evropejcev zbolelo za rakom, 2,1 milijona pa naj bi jih zaradi te bolezni umrlo, |
| --- | --- |

F.

ker napovedi kažejo, da bo leta 2010 za rakom obolelo tri milijone Evropejcev, za skoraj dva milijona pa se pričakuje, da bodo zaradi njega umrli; napovedi za leto 2020 pa predvidevajo, da bo 3,4 milijona Evropejcev zbolelo za rakom, 2,1 milijona pa naj bi jih zaradi te bolezni umrlo,

| G. | ker se najpogostejše vrste raka pri ženskah in moških razlikujejo, pri čemer ženske najpogosteje obolevajo za rakom dojk, materničnega vratu, maternične sluznice, jajcevodov, jajčnikov in nožnice, pogosto pa tudi za rakom želodca ter debelega črevesa in danke; ker število primerov raka dojk pri ženskah, tudi pri mlajših, v številnih evropskih državah narašča, v Evropski uniji pa za rakom dojk vsako leto zboli 275 000 žensk, |
| --- | --- |

G.

ker se najpogostejše vrste raka pri ženskah in moških razlikujejo, pri čemer ženske najpogosteje obolevajo za rakom dojk, materničnega vratu, maternične sluznice, jajcevodov, jajčnikov in nožnice, pogosto pa tudi za rakom želodca ter debelega črevesa in danke; ker število primerov raka dojk pri ženskah, tudi pri mlajših, v številnih evropskih državah narašča, v Evropski uniji pa za rakom dojk vsako leto zboli 275 000 žensk,

| H. | ker bi moral biti boj proti raku bistven del zdravstvene strategije, |
| --- | --- |

H.

ker bi moral biti boj proti raku bistven del zdravstvene strategije,

| I. | ker lahko preprečimo okrog 30 % raka ter zmanjšamo njegove posledice z zgodnjim odkrivanjem in zdravljenjem, učinkovitost nacionalnih presejalnih programov za ženske pa je različna in odvisna od tega, koliko žensk je zajetih, od dostopnosti mamografije in njene kakovosti, zdravljenja ter drugih dejavnikov, |
| --- | --- |

I.

ker lahko preprečimo okrog 30 % raka ter zmanjšamo njegove posledice z zgodnjim odkrivanjem in zdravljenjem, učinkovitost nacionalnih presejalnih programov za ženske pa je različna in odvisna od tega, koliko žensk je zajetih, od dostopnosti mamografije in njene kakovosti, zdravljenja ter drugih dejavnikov,

| J. | ker se lahko rak, ki je pri mladih glavni vzrok smrti, pri otrocih uspešno zdravi in se lahko doseže 80-odstotna stopnja preživetja, |
| --- | --- |

J.

ker se lahko rak, ki je pri mladih glavni vzrok smrti, pri otrocih uspešno zdravi in se lahko doseže 80-odstotna stopnja preživetja,

| K. | ker preprečevanje obsega primarno preprečevanje pojavnosti raka in sekundarno preprečevanje s presejanjem in zgodnjim odkrivanjem, |
| --- | --- |

K.

ker preprečevanje obsega primarno preprečevanje pojavnosti raka in sekundarno preprečevanje s presejanjem in zgodnjim odkrivanjem,

| L. | ker lahko učinkovito primarno preprečevanje močno pripomore k izboljšanju zdravja s posegi, ki temeljijo na populaciji in z ukrepi za spodbujanje zdravega načina življenja, |
| --- | --- |

L.

ker lahko učinkovito primarno preprečevanje močno pripomore k izboljšanju zdravja s posegi, ki temeljijo na populaciji in z ukrepi za spodbujanje zdravega načina življenja,

| M. | ker preprečevanje vključuje primarno preprečevanje pojavnosti raka, kar je mogoče doseči z zmanjšanjem izpostavljenosti prebivalstva onesnaževalom v okolju, ki povzročajo rakava obolenja, ter sekundarno preprečevanje s presejanjem in zgodnjim odkrivanjem, |
| --- | --- |

M.

ker preprečevanje vključuje primarno preprečevanje pojavnosti raka, kar je mogoče doseči z zmanjšanjem izpostavljenosti prebivalstva onesnaževalom v okolju, ki povzročajo rakava obolenja, ter sekundarno preprečevanje s presejanjem in zgodnjim odkrivanjem,

| N. | ker je rak materničnega vratu (za rakom dojk druga najpogostejša vrsta raka pri ženskah) mogoče preprečiti z ustreznim zdravljenjem, kot je preventivno cepljenje proti rakotvornim virusom, |
| --- | --- |

N.

ker je rak materničnega vratu (za rakom dojk druga najpogostejša vrsta raka pri ženskah) mogoče preprečiti z ustreznim zdravljenjem, kot je preventivno cepljenje proti rakotvornim virusom,

| O. | ker raka povzročajo številni dejavniki na več stopnjah, zato je potrebna nov model preprečevanja raka, kjer bodo v enaki meri obravnavani dejavniki, povezani z genetiko, načinom življenja, ter poklicni in okoljske dejavniki, tako da bodo prikazani dejanski skupni učinki različnih dejavnikov, namesto da bi bila pozornost osredinjena zgolj na enega, |
| --- | --- |

O.

ker raka povzročajo številni dejavniki na več stopnjah, zato je potrebna nov model preprečevanja raka, kjer bodo v enaki meri obravnavani dejavniki, povezani z genetiko, načinom življenja, ter poklicni in okoljske dejavniki, tako da bodo prikazani dejanski skupni učinki različnih dejavnikov, namesto da bi bila pozornost osredinjena zgolj na enega,

| P. | ker okoljski dejavniki ne vključujejo le tobačnega dima iz okolja, sevanja in prekomerne izpostavljenosti UV-žarkom, ampak tudi izpostavljenost kemijskim onesnaževalom v hrani, zraku, zemlji in vodi, med drugim zaradi industrijskih postopkov, kmetijske prakse ali vsebnosti teh snovi npr. v gradbenih in potrošniških izdelkih, |
| --- | --- |

P.

ker okoljski dejavniki ne vključujejo le tobačnega dima iz okolja, sevanja in prekomerne izpostavljenosti UV-žarkom, ampak tudi izpostavljenost kemijskim onesnaževalom v hrani, zraku, zemlji in vodi, med drugim zaradi industrijskih postopkov, kmetijske prakse ali vsebnosti teh snovi npr. v gradbenih in potrošniških izdelkih,

| Q. | ker se bolezen pojavi predvsem kot posledica posamezne izpostavljenosti povzročiteljem rakavih obolenj, ki jih najdemo v tem, kar posamezniki vdihavajo, jedo in pijejo ali čemur so izpostavljeni v svojem zasebnem ali delovnem okolju; navade, kot so uporaba tobaka ter vzorci prehranjevanja in telesne dejavnosti – ter poklicni in okoljski pogoji –, imajo glavno vlogo pri razvoju raka, |
| --- | --- |

Q.

ker se bolezen pojavi predvsem kot posledica posamezne izpostavljenosti povzročiteljem rakavih obolenj, ki jih najdemo v tem, kar posamezniki vdihavajo, jedo in pijejo ali čemur so izpostavljeni v svojem zasebnem ali delovnem okolju; navade, kot so uporaba tobaka ter vzorci prehranjevanja in telesne dejavnosti – ter poklicni in okoljski pogoji –, imajo glavno vlogo pri razvoju raka,

| R. | ker po podatkih Svetovne zdravstvene organizacije vsako leto vsaj 10 % smrti, povezanih z rakom, povzroči neposredna izpostavljenost rakotvornim snovem na delovnem mestu; ker bi se taki izpostavljenosti lahko izognili, če bi rakotvorne snovi nadomestili z manj škodljivimi, |
| --- | --- |

R.

ker po podatkih Svetovne zdravstvene organizacije vsako leto vsaj 10 % smrti, povezanih z rakom, povzroči neposredna izpostavljenost rakotvornim snovem na delovnem mestu; ker bi se taki izpostavljenosti lahko izognili, če bi rakotvorne snovi nadomestili z manj škodljivimi,

| S. | ker povečana pogostnost nekaterih vrst raka, kot sta npr. rak na modih in nehodgkinov limfom, ter število rakavih obolenj pri otrocih, ki se je v Evropi po podatkih SZO v zadnjih 20 letih povečevalo za 1 % na leto, kažeta na nedvomen vpliv okoljskih dejavnikov, |
| --- | --- |

S.

ker povečana pogostnost nekaterih vrst raka, kot sta npr. rak na modih in nehodgkinov limfom, ter število rakavih obolenj pri otrocih, ki se je v Evropi po podatkih SZO v zadnjih 20 letih povečevalo za 1 % na leto, kažeta na nedvomen vpliv okoljskih dejavnikov,

| T. | ker lahko učinkovito sekundarno preprečevanje, namenjeno zgodnjemu odkrivanju bolezni, znatno prispeva tudi k izboljšanju zdravja; ker bi se po ocenah s 100-odstotnim pokritjem populacije pri presejalnem programu za raka materničnega vratu prihranilo 94 % izgubljenih let življenja, na vsakih 152 brisov pa bi se pridobilo eno leto življenja, |
| --- | --- |

T.

ker lahko učinkovito sekundarno preprečevanje, namenjeno zgodnjemu odkrivanju bolezni, znatno prispeva tudi k izboljšanju zdravja; ker bi se po ocenah s 100-odstotnim pokritjem populacije pri presejalnem programu za raka materničnega vratu prihranilo 94 % izgubljenih let življenja, na vsakih 152 brisov pa bi se pridobilo eno leto življenja,

| U. | ker imajo lahko kemične snovi, ki motijo delovanje endokrinih žlez, pomembno vlogo pri nastanku rakavih obolenj, na primer raka na dojkah ali modih, zato je potrebno posebno ukrepanje, |
| --- | --- |

U.

ker imajo lahko kemične snovi, ki motijo delovanje endokrinih žlez, pomembno vlogo pri nastanku rakavih obolenj, na primer raka na dojkah ali modih, zato je potrebno posebno ukrepanje,

| V. | ker se evropski zdravstveni sistemi soočajo z velikimi izzivi za dolgoročno vzdržnost: prvi je vpliv starajočega se prebivalstva na zahteve v zvezi z delovno silo in splošne izdatke za zdravstvo; poleg tega tudi nove tehnologije kljub znatnim koristim zahtevajo ustrezno usposobljeno osebje in morebitno povečanje sredstev, |
| --- | --- |

V.

ker se evropski zdravstveni sistemi soočajo z velikimi izzivi za dolgoročno vzdržnost: prvi je vpliv starajočega se prebivalstva na zahteve v zvezi z delovno silo in splošne izdatke za zdravstvo; poleg tega tudi nove tehnologije kljub znatnim koristim zahtevajo ustrezno usposobljeno osebje in morebitno povečanje sredstev,

| W. | ker je pojavnost nekaterih oblik raka, kot je rak materničnega vratu, bistveno višja pri nekaterih ženskah migrantkah, zato je treba zagotoviti, da so programi preprečevanja in zgodnjega odkrivanja osredotočeni na te zelo ogrožene skupine in so jim na voljo, |
| --- | --- |

W.

ker je pojavnost nekaterih oblik raka, kot je rak materničnega vratu, bistveno višja pri nekaterih ženskah migrantkah, zato je treba zagotoviti, da so programi preprečevanja in zgodnjega odkrivanja osredotočeni na te zelo ogrožene skupine in so jim na voljo,

| X. | ker je eden izmed razlogov za povečanje števila primerov rakavih obolenj staranje prebivalstva v Uniji in ker bo povečanje pogostosti raka dodatno obremenilo javne finance in produktivnost gospodarstva v zasebnem sektorju ter bo posledično izboljšanje zdravstvenih kazalnikov, povezanih z rakom, prispevalo tudi k izboljšanju dolgoročnih gospodarskih kazalnikov, |
| --- | --- |

X.

ker je eden izmed razlogov za povečanje števila primerov rakavih obolenj staranje prebivalstva v Uniji in ker bo povečanje pogostosti raka dodatno obremenilo javne finance in produktivnost gospodarstva v zasebnem sektorju ter bo posledično izboljšanje zdravstvenih kazalnikov, povezanih z rakom, prispevalo tudi k izboljšanju dolgoročnih gospodarskih kazalnikov,

| Y. | ker je razširjenost rakavih obolenj pogojena z naraščajočo starostjo in je tesno povezana z visoko starostjo, se bo s staranjem prebivalstva povečala tudi skupna pogostost rakavih obolenj; ta trend bo večinoma viden pri starejših ženskah, ker je pričakovana življenjska doba žensk še vedno višja kot pri moških, zato je treba zagotoviti, da se programi preprečevanja in zgodnjega odkrivanja ne zagotovijo le ženskam srednjih let, ampak tudi starejšim in najstarejšim ženskam, |
| --- | --- |

Y.

ker je razširjenost rakavih obolenj pogojena z naraščajočo starostjo in je tesno povezana z visoko starostjo, se bo s staranjem prebivalstva povečala tudi skupna pogostost rakavih obolenj; ta trend bo večinoma viden pri starejših ženskah, ker je pričakovana življenjska doba žensk še vedno višja kot pri moških, zato je treba zagotoviti, da se programi preprečevanja in zgodnjega odkrivanja ne zagotovijo le ženskam srednjih let, ampak tudi starejšim in najstarejšim ženskam,

| Z. | ker je v Lizbonski pogodbi opredeljena deljena pristojnost Evropske unije in držav članic pri vprašanjih skupne varnosti v zadevah javnega zdravstva, na primer pri varstvu telesnega in duševnega zdravja, |
| --- | --- |

Z.

ker je v Lizbonski pogodbi opredeljena deljena pristojnost Evropske unije in držav članic pri vprašanjih skupne varnosti v zadevah javnega zdravstva, na primer pri varstvu telesnega in duševnega zdravja,

| AA. | ker je delež smrtnih primerov zaradi raka v novih državah članicah višji kot v EU-15, |
| --- | --- |

AA.

ker je delež smrtnih primerov zaradi raka v novih državah članicah višji kot v EU-15,

| AB. | ker je po ocenah Svetovne zdravstvene organizacije približno tretjino vseh rakavih obolenj mogoče preprečiti, preprečevanje pa je stroškovno najučinkovitejša dolgoročna strategija za nadzor raka; ocenjuje se tudi, da lahko raka preprečimo s spremembo ključnih dejavnikov tveganja, kot so kajenje, prekomerna telesna teža, nezadostno uživanje sadja in zelenjave, telesna nedejavnost in uživanje alkohola, povzročitelji okužbe ter izpostavljenost določenim kemičnim snovem in ionizirajočemu sevanju, ali z izogibanjem tem dejavnikom, |
| --- | --- |

AB.

ker je po ocenah Svetovne zdravstvene organizacije približno tretjino vseh rakavih obolenj mogoče preprečiti, preprečevanje pa je stroškovno najučinkovitejša dolgoročna strategija za nadzor raka; ocenjuje se tudi, da lahko raka preprečimo s spremembo ključnih dejavnikov tveganja, kot so kajenje, prekomerna telesna teža, nezadostno uživanje sadja in zelenjave, telesna nedejavnost in uživanje alkohola, povzročitelji okužbe ter izpostavljenost določenim kemičnim snovem in ionizirajočemu sevanju, ali z izogibanjem tem dejavnikom,

| AC. | ker so slaba prehrana, telesna nedejavnost, debelost, tobak in alkohol dejavniki tveganja, ki so skupni tudi drugim kroničnim boleznim, kot so bolezni srca in ožilja, sladkorna bolezen tipa 2 in bolezni dihal, in je zato treba programe za preprečevanje raka izvajati v okviru celovitega programa za preprečevanje kroničnih bolezni, |
| --- | --- |

AC.

ker so slaba prehrana, telesna nedejavnost, debelost, tobak in alkohol dejavniki tveganja, ki so skupni tudi drugim kroničnim boleznim, kot so bolezni srca in ožilja, sladkorna bolezen tipa 2 in bolezni dihal, in je zato treba programe za preprečevanje raka izvajati v okviru celovitega programa za preprečevanje kroničnih bolezni,

| AD. | ker so strokovnjaki že leta 1987 razvili Evropski kodeks proti raku kot na znanstvenih dognanjih temelječ instrument za reševanje vprašanja preprečevanje, |
| --- | --- |

AD.

ker so strokovnjaki že leta 1987 razvili Evropski kodeks proti raku kot na znanstvenih dognanjih temelječ instrument za reševanje vprašanja preprečevanje,

| AE. | ker so med razlogi za velike razlike v petletni stopnji preživetja z večino rakavih obolenj v Evropi osupljive in nesprejemljive razlike v kakovosti ustanov za zdravljenje raka, programih preventivnih pregledov, smernicah za najboljšo prakso, ki temeljijo na znanstvenih dognanjih, ustanovah za radioterapijo in v dostopnosti zdravil proti raku, |
| --- | --- |

AE.

ker so med razlogi za velike razlike v petletni stopnji preživetja z večino rakavih obolenj v Evropi osupljive in nesprejemljive razlike v kakovosti ustanov za zdravljenje raka, programih preventivnih pregledov, smernicah za najboljšo prakso, ki temeljijo na znanstvenih dognanjih, ustanovah za radioterapijo in v dostopnosti zdravil proti raku,

| AF. | ker je neenakost na področju zdravja v Evropski uniji še razširjena in ker so skupnosti, ki so prikrajšane zaradi omejenega dostopa do sredstev, informacij in storitev, izpostavljene večjemu tveganju slabšega zdravstvenega izida kot tiste z višjim socialno-ekonomskim statusom, |
| --- | --- |

AF.

ker je neenakost na področju zdravja v Evropski uniji še razširjena in ker so skupnosti, ki so prikrajšane zaradi omejenega dostopa do sredstev, informacij in storitev, izpostavljene večjemu tveganju slabšega zdravstvenega izida kot tiste z višjim socialno-ekonomskim statusom,

| AG. | ker je mogoče pojavnost raka zmanjšati in ga nadzirati z izvajanjem strategij za zgodnje odkrivanje, temelječih na znanstvenih dognanjih, in obravnavanjem bolnikov z rakom, |
| --- | --- |

AG.

ker je mogoče pojavnost raka zmanjšati in ga nadzirati z izvajanjem strategij za zgodnje odkrivanje, temelječih na znanstvenih dognanjih, in obravnavanjem bolnikov z rakom,

| AH. | ker se ocenjuje, da je vzrok za 25 odstotkov vseh smrtnih primerov zaradi raka v Uniji kajenje; ker kajenje povzroči med 80 in 90 odstotki vseh smrti zaradi pljučnega raka po svetu, ker vse več mladih deklet pogosteje posega po cigaretah, tako da bo v prihodnosti nevarnost za vse več pljučnega raka med ženskami, |
| --- | --- |

AH.

ker se ocenjuje, da je vzrok za 25 odstotkov vseh smrtnih primerov zaradi raka v Uniji kajenje; ker kajenje povzroči med 80 in 90 odstotki vseh smrti zaradi pljučnega raka po svetu, ker vse več mladih deklet pogosteje posega po cigaretah, tako da bo v prihodnosti nevarnost za vse več pljučnega raka med ženskami,

| AI. | ker se je pojavnost raka jeter v zadnjih dvajsetih letih več kot povečala – v EU-27 je bilo 50 300 novih bolnikov, 45 771 pa jih je za to boleznijo umrlo, in ker se 75 do 85 odstotkov primerov primarnega raka jeter poleg prekomerne telesne teže in uživanja alkohola pripisuje kroničnim okužbam z virusnim hepatitisom (B ali C), |
| --- | --- |

AI.

ker se je pojavnost raka jeter v zadnjih dvajsetih letih več kot povečala – v EU-27 je bilo 50 300 novih bolnikov, 45 771 pa jih je za to boleznijo umrlo, in ker se 75 do 85 odstotkov primerov primarnega raka jeter poleg prekomerne telesne teže in uživanja alkohola pripisuje kroničnim okužbam z virusnim hepatitisom (B ali C),

| AJ. | ker je trdno dokazano, da življenjski slog, zlasti prehrambene navade, vplivajo na razvoj tumorjev, zato ohranjanje dobrega prehrambenega statusa prispeva k preživetju (vsaj pri nekaterih vrstah tumorjev) in kakovosti življenja bolnikov z rakom, |
| --- | --- |

AJ.

ker je trdno dokazano, da življenjski slog, zlasti prehrambene navade, vplivajo na razvoj tumorjev, zato ohranjanje dobrega prehrambenega statusa prispeva k preživetju (vsaj pri nekaterih vrstah tumorjev) in kakovosti življenja bolnikov z rakom,

| AK. | ker lahko nekatere vrste raka preprečimo, zdravje na splošno pa se lahko izboljša z bolj zdravim življenjskim slogom in ker se da rakava obolenja ozdraviti oziroma se možnost ozdravitve močno poveča, če se odkrijejo dovolj zgodaj, |
| --- | --- |

AK.

ker lahko nekatere vrste raka preprečimo, zdravje na splošno pa se lahko izboljša z bolj zdravim življenjskim slogom in ker se da rakava obolenja ozdraviti oziroma se možnost ozdravitve močno poveča, če se odkrijejo dovolj zgodaj,

| AL. | ker je rak tesno povezan tudi s socialnim in ekonomskim položajem ter so dejavniki tveganja raka največji v skupinah z najnižjo stopnjo izobrazbe; poleg tega pa je pri bolnikih iz nižjih socialno-ekonomskih razredov stopnja preživetja stalno slabša kot pri tistih iz višjega družbenega sloja, |
| --- | --- |

AL.

ker je rak tesno povezan tudi s socialnim in ekonomskim položajem ter so dejavniki tveganja raka največji v skupinah z najnižjo stopnjo izobrazbe; poleg tega pa je pri bolnikih iz nižjih socialno-ekonomskih razredov stopnja preživetja stalno slabša kot pri tistih iz višjega družbenega sloja,

| AM. | ker lahko dobro zasnovan in dobro voden nacionalni program za nadzor raka zmanjša pogostnost in smrtnost rakavih obolenj – v nekaterih primerih tudi za več kot 70 odstotkov – ter izboljša življenje bolnikov z rakom, ne glede na to, kako omejena so sredstva držav, |
| --- | --- |

AM.

ker lahko dobro zasnovan in dobro voden nacionalni program za nadzor raka zmanjša pogostnost in smrtnost rakavih obolenj – v nekaterih primerih tudi za več kot 70 odstotkov – ter izboljša življenje bolnikov z rakom, ne glede na to, kako omejena so sredstva držav,

| AN. | ker so med državami članicami velike razlike v zvezi z razvojem, izvajanjem in kakovostjo načrtov za nadzor raka, |
| --- | --- |

AN.

ker so med državami članicami velike razlike v zvezi z razvojem, izvajanjem in kakovostjo načrtov za nadzor raka,

| AO. | ker izvajanje učinkovitih nacionalnih programov za zgodnje odkrivanje, ki temeljijo na prebivalstvu (in so v skladu z evropskimi smernicami, če že obstajajo), močno izboljša kakovost in dostopnost zgodnjega odkrivanja raka, diagnostike in terapevtskega zdravljenja za prebivalstvo ter s tem tudi nadzor raka, |
| --- | --- |

AO.

ker izvajanje učinkovitih nacionalnih programov za zgodnje odkrivanje, ki temeljijo na prebivalstvu (in so v skladu z evropskimi smernicami, če že obstajajo), močno izboljša kakovost in dostopnost zgodnjega odkrivanja raka, diagnostike in terapevtskega zdravljenja za prebivalstvo ter s tem tudi nadzor raka,

| AP. | ker v EU trenutno obstajajo velike razlike v kakovosti presejalnih pregledov za odkrivanje raka, zgodnjega odkrivanja in nadaljnjega ukrepanja; ker so razlike povezane predvsem z uporabo postopkov za zgodnje odkrivanje, metodo, ki prispeva k merljivemu in stroškovno učinkovitemu zmanjšanju učinka bolezni, |
| --- | --- |

AP.

ker v EU trenutno obstajajo velike razlike v kakovosti presejalnih pregledov za odkrivanje raka, zgodnjega odkrivanja in nadaljnjega ukrepanja; ker so razlike povezane predvsem z uporabo postopkov za zgodnje odkrivanje, metodo, ki prispeva k merljivemu in stroškovno učinkovitemu zmanjšanju učinka bolezni,

| AQ. | ker so nacionalni registri raka v vseh državah članicah bistveni za zagotavljanje primerljivih podatkov o rakavih obolenjih, |
| --- | --- |

AQ.

ker so nacionalni registri raka v vseh državah članicah bistveni za zagotavljanje primerljivih podatkov o rakavih obolenjih,

| AR. | ker lahko medinstitucionalno sodelovanje poveča učinkovitost skupnih prizadevanj, |
| --- | --- |

AR.

ker lahko medinstitucionalno sodelovanje poveča učinkovitost skupnih prizadevanj,

| AS. | ker onkologija ni priznana kot zdravniška specializacija v vseh državah članicah in ker je treba zagotavljati nenehno zdravstveno izobraževanje, |
| --- | --- |

AS.

ker onkologija ni priznana kot zdravniška specializacija v vseh državah članicah in ker je treba zagotavljati nenehno zdravstveno izobraževanje,

| AT. | ker je prosti pretok oseb in delavcev zagotovljen v zakonodaji Skupnosti, in ker pravica do ustanavljanja načeloma zagotavlja, da gredo lahko zdravstveni strokovnjaki tja, kjer jih najbolj potrebujejo, kar neposredno koristi pacientom in preprečuje številne težave v zvezi s čezmejnim pretokom pacientov, |
| --- | --- |

AT.

ker je prosti pretok oseb in delavcev zagotovljen v zakonodaji Skupnosti, in ker pravica do ustanavljanja načeloma zagotavlja, da gredo lahko zdravstveni strokovnjaki tja, kjer jih najbolj potrebujejo, kar neposredno koristi pacientom in preprečuje številne težave v zvezi s čezmejnim pretokom pacientov,

| AU. | ker sta telesno in duševno zdravje tesno medsebojno povezana, vendar se ta dvosmerna povezanost prepogosto zanemarja pri oskrbi bolnikov z rakom in drugih uporabnikov storitev, |
| --- | --- |

AU.

ker sta telesno in duševno zdravje tesno medsebojno povezana, vendar se ta dvosmerna povezanost prepogosto zanemarja pri oskrbi bolnikov z rakom in drugih uporabnikov storitev,

| AV. | ker zahteva kompleksnost rakavih obolenj boljšo komunikacijo med številnimi različnimi zdravstvenimi strokovnjaki, ki sodelujejo pri zdravljenju rakavih obolenj, in ker lahko psihosocialna oskrba in duševno zdravljenje bolnikov z rakom izboljšata kakovost njihovega življenja in podaljšata njihovo življenjsko dobo, |
| --- | --- |

AV.

ker zahteva kompleksnost rakavih obolenj boljšo komunikacijo med številnimi različnimi zdravstvenimi strokovnjaki, ki sodelujejo pri zdravljenju rakavih obolenj, in ker lahko psihosocialna oskrba in duševno zdravljenje bolnikov z rakom izboljšata kakovost njihovega življenja in podaljšata njihovo življenjsko dobo,

| AW. | ker bolniki z rakom zaenkrat nimajo enakopravnega dostopa do zdravstvenih podatkov in nujno potrebujejo več informacij za vsako stopnjo svoje bolezni, |
| --- | --- |

AW.

ker bolniki z rakom zaenkrat nimajo enakopravnega dostopa do zdravstvenih podatkov in nujno potrebujejo več informacij za vsako stopnjo svoje bolezni,

| 1. | pozdravlja predlog Evropske komisije o evropskem partnerstvu za boj proti raku za obdobje 2009–2013, ki bi podpiralo države članice pri njihovem boju z rakom z zagotavljanjem okvira za opredeljevanje in izmenjavo informacij, zmogljivosti in strokovnih znanj pri preprečevanju in obvladovanju raka ter z združitvijo ustreznih zainteresiranih strani iz vse Evropske unije v skupnih prizadevanjih; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja predlog Evropske komisije o evropskem partnerstvu za boj proti raku za obdobje 2009–2013, ki bi podpiralo države članice pri njihovem boju z rakom z zagotavljanjem okvira za opredeljevanje in izmenjavo informacij, zmogljivosti in strokovnih znanj pri preprečevanju in obvladovanju raka ter z združitvijo ustreznih zainteresiranih strani iz vse Evropske unije v skupnih prizadevanjih;

| 2. | meni, da bi lahko odločni ukrepi na področju raka na evropski ravni vzpostavili okvir za usklajene ukrepe na ravni držav članic ter regionalni in lokalni ravni; evropsko partnerstvo za boj proti raku mora dopolnjevati in nadgrajevati delo, ki ga zdaj izvajajo evropske institucije na področju zdravja, in si prizadevati za oblikovanje partnerstev z drugimi službami in sektorji za zagotovitev celovitega pristopa k preprečevanju in zdravljenju raka; |
| --- | --- |

2.

meni, da bi lahko odločni ukrepi na področju raka na evropski ravni vzpostavili okvir za usklajene ukrepe na ravni držav članic ter regionalni in lokalni ravni; evropsko partnerstvo za boj proti raku mora dopolnjevati in nadgrajevati delo, ki ga zdaj izvajajo evropske institucije na področju zdravja, in si prizadevati za oblikovanje partnerstev z drugimi službami in sektorji za zagotovitev celovitega pristopa k preprečevanju in zdravljenju raka;

| 3. | priznava, da so po členu 168 Pogodbe o delovanju Evropske unije dejanja v zvezi z vprašanji zdravja v prvi vrsti odgovornost držav članic, vendar poudarja, kako pomembno je pripraviti načrt na ravni Skupnosti, ter spodbuja Komisijo in države članice, naj sprejmejo skupne ukrepe in celosten pristop, tako da bodo vprašanja medicine vključile v politična področja, kot so izobraževanje, okolje, raziskave in socialna vprašanja; |
| --- | --- |

3.

priznava, da so po členu 168 Pogodbe o delovanju Evropske unije dejanja v zvezi z vprašanji zdravja v prvi vrsti odgovornost držav članic, vendar poudarja, kako pomembno je pripraviti načrt na ravni Skupnosti, ter spodbuja Komisijo in države članice, naj sprejmejo skupne ukrepe in celosten pristop, tako da bodo vprašanja medicine vključile v politična področja, kot so izobraževanje, okolje, raziskave in socialna vprašanja;

| 4. | poudarja, da bi bilo treba za reprezentativno in učinkovito partnerstvo vzpostaviti tesnejše sodelovanje z zainteresiranimi stranmi, soudeležbo civilne družbe ter združenj delavcev in delodajalcev na mednarodni, evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni; evropsko partnerstvo za boj proti raku mora združiti zainteresirane strani s pristnim interesom za izboljšanje zdravstvenih rezultatov; pri tem se ne sme podcenjevati možnosti tega foruma, da prispeva k razvoju in razširjanju smernic najboljše prakse; partnerstvo mora vzpostaviti tudi komunikacijske kanale z drugimi forumi, kot je forum za zdravstveno politiko EU, da se zagotovi, da prizadevanja proti raku ustrezno upoštevajo druga vprašanja, kot so neenakosti na zdravstvenem področju, dejavniki zdravja in vloga zdravstvenih strokovnjakov, ki občutno vplivajo na razširjenost in zdravljenje raka; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da bi bilo treba za reprezentativno in učinkovito partnerstvo vzpostaviti tesnejše sodelovanje z zainteresiranimi stranmi, soudeležbo civilne družbe ter združenj delavcev in delodajalcev na mednarodni, evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni; evropsko partnerstvo za boj proti raku mora združiti zainteresirane strani s pristnim interesom za izboljšanje zdravstvenih rezultatov; pri tem se ne sme podcenjevati možnosti tega foruma, da prispeva k razvoju in razširjanju smernic najboljše prakse; partnerstvo mora vzpostaviti tudi komunikacijske kanale z drugimi forumi, kot je forum za zdravstveno politiko EU, da se zagotovi, da prizadevanja proti raku ustrezno upoštevajo druga vprašanja, kot so neenakosti na zdravstvenem področju, dejavniki zdravja in vloga zdravstvenih strokovnjakov, ki občutno vplivajo na razširjenost in zdravljenje raka;

| 5. | poziva Evropsko komisijo in Evropski svet, naj sodelujeta z Evropskim parlamentom v dobro usklajenem medinstitucionalnem partnerstvu, da bi zmanjšali breme raka, ob uporabi pravne podlage iz Lizbonske pogodbe za zaščito javnega zdravja in preprečevanje bolezni; Evropska komisija in Evropski svet morata upoštevati različne obstoječe formalne in neformalne strukture za posvetovanje s poslanci Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

5.

poziva Evropsko komisijo in Evropski svet, naj sodelujeta z Evropskim parlamentom v dobro usklajenem medinstitucionalnem partnerstvu, da bi zmanjšali breme raka, ob uporabi pravne podlage iz Lizbonske pogodbe za zaščito javnega zdravja in preprečevanje bolezni; Evropska komisija in Evropski svet morata upoštevati različne obstoječe formalne in neformalne strukture za posvetovanje s poslanci Evropskega parlamenta;

| 6. | poziva Komisijo, naj opredeli naravo evropskega partnerstva za boj proti raku in njegove vire financiranja; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo, naj opredeli naravo evropskega partnerstva za boj proti raku in njegove vire financiranja;

| 7. | poudarja, da lahko celovit pristop k raku in večdisciplinarne skupine zagotovijo bolnikom z rakom bolj učinkovito oskrbo; celovita oskrba za rakava obolenja, pri čemer sta ustrezno upoštevana psihosocialno in duševno dobro počutje in podpora, pa je bistveni del oskrbe, ki bi ga morali spodbujati; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da lahko celovit pristop k raku in večdisciplinarne skupine zagotovijo bolnikom z rakom bolj učinkovito oskrbo; celovita oskrba za rakava obolenja, pri čemer sta ustrezno upoštevana psihosocialno in duševno dobro počutje in podpora, pa je bistveni del oskrbe, ki bi ga morali spodbujati;

| 8. | poudarja, da je treba sprejeti posebne ukrepe za redke in manj običajne vrste raka, da se pospeši diagnosticiranje in zagotovi širša dostopnost strokovnega znanja v centrih odličnosti; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da je treba sprejeti posebne ukrepe za redke in manj običajne vrste raka, da se pospeši diagnosticiranje in zagotovi širša dostopnost strokovnega znanja v centrih odličnosti;

| 9. | poudarja, da lahko v skladu z Lizbonsko pogodbo tudi Evropski parlament in Svet – po rednem zakonodajnem postopku in po posvetovanju z Ekonomsko-socialnim odborom ter Odborom regij – sprejmeta spodbujevalne ukrepe za varstvo in izboljšanje človekovega zdravja; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da lahko v skladu z Lizbonsko pogodbo tudi Evropski parlament in Svet – po rednem zakonodajnem postopku in po posvetovanju z Ekonomsko-socialnim odborom ter Odborom regij – sprejmeta spodbujevalne ukrepe za varstvo in izboljšanje človekovega zdravja;

| 10. | meni, da je uspeh partnerstva odvisen od optimalne uporabe razpoložljivih sredstev glede na to, da do konca sedanjega finančnega okvira (2013) ni predvidenega dodatnega financiranja; |
| --- | --- |

10.

meni, da je uspeh partnerstva odvisen od optimalne uporabe razpoložljivih sredstev glede na to, da do konca sedanjega finančnega okvira (2013) ni predvidenega dodatnega financiranja;

| 11. | poziva države članice, naj čim prej oblikujejo celovite načrte v zvezi z rakom, saj so ključ do uresničenja ambiciozno zastavljenega dolgoročnega cilja partnerstva, da bi do leta 2020 breme raka zmanjšali za 15 odstotkov; |
| --- | --- |

11.

poziva države članice, naj čim prej oblikujejo celovite načrte v zvezi z rakom, saj so ključ do uresničenja ambiciozno zastavljenega dolgoročnega cilja partnerstva, da bi do leta 2020 breme raka zmanjšali za 15 odstotkov;

| 12. | poziva Komisijo, naj se v zvezi z načrti za nadzor raka opre na ugotovitve partnerstva za preprečevanje in zdravljenje raka ter predloži predlog priporočila Sveta o načrtih za nadzor raka; poziva Komisijo, naj na letni ravni neodvisno spremlja izvajanje in napredek sprejetega priporočila; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo, naj se v zvezi z načrti za nadzor raka opre na ugotovitve partnerstva za preprečevanje in zdravljenje raka ter predloži predlog priporočila Sveta o načrtih za nadzor raka; poziva Komisijo, naj na letni ravni neodvisno spremlja izvajanje in napredek sprejetega priporočila;

| 13. | poudarja, da je preprečevanje stroškovno najučinkovitejši odziv, kajti tretjina rakavih obolenj se da preprečiti, in poziva, naj se več sredstev sistematično in strateško vloži tako v primarno kot v sekundarno preprečevanje; poudarja pomen ohranjanja naložb v zdravje, zlasti s preprečevalnimi ukrepi; v zvezi s tem morata Evropska komisija in Evropski svet obravnavati nadaljnje ukrepe za zagotovitev okolja, ki izboljšuje zdravje, vključno z dejavnostjo na področju tobaka, prehrane in alkohola ter določbami za izboljšanje priložnosti za telesno dejavnost; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da je preprečevanje stroškovno najučinkovitejši odziv, kajti tretjina rakavih obolenj se da preprečiti, in poziva, naj se več sredstev sistematično in strateško vloži tako v primarno kot v sekundarno preprečevanje; poudarja pomen ohranjanja naložb v zdravje, zlasti s preprečevalnimi ukrepi; v zvezi s tem morata Evropska komisija in Evropski svet obravnavati nadaljnje ukrepe za zagotovitev okolja, ki izboljšuje zdravje, vključno z dejavnostjo na področju tobaka, prehrane in alkohola ter določbami za izboljšanje priložnosti za telesno dejavnost;

| 14. | poziva partnerstvo, naj zagotovi, da skupinski ukrepi „spodbujanja zdravja in preprečevanja“ in „raziskave“ vključujejo element okoljskih dejavnikov, katerih opredelitev ne zajema le tobačnega dima iz okolja, sevanja in prekomerne izpostavljenosti UV-žarkom, ampak tudi nevarne kemikalije v zaprtih prostorih in na prostem, ki so jim ljudje izpostavljeni, vključno z endokrinimi motilci; |
| --- | --- |

14.

poziva partnerstvo, naj zagotovi, da skupinski ukrepi „spodbujanja zdravja in preprečevanja“ in „raziskave“ vključujejo element okoljskih dejavnikov, katerih opredelitev ne zajema le tobačnega dima iz okolja, sevanja in prekomerne izpostavljenosti UV-žarkom, ampak tudi nevarne kemikalije v zaprtih prostorih in na prostem, ki so jim ljudje izpostavljeni, vključno z endokrinimi motilci;

| 15. | meni, da je obravnavanje „dejavnikov tveganja“ raka ključno za njegovo preprečevanje, in poziva države članice, naj to upoštevajo kot prednostno nalogo; |
| --- | --- |

15.

meni, da je obravnavanje „dejavnikov tveganja“ raka ključno za njegovo preprečevanje, in poziva države članice, naj to upoštevajo kot prednostno nalogo;

| 16. | poudarja, da se je treba pri naraščajočem številu kroničnih bolnikov, pri katerih bolezni ni mogoče pozdraviti, jo je pa mogoče za več let stabilizirati, vse bolj osredotočiti na kakovost življenja; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da se je treba pri naraščajočem številu kroničnih bolnikov, pri katerih bolezni ni mogoče pozdraviti, jo je pa mogoče za več let stabilizirati, vse bolj osredotočiti na kakovost življenja;

| 17. | poudarja, da bi morali ukrepi, osredinjeni v zmanjševanje razlik glede bremena raka, zajemati usmerjeno spodbujanje zdravja, izobraževanje javnosti in programe preprečevanja ter zbiranje podatkov iz nacionalnih registrov za primere raka med prebivalstvom, ter primerljive, popolne in točne podatke o rakavih obolenjih iz registrov; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da bi morali ukrepi, osredinjeni v zmanjševanje razlik glede bremena raka, zajemati usmerjeno spodbujanje zdravja, izobraževanje javnosti in programe preprečevanja ter zbiranje podatkov iz nacionalnih registrov za primere raka med prebivalstvom, ter primerljive, popolne in točne podatke o rakavih obolenjih iz registrov;

| 18. | poziva Komisijo, naj spodbuja države članice z visoko stopnjo umrljivosti zaradi raka, naj preoblikujejo svoje nacionalne registre, da bodo zbrale podatke, ki so potrebni za bolj ozaveščene in osredotočene politike; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo, naj spodbuja države članice z visoko stopnjo umrljivosti zaradi raka, naj preoblikujejo svoje nacionalne registre, da bodo zbrale podatke, ki so potrebni za bolj ozaveščene in osredotočene politike;

| 19. | odločno poziva, naj partnerstvo EU za preprečevanje in zdravljenje raka in prihodnje pobude EU, kakršna je revidirano priporočilo Sveta o zgodnjem odkrivanju raka, poleg spodbujanja zdravja ter boja proti preveliki telesni teži in uživanju alkohola obravnavajo preprečevanje in nadzor bolezni, ki se lahko razvijejo v rakava obolenja, na primer primarno in sekundarno preprečevanje virusnega hepatitisa ter po potrebi njegovo zdravljenje; |
| --- | --- |

19.

odločno poziva, naj partnerstvo EU za preprečevanje in zdravljenje raka in prihodnje pobude EU, kakršna je revidirano priporočilo Sveta o zgodnjem odkrivanju raka, poleg spodbujanja zdravja ter boja proti preveliki telesni teži in uživanju alkohola obravnavajo preprečevanje in nadzor bolezni, ki se lahko razvijejo v rakava obolenja, na primer primarno in sekundarno preprečevanje virusnega hepatitisa ter po potrebi njegovo zdravljenje;

| 20. | poudarja vlogo presejanja kot enega najpomembnejših instrumentov v boju proti raku; poziva države članice, naj vlagajo v programe presejanja za odkrivanje raka, in meni, da so te pobude najučinkovitejše, če so redno na voljo najširšemu možnemu krogu ljudi; |
| --- | --- |

20.

poudarja vlogo presejanja kot enega najpomembnejših instrumentov v boju proti raku; poziva države članice, naj vlagajo v programe presejanja za odkrivanje raka, in meni, da so te pobude najučinkovitejše, če so redno na voljo najširšemu možnemu krogu ljudi;

| 21. | poudarja, da bi bilo treba razviti celovite (osnovne in klinične) raziskave o uporabi prehrane pri preprečevanju raka in zdravljenju neprimerne prehranjenosti, povezane z rakavimi obolenji, pa tudi ocenjene in splošno sprejete smernice o prehrambeni podpori za bolnike z rakom; zato poziva Komisijo, naj zagotovi financiranje za razvoj in potrditev celovitega raziskovanja (osnovnega in kliničnega) o uporabi prehrane pri preprečevanju raka in zdravljenju neprimerne prehranjenosti, povezane z rakavimi obolenji, ter za razvoj splošno sprejetih smernic o prehrambeni podpori za bolnike z rakom za strokovnjake na socialnem in zdravstvenem področju po vsej Evropi, in poziva države članice, naj spodbujajo izvajanje teh smernic; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da bi bilo treba razviti celovite (osnovne in klinične) raziskave o uporabi prehrane pri preprečevanju raka in zdravljenju neprimerne prehranjenosti, povezane z rakavimi obolenji, pa tudi ocenjene in splošno sprejete smernice o prehrambeni podpori za bolnike z rakom; zato poziva Komisijo, naj zagotovi financiranje za razvoj in potrditev celovitega raziskovanja (osnovnega in kliničnega) o uporabi prehrane pri preprečevanju raka in zdravljenju neprimerne prehranjenosti, povezane z rakavimi obolenji, ter za razvoj splošno sprejetih smernic o prehrambeni podpori za bolnike z rakom za strokovnjake na socialnem in zdravstvenem področju po vsej Evropi, in poziva države članice, naj spodbujajo izvajanje teh smernic;

| 22. | poudarja, da je treba evropski kodeks proti raku pregledati ter širše in odločneje razširiti po vsej EU-27, v sklopu partnerstva EU za preprečevanje in zdravljenje raka pa je treba ta prizadevanja posebej usmeriti v nove države članice; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da je treba evropski kodeks proti raku pregledati ter širše in odločneje razširiti po vsej EU-27, v sklopu partnerstva EU za preprečevanje in zdravljenje raka pa je treba ta prizadevanja posebej usmeriti v nove države članice;

| 23. | poziva države članice, naj uvedejo obvezno beleženje primerov raka s standardizirano evropsko terminologijo, da se zagotovi sredstvo za ocenjevanje programov preprečevanja, presejanja in zdravljenja ter stopenj preživetja, kakor tudi primerljivost podatkov med državami članicami, ter naj na podlagi teh ugotovitev oblikujejo informacije, namenjene širši javnosti, |
| --- | --- |

23.

poziva države članice, naj uvedejo obvezno beleženje primerov raka s standardizirano evropsko terminologijo, da se zagotovi sredstvo za ocenjevanje programov preprečevanja, presejanja in zdravljenja ter stopenj preživetja, kakor tudi primerljivost podatkov med državami članicami, ter naj na podlagi teh ugotovitev oblikujejo informacije, namenjene širši javnosti,

| 24. | poudarja, da je mogoče rakava obolenja zmanjšati in nadzirati z izvajanjem strategij za zgodnje odkrivanje, temelječih na znanstvenih dognanjih, in obravnavanjem bolnikov z rakom, vključno z ustreznimi informacijami o koristih presejalnega programa za ozaveščanje tistih oseb, ki bi jim program koristil; v zvezi s tem poziva države članice, naj preučijo, ali je koristen presejalni program za raka dojke za ženske, stare manj kot 50 in več kot 69 let, in poziva Komisijo, naj zbere in analizira te informacije; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da je mogoče rakava obolenja zmanjšati in nadzirati z izvajanjem strategij za zgodnje odkrivanje, temelječih na znanstvenih dognanjih, in obravnavanjem bolnikov z rakom, vključno z ustreznimi informacijami o koristih presejalnega programa za ozaveščanje tistih oseb, ki bi jim program koristil; v zvezi s tem poziva države članice, naj preučijo, ali je koristen presejalni program za raka dojke za ženske, stare manj kot 50 in več kot 69 let, in poziva Komisijo, naj zbere in analizira te informacije;

| 25. | poudarja, da se je nujno treba dogovoriti o standardih za kakovostno zdravljenje rakavih obolenj pri otrocih ter jih razširiti in uporabljati v vsej EU-27; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da se je nujno treba dogovoriti o standardih za kakovostno zdravljenje rakavih obolenj pri otrocih ter jih razširiti in uporabljati v vsej EU-27;

| 26. | poziva države članice, naj si bolj prizadevajo za povečanje ozaveščenosti o vrstah raka, ki so značilne za spol, da se poveča raven preprečevanja in spodbudi presejanje za te bolezni; |
| --- | --- |

26.

poziva države članice, naj si bolj prizadevajo za povečanje ozaveščenosti o vrstah raka, ki so značilne za spol, da se poveča raven preprečevanja in spodbudi presejanje za te bolezni;

| 27. | poziva Komisijo, naj v sedmem okvirnem programu za raziskave zagotovi financiranje nadaljnjega razvoja krvnih in urinskih testov (testi z biomarkerji) in upošteva, da so ti postopki za zgodnje diagnosticiranje raka obetavno sredstvo za odkrivanje različnih vrst raka (prostate, debelega črevesa, jajčnikov, ledvic in mehurja); |
| --- | --- |

27.

poziva Komisijo, naj v sedmem okvirnem programu za raziskave zagotovi financiranje nadaljnjega razvoja krvnih in urinskih testov (testi z biomarkerji) in upošteva, da so ti postopki za zgodnje diagnosticiranje raka obetavno sredstvo za odkrivanje različnih vrst raka (prostate, debelega črevesa, jajčnikov, ledvic in mehurja);

| 28. | meni, da bi bilo treba obstoječa sredstva, ki so v sedmem okvirnem programu namenjena za boj proti raku, uporabiti učinkoviteje, na primer z boljšo usklajenostjo med različnimi centri za raziskave raka v EU; |
| --- | --- |

28.

meni, da bi bilo treba obstoječa sredstva, ki so v sedmem okvirnem programu namenjena za boj proti raku, uporabiti učinkoviteje, na primer z boljšo usklajenostjo med različnimi centri za raziskave raka v EU;

| 29. | poziva Komisijo, naj v celoti izvaja svojo podporno vlogo z uvedbo skupnih ukrepov na področju raziskav; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisijo, naj v celoti izvaja svojo podporno vlogo z uvedbo skupnih ukrepov na področju raziskav;

| 30. | poziva, naj se poveča podpora za raziskave o preprečevanju raka, med drugim tudi raziskave o učinkih škodljivih kemikalij in onesnaževal okolja, prehrani, življenjskem slogu, genetskih dejavnikih ter o medsebojnem delovanju teh dejavnikov, poziva pa tudi, naj se raziščejo povezave med rakom in morebitnimi dejavniki tveganja, na primer tobakom, alkoholom, farmacevtskimi in sintetičnimi hormoni, ki so prisotni v okolju; |
| --- | --- |

30.

poziva, naj se poveča podpora za raziskave o preprečevanju raka, med drugim tudi raziskave o učinkih škodljivih kemikalij in onesnaževal okolja, prehrani, življenjskem slogu, genetskih dejavnikih ter o medsebojnem delovanju teh dejavnikov, poziva pa tudi, naj se raziščejo povezave med rakom in morebitnimi dejavniki tveganja, na primer tobakom, alkoholom, farmacevtskimi in sintetičnimi hormoni, ki so prisotni v okolju;

| 31. | poudarja, da češka vlada še ni ratificirala Okvirne konvencije SZO o nadzoru tobaka, ki je začela veljati februarja 2005, in jo poziva, naj to stori; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da češka vlada še ni ratificirala Okvirne konvencije SZO o nadzoru tobaka, ki je začela veljati februarja 2005, in jo poziva, naj to stori;

| 32. | poziva, da se v raziskavah biološkega spreminjanja nameni posebna pozornost najpomembnejšim virom izpostavljenosti rakotvornim snovem, zlasti prometu, izpustom iz industrije, kakovosti zraka v večjih mestih ter hlapom in površinskim vodamv bližini odlagališč odpadkov; |
| --- | --- |

32.

poziva, da se v raziskavah biološkega spreminjanja nameni posebna pozornost najpomembnejšim virom izpostavljenosti rakotvornim snovem, zlasti prometu, izpustom iz industrije, kakovosti zraka v večjih mestih ter hlapom in površinskim vodamv bližini odlagališč odpadkov;

| 33. | poziva Komisijo, naj zagotovi hitrejše ukrepanje v skladu s strategijo Skupnosti o endokrinih motilcih; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisijo, naj zagotovi hitrejše ukrepanje v skladu s strategijo Skupnosti o endokrinih motilcih;

| 34. | poudarja, da je treba ugotovitve raziskav čim prej prenesti v konkretne ukrepe in da se raziskave, ki potekajo, ne smejo uporabljati za odložitev ukrepov proti znanim ali sumljivim dejavnikom, ki povzročajo ali povečujejo pogostost rakavih obolenj; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da je treba ugotovitve raziskav čim prej prenesti v konkretne ukrepe in da se raziskave, ki potekajo, ne smejo uporabljati za odložitev ukrepov proti znanim ali sumljivim dejavnikom, ki povzročajo ali povečujejo pogostost rakavih obolenj;

| 35. | poziva Komisijo, naj spodbuja države članice k sprejetju politike v podporo načelom v skladu z globalno strategijo o prehrani, telesni dejavnosti in zdravju Svetovne zdravstvene organizacije, ki je bila uvedena leta 2004; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisijo, naj spodbuja države članice k sprejetju politike v podporo načelom v skladu z globalno strategijo o prehrani, telesni dejavnosti in zdravju Svetovne zdravstvene organizacije, ki je bila uvedena leta 2004;

| 36. | meni, da je potrebno več raziskav o povezavi med rakom in spolom ter posebnih, nerazdrobljenih raziskav o vplivu delovnega okolja na raka; |
| --- | --- |

36.

meni, da je potrebno več raziskav o povezavi med rakom in spolom ter posebnih, nerazdrobljenih raziskav o vplivu delovnega okolja na raka;

| 37. | poziva Komisijo, naj na vse možne načine spodbuja načelo preprečevanja tako v zdravniški praksi kot v bolj zdravem načinu življenja ter spodbudi države članice k večjim naložbam v preprečevanje, tako primarno (izpostavljenost onesnaževalom okolja) kot sekundarno s presejanjem in zgodnjim odkrivanjem; |
| --- | --- |

37.

poziva Komisijo, naj na vse možne načine spodbuja načelo preprečevanja tako v zdravniški praksi kot v bolj zdravem načinu življenja ter spodbudi države članice k večjim naložbam v preprečevanje, tako primarno (izpostavljenost onesnaževalom okolja) kot sekundarno s presejanjem in zgodnjim odkrivanjem;

| 38. | poudarja potrebo po obsežnih raziskovalnih programih za razvoj nadomestkov za škodljive snovi, ki niso rakotvorni; spodbujati je treba inovativnost za postopno odpravo vseh škodljivih snovi, ki se nalagajo v človeškem telesu ali okolju ter povzročajo raka ali imajo mutagene učinke; dolgoročno je treba te snovi na trgu nadomestiti; |
| --- | --- |

38.

poudarja potrebo po obsežnih raziskovalnih programih za razvoj nadomestkov za škodljive snovi, ki niso rakotvorni; spodbujati je treba inovativnost za postopno odpravo vseh škodljivih snovi, ki se nalagajo v človeškem telesu ali okolju ter povzročajo raka ali imajo mutagene učinke; dolgoročno je treba te snovi na trgu nadomestiti;

| 39. | meni, da je treba postopke in tehnike zgodnjega odkrivanja temeljiteje preučiti, preden se začnejo široko uporabljati, da se zagotovi njihova varna uporaba, ki bo temeljila na znanstvenih dognanjih; zato mora to raziskovanje pripeljati do nedvoumnih priporočil in smernic, ki temeljijo na znanstvenih dognanjih; |
| --- | --- |

39.

meni, da je treba postopke in tehnike zgodnjega odkrivanja temeljiteje preučiti, preden se začnejo široko uporabljati, da se zagotovi njihova varna uporaba, ki bo temeljila na znanstvenih dognanjih; zato mora to raziskovanje pripeljati do nedvoumnih priporočil in smernic, ki temeljijo na znanstvenih dognanjih;

| 40. | meni, da sredstva, ki so zdaj na voljo za boj proti raku v EU, ne zadoščajo za potrebne raziskave in usklajevanje, niti za zagotovitev ustreznih informacij o preprečevanju za državljane EU; |
| --- | --- |

40.

meni, da sredstva, ki so zdaj na voljo za boj proti raku v EU, ne zadoščajo za potrebne raziskave in usklajevanje, niti za zagotovitev ustreznih informacij o preprečevanju za državljane EU;

| 41. | spodbuja Komisijo, naj v finančno perspektivo vključi sredstva za spodbujanje preprečevanja raka; |
| --- | --- |

41.

spodbuja Komisijo, naj v finančno perspektivo vključi sredstva za spodbujanje preprečevanja raka;

| 42. | poziva Komisijo in države članice, naj v okviru partnerstva EU za preprečevanje in zdravljenje raka vzpostavijo evropsko mrežo za preprečevanje, ki bo obravnavala vse dejavnike zdravja, ki so pomembni za raka, tudi okoljske; |
| --- | --- |

42.

poziva Komisijo in države članice, naj v okviru partnerstva EU za preprečevanje in zdravljenje raka vzpostavijo evropsko mrežo za preprečevanje, ki bo obravnavala vse dejavnike zdravja, ki so pomembni za raka, tudi okoljske;

| 43. | poziva Komisijo, naj spodbuja in podpira pobude, ki vključujejo širok spekter zainteresiranih strani, namenjene za preprečevanje rakavih obolenj z zmanjšanjem poklicne in okoljske izpostavljenosti rakotvornim in drugim snovem, ki prispevajo k nastanku raka, ter s spodbujanjem zdravega načina življenja, nenazadnje s poudarjanjem glavnih dejavnikov tveganja, kot so tobak, alkohol, prekomerna telesna teža, nezdrav način prehranjevanja, pomanjkanje telesne dejavnosti in izpostavljenost soncu, s poudarkom na otrocih in najstnikih; |
| --- | --- |

43.

poziva Komisijo, naj spodbuja in podpira pobude, ki vključujejo širok spekter zainteresiranih strani, namenjene za preprečevanje rakavih obolenj z zmanjšanjem poklicne in okoljske izpostavljenosti rakotvornim in drugim snovem, ki prispevajo k nastanku raka, ter s spodbujanjem zdravega načina življenja, nenazadnje s poudarjanjem glavnih dejavnikov tveganja, kot so tobak, alkohol, prekomerna telesna teža, nezdrav način prehranjevanja, pomanjkanje telesne dejavnosti in izpostavljenost soncu, s poudarkom na otrocih in najstnikih;

| 44. | poziva k reševanju težav, povezanih z okoljskim zdravjem, ki vplivajo na razvoj določenih vrst raka v skladu z opredelitvami v evropskem akcijskem načrtu za okolje in zdravje 2004–2010, in sicer z oceno poznejših nacionalnih akcijskih načrtov za okolje in zdravje ter sodelovanjem držav članic pri izmenjavi rezultatov, doseženih v procesu, da bodo lahko rezultati, pridobljeni v posameznih državah, spodbudili evropske ukrepe na tem področju; |
| --- | --- |

44.

poziva k reševanju težav, povezanih z okoljskim zdravjem, ki vplivajo na razvoj določenih vrst raka v skladu z opredelitvami v evropskem akcijskem načrtu za okolje in zdravje 2004–2010, in sicer z oceno poznejših nacionalnih akcijskih načrtov za okolje in zdravje ter sodelovanjem držav članic pri izmenjavi rezultatov, doseženih v procesu, da bodo lahko rezultati, pridobljeni v posameznih državah, spodbudili evropske ukrepe na tem področju;

| 45. | poudarja, da zahteva optimalna oskrba bolnika večdisciplinarni pristop, da je vloga zdravnika onkologa kot bolnikovega posrednika osrednja; da se zagotovi čim boljša usposobljenost zdravnikov, ki uporabljajo zdravila proti raku, pa so potrebni izobraževanje ter jasna merila in smernice; |
| --- | --- |

45.

poudarja, da zahteva optimalna oskrba bolnika večdisciplinarni pristop, da je vloga zdravnika onkologa kot bolnikovega posrednika osrednja; da se zagotovi čim boljša usposobljenost zdravnikov, ki uporabljajo zdravila proti raku, pa so potrebni izobraževanje ter jasna merila in smernice;

| 46. | poziva Komisijo in partnerstvo, naj pregledata priporočilo Sveta o presejalnih pregledih za odkrivanje raka glede na najnovejši znanstveni razvoj, da se spodbudi razvoj evropskih programov za akreditacijo/certificiranje na področju preventivnih pregledov za odkrivanje, diagnosticiranje in zdravljenje raka, ki bodo temeljili na evropskih smernicah za zagotavljanje kakovosti, ob upoštevanju, da bi lahko bili taki programi zgled drugim področjem zdravstvene oskrbe; |
| --- | --- |

46.

poziva Komisijo in partnerstvo, naj pregledata priporočilo Sveta o presejalnih pregledih za odkrivanje raka glede na najnovejši znanstveni razvoj, da se spodbudi razvoj evropskih programov za akreditacijo/certificiranje na področju preventivnih pregledov za odkrivanje, diagnosticiranje in zdravljenje raka, ki bodo temeljili na evropskih smernicah za zagotavljanje kakovosti, ob upoštevanju, da bi lahko bili taki programi zgled drugim področjem zdravstvene oskrbe;

| 47. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo informacijske kampanje o preventivnih pregledih za odkrivanje rakavih obolenj, namenjene širši javnosti in vsem ponudnikom zdravstvenih storitev, pa tudi izmenjave najboljše prakse o uporabi ukrepov za preprečevanje ali zgodnje odkrivanje, kot so stroškovno učinkovito vključevanje ustreznega testiranja za humani papiloma virus (HPV) za zgodnje odkrivanje raka na materničnem vratu in cepljenje proti temu virusu za zaščito mladih žensk proti raku materničnega vratu, ter poziva partnerstvo EU za preprečevanje in zdravljenje raka, naj preuči, ali je treba posodobiti priporočilo Sveta o zgodnjem odkrivanju raka, da bi se lahko upoštevala dognanja o učinkovitem zgodnjem odkrivanju raka prostate pri moških; |
| --- | --- |

47.

poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo informacijske kampanje o preventivnih pregledih za odkrivanje rakavih obolenj, namenjene širši javnosti in vsem ponudnikom zdravstvenih storitev, pa tudi izmenjave najboljše prakse o uporabi ukrepov za preprečevanje ali zgodnje odkrivanje, kot so stroškovno učinkovito vključevanje ustreznega testiranja za humani papiloma virus (HPV) za zgodnje odkrivanje raka na materničnem vratu in cepljenje proti temu virusu za zaščito mladih žensk proti raku materničnega vratu, ter poziva partnerstvo EU za preprečevanje in zdravljenje raka, naj preuči, ali je treba posodobiti priporočilo Sveta o zgodnjem odkrivanju raka, da bi se lahko upoštevala dognanja o učinkovitem zgodnjem odkrivanju raka prostate pri moških;

| 48. | poziva Komisijo, naj uporabi obstoječi Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni, tako da njegovim nalogam doda nenalezljive bolezni in ga uporabi kot sedež raziskav raka v EU, kjer bi lahko vse podatke, že zbrane v posameznih državah članicah, uredili in analizirali, da bi znanstvenikom in zdravnikom zagotovili primere najboljše prakse in boljše poznavanje bolezni; |
| --- | --- |

48.

poziva Komisijo, naj uporabi obstoječi Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni, tako da njegovim nalogam doda nenalezljive bolezni in ga uporabi kot sedež raziskav raka v EU, kjer bi lahko vse podatke, že zbrane v posameznih državah članicah, uredili in analizirali, da bi znanstvenikom in zdravnikom zagotovili primere najboljše prakse in boljše poznavanje bolezni;

| 49. | pozdravlja predlog Komisije o evropskem partnerstvu za boj proti raku za obdobje 2009–2013 in predlog, da se zmanjša breme raka z uvedbo presejalnih programov za raka dojke, materničnega vratu in debelega črevesa za vse prebivalstvo, ter poziva države članice, naj smernice v celoti izvajajo; |
| --- | --- |

49.

pozdravlja predlog Komisije o evropskem partnerstvu za boj proti raku za obdobje 2009–2013 in predlog, da se zmanjša breme raka z uvedbo presejalnih programov za raka dojke, materničnega vratu in debelega črevesa za vse prebivalstvo, ter poziva države članice, naj smernice v celoti izvajajo;

| 50. | poziva Komisijo, naj pripravi listino o zaščiti bolnikov z rakom in kroničnih bolnikov na delovnem mestu, da bi se lahko od podjetij zahtevalo, naj obolelim omogočijo nadaljevanje delovnega razmerja med zdravljenjem in vrnitev na trg dela po končanem zdravljenju; |
| --- | --- |

50.

poziva Komisijo, naj pripravi listino o zaščiti bolnikov z rakom in kroničnih bolnikov na delovnem mestu, da bi se lahko od podjetij zahtevalo, naj obolelim omogočijo nadaljevanje delovnega razmerja med zdravljenjem in vrnitev na trg dela po končanem zdravljenju;

| 51. | poziva Komisijo, države članice in Evropsko agencijo za kemikalije, naj v okviru Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) posodobijo seznam snovi, ki zbujajo veliko zaskrbljenost, ki zajema rakotvorne snovi; |
| --- | --- |

51.

poziva Komisijo, države članice in Evropsko agencijo za kemikalije, naj v okviru Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) posodobijo seznam snovi, ki zbujajo veliko zaskrbljenost, ki zajema rakotvorne snovi;

| 52. | poziva Komisijo, naj v okviru partnerstva spodbuja in podpira pobude za preprečevanje uvoza izdelkov, ki vsebujejo rakotvorne kemikalije, in sprejme ukrepe na ravni EU za okrepitev preverjanj za odkrivanje takih kemikalij, ki bi bile lahko prisotne v živilih, vključno s pesticidi; |
| --- | --- |

52.

poziva Komisijo, naj v okviru partnerstva spodbuja in podpira pobude za preprečevanje uvoza izdelkov, ki vsebujejo rakotvorne kemikalije, in sprejme ukrepe na ravni EU za okrepitev preverjanj za odkrivanje takih kemikalij, ki bi bile lahko prisotne v živilih, vključno s pesticidi;

| 53. | se zaveda, da se nenazadnje razlikuje tudi kakovost paliativne oskrbe terminalnih bolnikov z rakom med državami članicami, zato lahko izmenjava dobre prakse precej pripomore, ter poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo paliativno oskrbo ter oblikujejo ustrezne smernice; |
| --- | --- |

53.

se zaveda, da se nenazadnje razlikuje tudi kakovost paliativne oskrbe terminalnih bolnikov z rakom med državami članicami, zato lahko izmenjava dobre prakse precej pripomore, ter poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo paliativno oskrbo ter oblikujejo ustrezne smernice;

| 54. | poudarja, da so potrebna večja prizadevanja v psihosocialnih programih in programih poklicne rehabilitacije za bolnike z rakom, ki zajemajo celo vrsto dejavnosti za informiranje, svetovanje o morebitnih spremembah življenjskega sloga in vedenja, psihološko podporo in socialnovarstvena vprašanja; poudarja pomen spremljanja in ocenjevanja stanja duševnega zdravja ljudi z rakom; |
| --- | --- |

54.

poudarja, da so potrebna večja prizadevanja v psihosocialnih programih in programih poklicne rehabilitacije za bolnike z rakom, ki zajemajo celo vrsto dejavnosti za informiranje, svetovanje o morebitnih spremembah življenjskega sloga in vedenja, psihološko podporo in socialnovarstvena vprašanja; poudarja pomen spremljanja in ocenjevanja stanja duševnega zdravja ljudi z rakom;

| 55. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bode imele raziskave z biološkim spremljanjem ljudi po vsej Evropski uniji dovolj sredstev za nadzor rakotvornih in drugih snovi, ki prispevajo k nastanku raka, in tako omogočijo ugotavljanje učinkovitosti politike; |
| --- | --- |

55.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bode imele raziskave z biološkim spremljanjem ljudi po vsej Evropski uniji dovolj sredstev za nadzor rakotvornih in drugih snovi, ki prispevajo k nastanku raka, in tako omogočijo ugotavljanje učinkovitosti politike;

| 56. | meni, da mora partnerstvo zagotoviti učinkovito vključitev že obstoječih pobud za uskladitev raziskav o raku ter bolj podpirati javno-zasebna partnerstva za spodbujanje raziskav in presejalnih programov, zlasti na področju medicinskega slikanja; |
| --- | --- |

56.

meni, da mora partnerstvo zagotoviti učinkovito vključitev že obstoječih pobud za uskladitev raziskav o raku ter bolj podpirati javno-zasebna partnerstva za spodbujanje raziskav in presejalnih programov, zlasti na področju medicinskega slikanja;

| 57. | meni, da predlagani strukturi manjka jasna opredelitev specifičnih ciljev ukrepov, na primer, kako do leta 2013 načrte vseh držav članic vključiti v boj proti raku, in poziva Komisijo, naj popravi to pomanjkanje medsebojne povezanosti; |
| --- | --- |

57.

meni, da predlagani strukturi manjka jasna opredelitev specifičnih ciljev ukrepov, na primer, kako do leta 2013 načrte vseh držav članic vključiti v boj proti raku, in poziva Komisijo, naj popravi to pomanjkanje medsebojne povezanosti;

| 58. | poziva, naj se nameni več sredstev za programe regionalne politike in programe Evropskega socialnega sklada, da se državljanom posreduje znanje in informacije o zaščiti pred rakom in njegovem preprečevanju; |
| --- | --- |

58.

poziva, naj se nameni več sredstev za programe regionalne politike in programe Evropskega socialnega sklada, da se državljanom posreduje znanje in informacije o zaščiti pred rakom in njegovem preprečevanju;

| 59. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo zakonodaja Skupnosti vsebovala spodbude za industrijo in raziskovalce, da bi pristopili k potekajočim raziskavam z namenom razvijanja novih zdravil in oblik zdravljenja, utemeljenih na znanstvenih dognanjih, za boj proti raku in njegov nadzor; |
| --- | --- |

59.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo zakonodaja Skupnosti vsebovala spodbude za industrijo in raziskovalce, da bi pristopili k potekajočim raziskavam z namenom razvijanja novih zdravil in oblik zdravljenja, utemeljenih na znanstvenih dognanjih, za boj proti raku in njegov nadzor;

| 60. | poudarja, kako pomembna je revizija Direktive 2001/20/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. aprila 2001 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z izvajanjem dobre klinične prakse pri kliničnem preskušanju zdravil za ljudi (15) (direktivo o kliničnih preskušanjih), da bi spodbudila več akademskih raziskav na področju raka, zlasti raziskave o preventivnih pregledih in zgodnjem odkrivanju rakavih obolenj, pri čemer naj upošteva stroške, povezane z neprofitnim raziskovalnim sektorjem, ter izboljša razpoložljivost informacij o kliničnih študijah, ki se izvajajo ali so že uspešno zaključene, za bolnike in širšo javnost; |
| --- | --- |

60.

poudarja, kako pomembna je revizija Direktive 2001/20/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. aprila 2001 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z izvajanjem dobre klinične prakse pri kliničnem preskušanju zdravil za ljudi (15) (direktivo o kliničnih preskušanjih), da bi spodbudila več akademskih raziskav na področju raka, zlasti raziskave o preventivnih pregledih in zgodnjem odkrivanju rakavih obolenj, pri čemer naj upošteva stroške, povezane z neprofitnim raziskovalnim sektorjem, ter izboljša razpoložljivost informacij o kliničnih študijah, ki se izvajajo ali so že uspešno zaključene, za bolnike in širšo javnost;

| 61. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da zakonodaja EU vsebuje spodbude za raziskovalce in industrijo, da bodo razvili prehranske in druge pristope za preprečevanje raka, temelječe na naravnih izdelkih, potrjene z nutrigenomskimi in epigenetskimi raziskavami; |
| --- | --- |

61.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da zakonodaja EU vsebuje spodbude za raziskovalce in industrijo, da bodo razvili prehranske in druge pristope za preprečevanje raka, temelječe na naravnih izdelkih, potrjene z nutrigenomskimi in epigenetskimi raziskavami;

| 62. | vztraja tudi, da je nujno uvesti patent Skupnosti in mednarodni patent; |
| --- | --- |

62.

vztraja tudi, da je nujno uvesti patent Skupnosti in mednarodni patent;

| 63. | poziva Komisijo, naj prek omrežij zdravstvenih strokovnjakov zagotovi širjenje najboljše prakse pri zdravljenju in negi, da bi državljanom zagotovila dostop do najboljšega razpoložljivega zdravljenja; |
| --- | --- |

63.

poziva Komisijo, naj prek omrežij zdravstvenih strokovnjakov zagotovi širjenje najboljše prakse pri zdravljenju in negi, da bi državljanom zagotovila dostop do najboljšega razpoložljivega zdravljenja;

| 64. | poziva države članice in Komisijo, naj razvijejo in okrepijo pobude, ki zagotavljajo podporo ljudem, ki jih je rak posredno ali neposredno prizadel, zlasti z uvedbo in razvojem psihološke oskrbe in podpore za preživele bolnike z rakom po vsej EU; |
| --- | --- |

64.

poziva države članice in Komisijo, naj razvijejo in okrepijo pobude, ki zagotavljajo podporo ljudem, ki jih je rak posredno ali neposredno prizadel, zlasti z uvedbo in razvojem psihološke oskrbe in podpore za preživele bolnike z rakom po vsej EU;

| 65. | poziva države članice in Komisijo, naj si z vsemi potrebnimi sredstvi prizadevajo za razvoj smernic za skupno opredelitev invalidnosti, ki vključuje ljudi s kroničnimi boleznimi ali rakom, in hkrati poziva države članice, ki tega še niso storile, naj nemudoma sprejmejo potrebne ukrepe in te ljudi vključijo v svoje nacionalne opredelitve invalidnosti; |
| --- | --- |

65.

poziva države članice in Komisijo, naj si z vsemi potrebnimi sredstvi prizadevajo za razvoj smernic za skupno opredelitev invalidnosti, ki vključuje ljudi s kroničnimi boleznimi ali rakom, in hkrati poziva države članice, ki tega še niso storile, naj nemudoma sprejmejo potrebne ukrepe in te ljudi vključijo v svoje nacionalne opredelitve invalidnosti;

| 66. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo dostopnost zdravil proti raku, vključno z metodami zdravljenja redkih in manj običajnih vrst raka, vsem pacientom v vseh državah članicah, ki jih potrebujejo; nadalje poziva Komisijo in države članice, naj izvedejo posebne in usklajene ukrepe, da se zmanjšajo razlike na področju dostopa do zdravljenja raka in oskrbe, vključno z novimi „tarčnimi zdravili“ proti raku, ki so nedavno prišla na trg; |
| --- | --- |

66.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo dostopnost zdravil proti raku, vključno z metodami zdravljenja redkih in manj običajnih vrst raka, vsem pacientom v vseh državah članicah, ki jih potrebujejo; nadalje poziva Komisijo in države članice, naj izvedejo posebne in usklajene ukrepe, da se zmanjšajo razlike na področju dostopa do zdravljenja raka in oskrbe, vključno z novimi „tarčnimi zdravili“ proti raku, ki so nedavno prišla na trg;

| 67. | pričakuje, da bodo države članice sprejele boljše informacijske politike o pomembnosti zgodnjega odkrivanja raka dojk, materničnega vratu in debelega črevesa, da bi povečale stopnjo sprejetosti in udeležbe pri vseh ciljnih skupinah prebivalstva, ob čemer naj se še posebej posvetijo vključitvi manjšinskih skupin in skupin, ki so prikrajšane v socialno-ekonomskem smislu; |
| --- | --- |

67.

pričakuje, da bodo države članice sprejele boljše informacijske politike o pomembnosti zgodnjega odkrivanja raka dojk, materničnega vratu in debelega črevesa, da bi povečale stopnjo sprejetosti in udeležbe pri vseh ciljnih skupinah prebivalstva, ob čemer naj se še posebej posvetijo vključitvi manjšinskih skupin in skupin, ki so prikrajšane v socialno-ekonomskem smislu;

| 68. | poudarja, da so cilji partnerstva EU pri preprečevanju in zdravljenju raka dolgoročni, zato poziva evropske institucije, naj v prihodnjem zdravstvenem proračunu Skupnosti podprejo njegovo delovanje za deset let; poziva Komisijo, naj oceni in spremlja napredek in učinkovitost pri izvajanju priporočil tega partnerstva ter enkrat letno poroča o svojih ugotovitvah; |
| --- | --- |

68.

poudarja, da so cilji partnerstva EU pri preprečevanju in zdravljenju raka dolgoročni, zato poziva evropske institucije, naj v prihodnjem zdravstvenem proračunu Skupnosti podprejo njegovo delovanje za deset let; poziva Komisijo, naj oceni in spremlja napredek in učinkovitost pri izvajanju priporočil tega partnerstva ter enkrat letno poroča o svojih ugotovitvah;

| 69. | meni, da je ustrezno izvajanje veljavne zakonodaje v zvezi s snovmi, ki povzročajo ali spodbujajo raka, bistveno v boju proti raku; zato poziva Komisijo, naj zagotovi popolno izvajanje ustrezne zakonodaje s področja zdravja delavcev ter hitro in odločno prispeva k oblikovanju celovitega seznama snovi, ki zbujajo veliko zaskrbljenost, kot podlage za hitre odločitve o snoveh, ki so rakotvorne, mutagene ali strupene za razmnoževanje, v okviru avtorizacij v skladu z uredbo REACH; |
| --- | --- |

69.

meni, da je ustrezno izvajanje veljavne zakonodaje v zvezi s snovmi, ki povzročajo ali spodbujajo raka, bistveno v boju proti raku; zato poziva Komisijo, naj zagotovi popolno izvajanje ustrezne zakonodaje s področja zdravja delavcev ter hitro in odločno prispeva k oblikovanju celovitega seznama snovi, ki zbujajo veliko zaskrbljenost, kot podlage za hitre odločitve o snoveh, ki so rakotvorne, mutagene ali strupene za razmnoževanje, v okviru avtorizacij v skladu z uredbo REACH;

| 70. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

70.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 301, 20.11.2007, str. 3.

(2)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0477.

(3)  UL L 412, 30.12.2006, str. 1.

(4)  Svet Evropske unije, sklepi Sveta o zmanjšanju bremena raka, sprejeti na 2876. srečanju Sveta za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov v Luxembourgu, 10. junija 2008.

(5)  UL L 327, 16.12.2003, str. 34.

(6)  UL C 227 E, 4.9.2008, str. 160.

(7)  UL C 247 E, 15.10.2009, str. 11.

(8)  UL C 313 E, 20.12.2006, str. 273.

(9)  UL C 68 E, 18. 3. 2004, str. 611.

(10)  UL L 95, 16.4.1996, str. 9.

(11)  UL L 213, 15.6.2004, str. 8.

(12)  UL C 27 E, 31.1.2008, str. 247.

(13)  UL C 364, 18.12.2000, str. 1.

(14)  Jemal A, Ward E, Thun M (2010) Declining Death Rates Reflect Progress against Cancer. PLoS ONE 5(3): e9584. doi:10.1371/journal.pone.0009584.

(15)  UL L 121, 1.5.2001, str. 34.

---

| 15.3.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 81/107 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 81/107

---

Četrtek, 6. maj 2010Uporaba informacijskih in komunikacijskih tehnologij za olajšanje prehoda na energetsko učinkovito gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika

P7_TA(2010)0153

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2010 o uporabi informacijskih in komunikacijskih tehnologij za olajšanje prehoda na energetsko učinkovito gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika (2009/2228(INI))

2011/C 81 E/20

Evropski parlament,

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. marca 2009 o spodbujanju uporabe informacijskih in komunikacijskih tehnologij za olajšanje prehoda na energetsko učinkovito gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika (KOM(2009)0111) Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomskemu in socialnemu odboru ter Odboru regij in ob upoštevanju nadaljnjega priporočila z dne 9. oktobra 2009 (C(2009)7604),

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Naložbe danes za Evropo jutri (KOM (2009)0036),

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z zasedanja 11. in 12. decembra 2008, zlasti navedenih podnebnih in energetskih ciljev,

ob upoštevanju sporočila Komisije o evropskem načrtu za oživitev gospodarstva (KOM(2008)0800),

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Povečanje energijske učinkovitosti z informacijskimi in komunikacijskimi tehnologijami (KOM(2008)0241),

ob upoštevanju političnega sporazuma med Parlamentom in Svetom o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o energetski učinkovitosti stavb (prenovitev) (KOM(2008)0780),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. decembra 2008 z naslovom Akcijski načrt za uvajanje inteligentnih prometnih sistemov v Evropi (KOM(2008)0886),

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Akcijski načrt za energetsko učinkovitost: uresničitev možnosti (KOM(2006)0545),

ob upoštevanju člena 48 svojega poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0120/2010),

| A. | ker je za ukrepanje za zmanjšanje učinka podnebnih sprememb potrebno sprejeti posebne ukrepe za zmanjšanje porabe energije in emisij toplogrednih plinov, zlasti s prizadevanji za spodbujanje energetske učinkovitosti in obnovljivih virov energije, |
| --- | --- |

A.

ker je za ukrepanje za zmanjšanje učinka podnebnih sprememb potrebno sprejeti posebne ukrepe za zmanjšanje porabe energije in emisij toplogrednih plinov, zlasti s prizadevanji za spodbujanje energetske učinkovitosti in obnovljivih virov energije,

| B. | ker se ambiciozni podnebni in energetski cilji, ki si jih je Unija zastavila do leta 2020, lahko dosežejo samo s prepletanjem ukrepov za varčevanje z energijo in energetsko učinkovitost ter drugih pomembnih ukrepov, zlasti v okviru raziskav in inovacij, ter z nepretrganim zastavljanjem ambicioznih ciljev za sektorje, ki niso regulirani v okviru sistema za trgovanje z emisijami, in za energetsko učinkovitost izdelkov, |
| --- | --- |

B.

ker se ambiciozni podnebni in energetski cilji, ki si jih je Unija zastavila do leta 2020, lahko dosežejo samo s prepletanjem ukrepov za varčevanje z energijo in energetsko učinkovitost ter drugih pomembnih ukrepov, zlasti v okviru raziskav in inovacij, ter z nepretrganim zastavljanjem ambicioznih ciljev za sektorje, ki niso regulirani v okviru sistema za trgovanje z emisijami, in za energetsko učinkovitost izdelkov,

| C. | ker se prihranki energije ne uresničuje dovolj hitro, da bi dosegli zastavljene cilje do leta 2020, obstoječi ukrepi, povezani z izkoriščanjem informacijskih in komunikacijskih tehnologij, pa niso skladni z obsežnostjo izzivov za prehod na trajnostni nizkoogljični energetski sistem, |
| --- | --- |

C.

ker se prihranki energije ne uresničuje dovolj hitro, da bi dosegli zastavljene cilje do leta 2020, obstoječi ukrepi, povezani z izkoriščanjem informacijskih in komunikacijskih tehnologij, pa niso skladni z obsežnostjo izzivov za prehod na trajnostni nizkoogljični energetski sistem,

| D. | ker sektor informacijskih in komunikacijskih tehnologij porabi približno 8 % električne energije in povzroči 2 % emisij ogljika v Evropi (1,75 % zaradi uporabe izdelkov in storitev informacijskih in komunikacijskih tehnologij, 0,25 % pa zaradi njihove proizvodnje), njegov ogljični odtis pa hitro narašča, |
| --- | --- |

D.

ker sektor informacijskih in komunikacijskih tehnologij porabi približno 8 % električne energije in povzroči 2 % emisij ogljika v Evropi (1,75 % zaradi uporabe izdelkov in storitev informacijskih in komunikacijskih tehnologij, 0,25 % pa zaradi njihove proizvodnje), njegov ogljični odtis pa hitro narašča,

| E. | ker informacijske in komunikacijske tehnologije predstavljajo skoraj 7 % delovne sile ter prek 6 % BDP in ker obstaja resno tveganje, da bo EU izgubila vodilno vlogo na področju digitalne tehnologije, je treba takoj pospešiti inovacije v tem sektorju, tako v prid našemu podnebju kot za prihodnje ustvarjanje zelenih delovnih mest, |
| --- | --- |

E.

ker informacijske in komunikacijske tehnologije predstavljajo skoraj 7 % delovne sile ter prek 6 % BDP in ker obstaja resno tveganje, da bo EU izgubila vodilno vlogo na področju digitalne tehnologije, je treba takoj pospešiti inovacije v tem sektorju, tako v prid našemu podnebju kot za prihodnje ustvarjanje zelenih delovnih mest,

| F. | ker ponujajo informacijske in komunikacijske tehnologije ogromne še neizrabljene možnosti za varčevanje z energijo in lahko z različnimi aplikacijami pripomorejo k energetski učinkovitosti; ker je bila uporaba tovrstnih aplikacij doslej pomanjkljiva;', |
| --- | --- |

F.

ker ponujajo informacijske in komunikacijske tehnologije ogromne še neizrabljene možnosti za varčevanje z energijo in lahko z različnimi aplikacijami pripomorejo k energetski učinkovitosti; ker je bila uporaba tovrstnih aplikacij doslej pomanjkljiva;',

| G. | ker lahko informacijske in komunikacijske tehnologije bistveno izboljšajo energetsko učinkovitost stavb, prometa ter proizvodnjo in distribucijo energije ter s tem prispevajo k uresničitvi ciljnih 20 % prihranka energije do leta 2020, |
| --- | --- |

G.

ker lahko informacijske in komunikacijske tehnologije bistveno izboljšajo energetsko učinkovitost stavb, prometa ter proizvodnjo in distribucijo energije ter s tem prispevajo k uresničitvi ciljnih 20 % prihranka energije do leta 2020,

| H. | ker je obnovljive vire energije mogoče učinkovito uporabljati za zagotavljanje potreb po električni energiji sektorja informacijskih in komunikacijskih tehnologij, ker lahko sistemi, ki temeljijo na informacijskih in komunikacijskih tehnologijah, zmanjšajo porabo energije v stavbah za do 17 % in emisije ogljika, ki jih povzroča promet, za do 27 %, |
| --- | --- |

H.

ker je obnovljive vire energije mogoče učinkovito uporabljati za zagotavljanje potreb po električni energiji sektorja informacijskih in komunikacijskih tehnologij, ker lahko sistemi, ki temeljijo na informacijskih in komunikacijskih tehnologijah, zmanjšajo porabo energije v stavbah za do 17 % in emisije ogljika, ki jih povzroča promet, za do 27 %,

| I. | ker lahko imajo trgovinske in poslovne organizacije, zlasti v prometnem, proizvodnem in gradbenem sektorju, ključno vlogo pri zmanjševanju porabe energije in bi morale v zvezi s tem tudi spodbujati uporabo informacijskih in komunikacijskih tehnologij, |
| --- | --- |

I.

ker lahko imajo trgovinske in poslovne organizacije, zlasti v prometnem, proizvodnem in gradbenem sektorju, ključno vlogo pri zmanjševanju porabe energije in bi morale v zvezi s tem tudi spodbujati uporabo informacijskih in komunikacijskih tehnologij,

| J. | ker so informacijske in komunikacijske tehnologije prebojne tehnologije za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov z uvedbo omrežij za distribucijo električne energije (pametna omrežja), inteligentnih stavb, inteligentnih domov in pametnega merjenja, ekološko učinkovitega prevoza in dematerializacije, ekološko učinkovitih industrijskih postopkov in organizacijske trajnostnosti, |
| --- | --- |

J.

ker so informacijske in komunikacijske tehnologije prebojne tehnologije za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov z uvedbo omrežij za distribucijo električne energije (pametna omrežja), inteligentnih stavb, inteligentnih domov in pametnega merjenja, ekološko učinkovitega prevoza in dematerializacije, ekološko učinkovitih industrijskih postopkov in organizacijske trajnostnosti,

| K. | ker na motorizirane industrijske sisteme odpade 65 % celotne porabe električne energije v industrijskih dejavnostih in ker bi širša uporaba pametnih motorjev do leta 2020 privedla do zmanjšanja emisij ogljika za 0,97 Gt, |
| --- | --- |

K.

ker na motorizirane industrijske sisteme odpade 65 % celotne porabe električne energije v industrijskih dejavnostih in ker bi širša uporaba pametnih motorjev do leta 2020 privedla do zmanjšanja emisij ogljika za 0,97 Gt,

| L. | ker so potrebne združljive metode in orodja za merjenje in spremljanje učinkovitosti energetske porabe; ker lahko uvedba pametnih števcev zmanjša porabo energije do 10 %, spodbudi širšo uporabo porazdeljene proizvodnje (mikroproizvodnje) in zmanjša izgube v omrežjih nizke zmogljivosti ter pri tem spodbudi prodor obnovljivih virov energije, |
| --- | --- |

L.

ker so potrebne združljive metode in orodja za merjenje in spremljanje učinkovitosti energetske porabe; ker lahko uvedba pametnih števcev zmanjša porabo energije do 10 %, spodbudi širšo uporabo porazdeljene proizvodnje (mikroproizvodnje) in zmanjša izgube v omrežjih nizke zmogljivosti ter pri tem spodbudi prodor obnovljivih virov energije,

| M. | ker je uporaba teh tehnologij neposredno povezana z uvajanjem in razvojem širokopasovnih storitev v Evropi, |
| --- | --- |

M.

ker je uporaba teh tehnologij neposredno povezana z uvajanjem in razvojem širokopasovnih storitev v Evropi,

| N. | ker morajo biti doslej sprejeti ukrepi v evropski raziskovalni in inovativni politiki ter izmenjava informacij in dobre prakse vključeni tako, da bodo dosegali kar najboljšo učinkovitost, in ker je treba sklade EU za raziskave in razvoj in strukturne sklade ter ukrepe držav članic in finančne mehanizme EIB bolje usklajevati, da se ustvarijo sinergije, |
| --- | --- |

N.

ker morajo biti doslej sprejeti ukrepi v evropski raziskovalni in inovativni politiki ter izmenjava informacij in dobre prakse vključeni tako, da bodo dosegali kar najboljšo učinkovitost, in ker je treba sklade EU za raziskave in razvoj in strukturne sklade ter ukrepe držav članic in finančne mehanizme EIB bolje usklajevati, da se ustvarijo sinergije,

| O. | ker so nekatere odgovornosti in pristojnosti pri upravljanju prostorskega načrtovanja, oskrbe z energijo, javnih stavb in prometa v rokah nacionalnih, regionalnih in lokalnih organov, |
| --- | --- |

O.

ker so nekatere odgovornosti in pristojnosti pri upravljanju prostorskega načrtovanja, oskrbe z energijo, javnih stavb in prometa v rokah nacionalnih, regionalnih in lokalnih organov,

| P. | ker je pomembno ozaveščati potrošnike o novih tehnologijah in njihovih potencialnih gospodarskih koristih in koristih z vidika varčevanja z energijo ter potrošnikom zagotoviti boljše možnosti za upravljanje njihove rabe energije, |
| --- | --- |

P.

ker je pomembno ozaveščati potrošnike o novih tehnologijah in njihovih potencialnih gospodarskih koristih in koristih z vidika varčevanja z energijo ter potrošnikom zagotoviti boljše možnosti za upravljanje njihove rabe energije,

| Q. | ker se sedaj 15–20 % sredstev, namenjenih za upravljanje podatkovnih centrov, izgubi za oskrbo z električno energijo in hlajenje, |
| --- | --- |

Q.

ker se sedaj 15–20 % sredstev, namenjenih za upravljanje podatkovnih centrov, izgubi za oskrbo z električno energijo in hlajenje,

| R. | ob upoštevanju ekološkega odtisa informacijskih in komunikacijskih tehnologij pri zagotavljanju razpoložljivosti storitev različnih sektorjev na spletu, |
| --- | --- |

R.

ob upoštevanju ekološkega odtisa informacijskih in komunikacijskih tehnologij pri zagotavljanju razpoložljivosti storitev različnih sektorjev na spletu,

| S. | ob upoštevanju vloge energetske učinkovitosti pri spoprijemanju z vse večjo zaskrbljenostjo glede energetske varnosti v Evropski uniji, |
| --- | --- |

S.

ob upoštevanju vloge energetske učinkovitosti pri spoprijemanju z vse večjo zaskrbljenostjo glede energetske varnosti v Evropski uniji,

| 1. | pozdravlja sporočilo Komisije in kasnejše priporočilo ter podpira njune širše smernice; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja sporočilo Komisije in kasnejše priporočilo ter podpira njune širše smernice;

| 2. | poziva k sprejetju ukrepov, ki bodo pri pametnem merjenju zagotavljali zasebnost osebnih podatkov; |
| --- | --- |

2.

poziva k sprejetju ukrepov, ki bodo pri pametnem merjenju zagotavljali zasebnost osebnih podatkov;

| 3. | zato poziva Komisijo, naj do konca leta 2010 predstavi sklop priporočil, da bi zagotovili uvedbo pametnih števcev v skladu z rokom, določenim v tretjem zakonodajnem paketu za energetski trg, in določili minimalne funkcije za pametne števce, s tem pa potrošnikom omogočili boljše možnosti za izboljšanje njihove porabe energije in izgladitev krivulje povpraševanja ter lažjo uvedbo novih energetskih storitev ter inovativnih, usklajenih in združljivih evropskih pametnih omrežij, ob upoštevanju vseh zgledov dokazano najboljše prakse, ki se uporabljajo v nekaterih državah članicah, zlasti glede upravljanja dvosmernih energijskih in informacijskih tokov v realnem času; opredelitev minimalnih funkcionalnosti bi morala pri opredeljevanju „dodatnih funkcionalnosti“ v skladu s pooblastilom 441 o standardizaciji pametnih števcev upoštevati delo evropskih organizacij za standardizacijo (CEN, CENELEC in ETSI); |
| --- | --- |

3.

zato poziva Komisijo, naj do konca leta 2010 predstavi sklop priporočil, da bi zagotovili uvedbo pametnih števcev v skladu z rokom, določenim v tretjem zakonodajnem paketu za energetski trg, in določili minimalne funkcije za pametne števce, s tem pa potrošnikom omogočili boljše možnosti za izboljšanje njihove porabe energije in izgladitev krivulje povpraševanja ter lažjo uvedbo novih energetskih storitev ter inovativnih, usklajenih in združljivih evropskih pametnih omrežij, ob upoštevanju vseh zgledov dokazano najboljše prakse, ki se uporabljajo v nekaterih državah članicah, zlasti glede upravljanja dvosmernih energijskih in informacijskih tokov v realnem času; opredelitev minimalnih funkcionalnosti bi morala pri opredeljevanju „dodatnih funkcionalnosti“ v skladu s pooblastilom 441 o standardizaciji pametnih števcev upoštevati delo evropskih organizacij za standardizacijo (CEN, CENELEC in ETSI);

| 4. | poudarja, da pričakujemo pomemben tehnološki napredek in organizacijske inovacije, ki so tesno povezani z informacijskimi in komunikacijskimi tehnologijami, da bi v naslednjih desetletjih lahko dosegli možne prihranke energije; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da pričakujemo pomemben tehnološki napredek in organizacijske inovacije, ki so tesno povezani z informacijskimi in komunikacijskimi tehnologijami, da bi v naslednjih desetletjih lahko dosegli možne prihranke energije;

| 5. | meni, da so informacijske in komunikacijske tehnologije nujno potrebne za ločitev gospodarske rasti od emisij toplogrednih plinov na podlagi uporabe treh osnovnih strategij za ublažitev podnebnih sprememb: zmanjšanja porabe energije, povečanja energetske učinkovitosti in vključevanja obnovljivih virov energije; |
| --- | --- |

5.

meni, da so informacijske in komunikacijske tehnologije nujno potrebne za ločitev gospodarske rasti od emisij toplogrednih plinov na podlagi uporabe treh osnovnih strategij za ublažitev podnebnih sprememb: zmanjšanja porabe energije, povečanja energetske učinkovitosti in vključevanja obnovljivih virov energije;

| 6. | opozarja, da je sprejetje skupnih metod za merjenje porabe energije in emisij ogljika ter primerjalnega metodološkega okvira za izračun stroškovno optimalne ravni zahtev glede minimalne energetske učinkovitosti v sektorju stavb edini način za zagotovitev primerljivosti dobljenih podatkov v različnih državah članicah in za povečanje energetske učinkovitosti; nadalje poudarja, da je treba čim prej standardizirati informacijske in komunikacijske tehnologije kot minimalno zahtevo za interoperabilnost; meni, da mora standardizacija poleg funkcij merjenja vključevati tudi dostop do pogodbenih informacij in podatkov o porabi, komunikacijo s centralnimi sistemi prek elektroenergetskih omrežij ter napravo, ki omogoča priključitev in prekinitev oskrbe na daljavo; |
| --- | --- |

6.

opozarja, da je sprejetje skupnih metod za merjenje porabe energije in emisij ogljika ter primerjalnega metodološkega okvira za izračun stroškovno optimalne ravni zahtev glede minimalne energetske učinkovitosti v sektorju stavb edini način za zagotovitev primerljivosti dobljenih podatkov v različnih državah članicah in za povečanje energetske učinkovitosti; nadalje poudarja, da je treba čim prej standardizirati informacijske in komunikacijske tehnologije kot minimalno zahtevo za interoperabilnost; meni, da mora standardizacija poleg funkcij merjenja vključevati tudi dostop do pogodbenih informacij in podatkov o porabi, komunikacijo s centralnimi sistemi prek elektroenergetskih omrežij ter napravo, ki omogoča priključitev in prekinitev oskrbe na daljavo;

| 7. | poudarja, da je standardizacija informacijskih in komunikacijskih tehnologij del splošnih dejavnosti standardizacije in prispeva k ciljem politike glede izboljšanja konkurenčnosti evropske industrije, kot je opredeljeno v Lizbonski strategiji; podpira izvajanje delovnega programa za standardizacijo informacijskih in komunikacijskih tehnologij za leto 2009 na določenih prednostnih področjih: e-zdravstvo, e-vključevanje, inteligentni promet, informacijske in komunikacijske tehnologije za okolje, e-poslovanje, e-znanja, e-učenje, varovanje osebnih podatkov, zasebnost ter varnost omrežij in informacij; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da je standardizacija informacijskih in komunikacijskih tehnologij del splošnih dejavnosti standardizacije in prispeva k ciljem politike glede izboljšanja konkurenčnosti evropske industrije, kot je opredeljeno v Lizbonski strategiji; podpira izvajanje delovnega programa za standardizacijo informacijskih in komunikacijskih tehnologij za leto 2009 na določenih prednostnih področjih: e-zdravstvo, e-vključevanje, inteligentni promet, informacijske in komunikacijske tehnologije za okolje, e-poslovanje, e-znanja, e-učenje, varovanje osebnih podatkov, zasebnost ter varnost omrežij in informacij;

| 8. | meni, da informacijske in komunikacijske tehnologije lahko pomagajo prihraniti energijo s stalnim spremljanjem podatkov, da bi izboljšali javno in zasebno porabo energije in energetsko učinkovitost v mnogih sektorjih, torej bi moral sektor informacijskih in komunikacijskih tehnologij, glede na eksponentno rast lastne rabe energije, dati zgled s prizadevanji za občutno zmanjšanje svoje porabe energije; poziva Komisijo, naj odslej predvidi, kako lahko informacijske in komunikacijske tehnologije na ravni rabe virov pripomorejo k učinkovitemu gospodarstvu; |
| --- | --- |

8.

meni, da informacijske in komunikacijske tehnologije lahko pomagajo prihraniti energijo s stalnim spremljanjem podatkov, da bi izboljšali javno in zasebno porabo energije in energetsko učinkovitost v mnogih sektorjih, torej bi moral sektor informacijskih in komunikacijskih tehnologij, glede na eksponentno rast lastne rabe energije, dati zgled s prizadevanji za občutno zmanjšanje svoje porabe energije; poziva Komisijo, naj odslej predvidi, kako lahko informacijske in komunikacijske tehnologije na ravni rabe virov pripomorejo k učinkovitemu gospodarstvu;

| 9. | poudarja, da bi morala biti Evropa v samem vrhu pri razvoju nizkoogljičnih aplikacij informacijskih in komunikacijskih tehnologij; meni, da je nujno treba spodbujati odličnost v raziskavah informacijskih in komunikacijskih tehnologij ter podpirati javne in zasebne naložbe v visoko tvegane skupne raziskave informacijskih in komunikacijskih tehnolog ter inovacije; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da bi morala biti Evropa v samem vrhu pri razvoju nizkoogljičnih aplikacij informacijskih in komunikacijskih tehnologij; meni, da je nujno treba spodbujati odličnost v raziskavah informacijskih in komunikacijskih tehnologij ter podpirati javne in zasebne naložbe v visoko tvegane skupne raziskave informacijskih in komunikacijskih tehnolog ter inovacije;

| 10. | meni, da imajo lahko informacijske in komunikacijske tehnologije pomembno vlogo pri merjenju in količinskem ugotavljanju globalnih učinkov podnebnih sprememb in pri vrednotenju ukrepov za zaščito podnebja ter tako prispeva k natančnem uravnavanju podnebne politike; |
| --- | --- |

10.

meni, da imajo lahko informacijske in komunikacijske tehnologije pomembno vlogo pri merjenju in količinskem ugotavljanju globalnih učinkov podnebnih sprememb in pri vrednotenju ukrepov za zaščito podnebja ter tako prispeva k natančnem uravnavanju podnebne politike;

| 11. | poudarja, da bi se prizadevanja sektorja informacijskih in komunikacijskih tehnologij za zmanjšanje lastne rabe energije morala zlasti osrediniti na podatkovne centre; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da bi se prizadevanja sektorja informacijskih in komunikacijskih tehnologij za zmanjšanje lastne rabe energije morala zlasti osrediniti na podatkovne centre;

| 12. | poudarja pomen lastne rabe energije v sektorju informacijskih in komunikacijskih tehnologij ter poziva sektor, naj začne z izvajanjem priporočila Komisije (C(2009)7604) čim prej oziroma najmanj v okviru rokov, določenih v priporočilu; |
| --- | --- |

12.

poudarja pomen lastne rabe energije v sektorju informacijskih in komunikacijskih tehnologij ter poziva sektor, naj začne z izvajanjem priporočila Komisije (C(2009)7604) čim prej oziroma najmanj v okviru rokov, določenih v priporočilu;

| 13. | meni, da bi z namenom uresničitve možnih prihrankov energije v naslednjih desetletjih električna omrežja lahko postala inteligentni sistemi s prilagodljivimi in reguliranimi pretoki energije, ki bi jih podpirala napredna informacijska tehnologija; |
| --- | --- |

13.

meni, da bi z namenom uresničitve možnih prihrankov energije v naslednjih desetletjih električna omrežja lahko postala inteligentni sistemi s prilagodljivimi in reguliranimi pretoki energije, ki bi jih podpirala napredna informacijska tehnologija;

| 14. | opozarja, da se informacijske in komunikacijske tehnologije lahko na različne načine uporabijo za izboljšanje energetske učinkovitosti in gospodarjenja z energijo v gospodinjstvih ter v sektorjih stavb, prometa, logistike in industrije; opozarja, da te aplikacije med drugim vplivajo na distribucijo električne energije, razsvetljavo, ogrevanje, hlajenje, prezračevanje in klimatizacijo ter na možnosti, ki jih informacijske in komunikacijske tehnologije nudijo na ravni merjenja, nadzora in avtomatizacije; vztraja pri tem, da pametni števci, učinkovita razsvetljava, računalništvo v oblaku in porazdeljena programska oprema lahko preoblikujejo vzorce uporabe virov energije; |
| --- | --- |

14.

opozarja, da se informacijske in komunikacijske tehnologije lahko na različne načine uporabijo za izboljšanje energetske učinkovitosti in gospodarjenja z energijo v gospodinjstvih ter v sektorjih stavb, prometa, logistike in industrije; opozarja, da te aplikacije med drugim vplivajo na distribucijo električne energije, razsvetljavo, ogrevanje, hlajenje, prezračevanje in klimatizacijo ter na možnosti, ki jih informacijske in komunikacijske tehnologije nudijo na ravni merjenja, nadzora in avtomatizacije; vztraja pri tem, da pametni števci, učinkovita razsvetljava, računalništvo v oblaku in porazdeljena programska oprema lahko preoblikujejo vzorce uporabe virov energije;

| 15. | poudarja, da lahko informacijske in komunikacijske tehnologije urbanističnemu načrtovanju in upravljanju mestne infrastrukture zagotovijo inovativne rešitve za zmanjšanje emisij ogljika; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da lahko informacijske in komunikacijske tehnologije urbanističnemu načrtovanju in upravljanju mestne infrastrukture zagotovijo inovativne rešitve za zmanjšanje emisij ogljika;

| 16. | meni, da ima lahko uporaba informacijskih in komunikacijskih tehnologij ključno vlogo pri izboljševanju energetske učinkovitosti, predvsem pri upravljanju in delovanju strnjenih mestnih naselij; meni, da je projekt pametnih mest dokaz, da je z uporabo informacijskih in komunikacijskih tehnologij mogoče zmanjšati porabo energije, obenem pa spodbuja druga mesta k izboljšanju njihovih dosežkov in uporabi zgledov dobre prakse; |
| --- | --- |

16.

meni, da ima lahko uporaba informacijskih in komunikacijskih tehnologij ključno vlogo pri izboljševanju energetske učinkovitosti, predvsem pri upravljanju in delovanju strnjenih mestnih naselij; meni, da je projekt pametnih mest dokaz, da je z uporabo informacijskih in komunikacijskih tehnologij mogoče zmanjšati porabo energije, obenem pa spodbuja druga mesta k izboljšanju njihovih dosežkov in uporabi zgledov dobre prakse;

| 17. | poudarja, da tesnejše sodelovanje med javnimi organi in ponudniki javnih storitev pri uvajanju pametnega merjenja lahko zmanjša stroške in zagotovi boljše storitve za potrošnike; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da tesnejše sodelovanje med javnimi organi in ponudniki javnih storitev pri uvajanju pametnega merjenja lahko zmanjša stroške in zagotovi boljše storitve za potrošnike;

| 18. | poudarja pomembnost vključitve javnih komunalnih služb, mestnih svetov in občinskih organov v proces sprejemanja odločitev z namenom uvajanja praktičnih ukrepov za zmanjšanje porabe energije in večjo energetsko učinkovitost; poudarja pomembnost informacijskih in komunikacijskih tehnologij na tem področju; |
| --- | --- |

18.

poudarja pomembnost vključitve javnih komunalnih služb, mestnih svetov in občinskih organov v proces sprejemanja odločitev z namenom uvajanja praktičnih ukrepov za zmanjšanje porabe energije in večjo energetsko učinkovitost; poudarja pomembnost informacijskih in komunikacijskih tehnologij na tem področju;

| 19. | poudarja, da si morajo vsi sektorji, ki uporabljajo energijo, čim bolj prizadevati za boljšo energetsko učinkovitost; opozarja, da bo uresničevanje evropskega cilja o vsesplošnem varčevanju z energijo odvisno od količine energije, privarčevane na nižjih ravneh; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da si morajo vsi sektorji, ki uporabljajo energijo, čim bolj prizadevati za boljšo energetsko učinkovitost; opozarja, da bo uresničevanje evropskega cilja o vsesplošnem varčevanju z energijo odvisno od količine energije, privarčevane na nižjih ravneh;

| 20. | poudarja, da si mora tudi sektor informacijskih in komunikacijskih tehnologij prizadevati za večjo energetsko učinkovitost in širšo uporabo z vidika ogljika nevtralne oskrbe z energijo, in sicer z razvijanjem opreme, komunikacijskih omrežij in prenosnih sistemov; obenem meni, da mora biti Komisija prožna pri prilagajanju predpisov tehničnemu razvoju sektorja; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da si mora tudi sektor informacijskih in komunikacijskih tehnologij prizadevati za večjo energetsko učinkovitost in širšo uporabo z vidika ogljika nevtralne oskrbe z energijo, in sicer z razvijanjem opreme, komunikacijskih omrežij in prenosnih sistemov; obenem meni, da mora biti Komisija prožna pri prilagajanju predpisov tehničnemu razvoju sektorja;

| 21. | poudarja, da so merilna in regulacijska tehnika ter ustrezna programska oprema v industrijskem sektorju bistvene za uresničevanje možnosti za varčevanje z viri; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da so merilna in regulacijska tehnika ter ustrezna programska oprema v industrijskem sektorju bistvene za uresničevanje možnosti za varčevanje z viri;

| 22. | obžaluje počasno napredovanje izrabe možnosti energetske učinkovitosti in prihrankov energije za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov; poziva Komisijo, naj v celoti upošteva možnost prihrankov na podlagi uporabe informacijskih in komunikacijskih tehnologij pri izvajanju Direktive 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o vzpostavitvi okvira za določanje zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, ki rabijo energijo (1); |
| --- | --- |

22.

obžaluje počasno napredovanje izrabe možnosti energetske učinkovitosti in prihrankov energije za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov; poziva Komisijo, naj v celoti upošteva možnost prihrankov na podlagi uporabe informacijskih in komunikacijskih tehnologij pri izvajanju Direktive 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o vzpostavitvi okvira za določanje zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, ki rabijo energijo (1);

| 23. | poudarja, kako pomemben je vpliv informacijskih in komunikacijskih tehnologij na energetsko učinkovitost, kar se je pokazalo tudi pri obravnavi tega vprašanja v letu 2007 kot posebne teme v okviru prednostnih nalog na področju informacijskih in komunikacijskih tehnologij v sedmem okvirnem programu na področju tehnoloških raziskav in razvoja (2); |
| --- | --- |

23.

poudarja, kako pomemben je vpliv informacijskih in komunikacijskih tehnologij na energetsko učinkovitost, kar se je pokazalo tudi pri obravnavi tega vprašanja v letu 2007 kot posebne teme v okviru prednostnih nalog na področju informacijskih in komunikacijskih tehnologij v sedmem okvirnem programu na področju tehnoloških raziskav in razvoja (2);

| 24. | meni, da je treba v veliko državah članicah dati prednost krepitvi evropskega gospodarstva, tako da se vlaga v nove tehnologije, zlasti v razvoj širokopasovnih storitev za zagotovitev gospodarske rasti, ter zagotavljanju dostopa do novih sistemov in aplikacij za vse večje število državljanov in podjetij EU in uresničevanju ciljev energetske učinkovitosti, ki jih je EU zastavila do leta 2020; poleg tega bo razvoj informacijskih in komunikacijskih tehnologij, ki pomeni prehod na nizkoogljično gospodarstvo, prispeval k zmanjšanju odvisnosti od oskrbe z energijo in k obvladovanju visokih stroškov surovin; |
| --- | --- |

24.

meni, da je treba v veliko državah članicah dati prednost krepitvi evropskega gospodarstva, tako da se vlaga v nove tehnologije, zlasti v razvoj širokopasovnih storitev za zagotovitev gospodarske rasti, ter zagotavljanju dostopa do novih sistemov in aplikacij za vse večje število državljanov in podjetij EU in uresničevanju ciljev energetske učinkovitosti, ki jih je EU zastavila do leta 2020; poleg tega bo razvoj informacijskih in komunikacijskih tehnologij, ki pomeni prehod na nizkoogljično gospodarstvo, prispeval k zmanjšanju odvisnosti od oskrbe z energijo in k obvladovanju visokih stroškov surovin;

| 25. | poziva države članice, naj z razvojem ustrezne infrastrukture pospešujejo razpoložljivost širokopasovnega interneta za vse državljane EU, da bi tako zagotovile enakopraven dostop do spletnih storitev, ki zmanjšujejo potrebo po potovanjih; |
| --- | --- |

25.

poziva države članice, naj z razvojem ustrezne infrastrukture pospešujejo razpoložljivost širokopasovnega interneta za vse državljane EU, da bi tako zagotovile enakopraven dostop do spletnih storitev, ki zmanjšujejo potrebo po potovanjih;

| 26. | poziva, naj se razvijejo in uvedejo spletne storitve (e-bančništvo, e-trgovanje, e-uprava, e-učenje, e-zdravstvo) in delo na daljavo, da bi izboljšali kakovost storitev, ponujenih javnosti, hkrati pa zmanjšali emisije ogljika poziva države članice, naj razvijejo tovrstne storitve, ki ljudem prihranijo čas, poleg tega pa zmanjšajo uporabo prevoza; |
| --- | --- |

26.

poziva, naj se razvijejo in uvedejo spletne storitve (e-bančništvo, e-trgovanje, e-uprava, e-učenje, e-zdravstvo) in delo na daljavo, da bi izboljšali kakovost storitev, ponujenih javnosti, hkrati pa zmanjšali emisije ogljika poziva države članice, naj razvijejo tovrstne storitve, ki ljudem prihranijo čas, poleg tega pa zmanjšajo uporabo prevoza;

| 27. | poudarja pomen logistike pri racionalizaciji prometa in zmanjšanju emisij ogljika; priznava potrebo po večjih javnih in zasebnih naložbah v orodja informacijskih in komunikacijskih tehnologij, s čimer bi omogočili razvoj inteligentnih energetskih infrastruktur za promet ter zlasti uresničili e-tovorni promet in inteligentne prevozne sisteme; |
| --- | --- |

27.

poudarja pomen logistike pri racionalizaciji prometa in zmanjšanju emisij ogljika; priznava potrebo po večjih javnih in zasebnih naložbah v orodja informacijskih in komunikacijskih tehnologij, s čimer bi omogočili razvoj inteligentnih energetskih infrastruktur za promet ter zlasti uresničili e-tovorni promet in inteligentne prevozne sisteme;

| 28. | je prepričan, da lahko uporaba inteligentnih prometnih sistemov v cestnem prometu in v povezavi z drugimi načini prevoza pripomore k zmanjšanju prometnih zastojev in njihovih škodljivih učinkov na okolje; meni, da bodo uporaba informacijskih in komunikacijskih tehnologij v potniškem prometu ter razpoložljivost novih tehnologij in minimalnih informacij o cestah in njihovi interakciji s pnevmatikami ter o vremenskih razmerah na vgrajenem prikazovalniku v vozilu omogočile učinkovitejši, hitrejši in varnejši prevoz oseb in blaga; |
| --- | --- |

28.

je prepričan, da lahko uporaba inteligentnih prometnih sistemov v cestnem prometu in v povezavi z drugimi načini prevoza pripomore k zmanjšanju prometnih zastojev in njihovih škodljivih učinkov na okolje; meni, da bodo uporaba informacijskih in komunikacijskih tehnologij v potniškem prometu ter razpoložljivost novih tehnologij in minimalnih informacij o cestah in njihovi interakciji s pnevmatikami ter o vremenskih razmerah na vgrajenem prikazovalniku v vozilu omogočile učinkovitejši, hitrejši in varnejši prevoz oseb in blaga;

| 29. | poudarja pomen informacijskih in komunikacijskih tehnologij pri načrtovanju nove evropske prometne politike; poziva, naj vsakršni tovrstni načrti Komisije vključujejo rešitve informacijskih in komunikacijskih tehnologij, med drugim pri uravnavanju prometnih tokov ter za povečanje intermodalnosti v prometnem sektorju in izboljšanje razmerja med različnimi načini prevoza; |
| --- | --- |

29.

poudarja pomen informacijskih in komunikacijskih tehnologij pri načrtovanju nove evropske prometne politike; poziva, naj vsakršni tovrstni načrti Komisije vključujejo rešitve informacijskih in komunikacijskih tehnologij, med drugim pri uravnavanju prometnih tokov ter za povečanje intermodalnosti v prometnem sektorju in izboljšanje razmerja med različnimi načini prevoza;

| 30. | poziva Komisijo in države članice k uporabi potrebnih aplikacij za razvoj tehnološke infrastrukture, s katero bo mogoče zmanjšati cestni promet in spodbujati intermodalnost; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisijo in države članice k uporabi potrebnih aplikacij za razvoj tehnološke infrastrukture, s katero bo mogoče zmanjšati cestni promet in spodbujati intermodalnost;

| 31. | poudarja, da bi se lahko, z namenom doseganja prihrankov energije v prometnem sektorju, z organizacijo virtualnih srečanj izognili potovanjem, z uvedbo inteligentnih prevoznih sistemov pa omogočili visoko učinkovit prometni sistem; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da bi se lahko, z namenom doseganja prihrankov energije v prometnem sektorju, z organizacijo virtualnih srečanj izognili potovanjem, z uvedbo inteligentnih prevoznih sistemov pa omogočili visoko učinkovit prometni sistem;

| 32. | poziva Komisijo k večjim prizadevanjem za uporabo informacijskih in komunikacijskih tehnologij v prometu, zlasti nadzornih in merilnih instrumentov; meni, da je treba rezultate merjenj upoštevati pri upravljanju prometa v realnem času ter pri razvoju in načrtovanju mestnega in regionalnega prometnega omrežja; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisijo k večjim prizadevanjem za uporabo informacijskih in komunikacijskih tehnologij v prometu, zlasti nadzornih in merilnih instrumentov; meni, da je treba rezultate merjenj upoštevati pri upravljanju prometa v realnem času ter pri razvoju in načrtovanju mestnega in regionalnega prometnega omrežja;

| 33. | poziva Komisijo, naj spodbuja uvajanje pametnih motorjev, da bi tako podprli zadevne glavne sektorje in skupne tehnološke platforme; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisijo, naj spodbuja uvajanje pametnih motorjev, da bi tako podprli zadevne glavne sektorje in skupne tehnološke platforme;

| 34. | poudarja potrebo po skupni strategiji glede razvoja in proizvodnje električnih avtomobilov; poleg tega poziva Komisijo, naj prednostno obravnava projekte pametnih avtomobilov in pametnih cest ter pilotne projekte raziskav in razvoja za naprave za komuniciranje med vozili ter med vozili in cestno infrastrukturo, kar lahko odpre nove poslovne priložnosti za evropska podjetja s področja informacijskih in komunikacijskih tehnologij; |
| --- | --- |

34.

poudarja potrebo po skupni strategiji glede razvoja in proizvodnje električnih avtomobilov; poleg tega poziva Komisijo, naj prednostno obravnava projekte pametnih avtomobilov in pametnih cest ter pilotne projekte raziskav in razvoja za naprave za komuniciranje med vozili ter med vozili in cestno infrastrukturo, kar lahko odpre nove poslovne priložnosti za evropska podjetja s področja informacijskih in komunikacijskih tehnologij;

| 35. | priporoča, da se v okviru delovanja Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo da prednost pobudam za razvoj informacijskih in komunikacijskih tehnologij za trajnostno inteligentna mesta, saj več kot 80 % državljanov EU živi v mestih, ki se soočajo z največjimi izzivi sodobnega časa za evropske družbe, na področju trajnostnega razvoja, mobilnosti, komunikacij, zdravstva, varnosti, blaginje itd.; |
| --- | --- |

35.

priporoča, da se v okviru delovanja Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo da prednost pobudam za razvoj informacijskih in komunikacijskih tehnologij za trajnostno inteligentna mesta, saj več kot 80 % državljanov EU živi v mestih, ki se soočajo z največjimi izzivi sodobnega časa za evropske družbe, na področju trajnostnega razvoja, mobilnosti, komunikacij, zdravstva, varnosti, blaginje itd.;

| 36. | poudarja, da bi moral biti prihodnji predlog Komisije o določitvi nove digitalne agende za Evropo usmerjen k vključevanju informacijskih in komunikacijskih tehnologij za nizkoogljično gospodarstvo; poziva k izkoriščanju informacijskih in komunikacijskih tehnologij, da bi omogočili ciljna zmanjšanja emisij ogljika, ki naj bi jih v ključnih sektorjih dosegli do leta 2020, in poziva k spodbujanju odgovorne rabe energije, zlasti z namestitvijo pametnih števcev; opozarja tudi, da bi bilo treba določiti posebne cilje za zmanjšanje odtisa sektorja informacijskih in komunikacijskih tehnologije za leto 2015; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da bi moral biti prihodnji predlog Komisije o določitvi nove digitalne agende za Evropo usmerjen k vključevanju informacijskih in komunikacijskih tehnologij za nizkoogljično gospodarstvo; poziva k izkoriščanju informacijskih in komunikacijskih tehnologij, da bi omogočili ciljna zmanjšanja emisij ogljika, ki naj bi jih v ključnih sektorjih dosegli do leta 2020, in poziva k spodbujanju odgovorne rabe energije, zlasti z namestitvijo pametnih števcev; opozarja tudi, da bi bilo treba določiti posebne cilje za zmanjšanje odtisa sektorja informacijskih in komunikacijskih tehnologije za leto 2015;

| 37. | ugotavlja, da je nezadostna raven ustreznega usposabljanja na področju informacijskih in komunikacijskih tehnologij velika ovira za njeno razširjeno uporabo v industriji in javnih storitvah; |
| --- | --- |

37.

ugotavlja, da je nezadostna raven ustreznega usposabljanja na področju informacijskih in komunikacijskih tehnologij velika ovira za njeno razširjeno uporabo v industriji in javnih storitvah;

| 38. | priporoča, naj se pri naslednji reviziji upošteva klavzula o pregledu v direktivi o energetski učinkovitosti stavb in razširi področje uporabe direktive, da bodo zajete manjše stavbe; poziva države članice, naj izvajajo to direktivo; prav tako priporoča, da se informacijske in komunikacijske tehnologije vključijo v ukrepe za izvajanje energetske učinkovitosti; spodbuja države članice, naj zagotovijo, da bodo certifikati o energetski učinkovitosti javnih stavb dostopni javnosti in enostavni za primerjanje; |
| --- | --- |

38.

priporoča, naj se pri naslednji reviziji upošteva klavzula o pregledu v direktivi o energetski učinkovitosti stavb in razširi področje uporabe direktive, da bodo zajete manjše stavbe; poziva države članice, naj izvajajo to direktivo; prav tako priporoča, da se informacijske in komunikacijske tehnologije vključijo v ukrepe za izvajanje energetske učinkovitosti; spodbuja države članice, naj zagotovijo, da bodo certifikati o energetski učinkovitosti javnih stavb dostopni javnosti in enostavni za primerjanje;

| 39. | vztraja, da je treba čim prej začeti z uvajanjem pametnih aparatov na podlagi komercialne uporabe skupne tehnološke pobude ARTEMIS; |
| --- | --- |

39.

vztraja, da je treba čim prej začeti z uvajanjem pametnih aparatov na podlagi komercialne uporabe skupne tehnološke pobude ARTEMIS;

| 40. | meni, da bo širša uporaba informacijskih in komunikacijskih tehnologij spodbudila evropsko gospodarsko rast, ustvarila nova kvalificirana delovna mesta ter povečala trg novih energijsko učinkovitih tehnologij in ustvarjanje zelenih delovnih mest; meni, da so tako za raziskave in razvoj kot za uporabo obstoječih tehnologij potrebna znatna vlaganja; poziva države članice, naj zagotovijo spodbude za javne in zasebne naložbe v energetsko učinkovitost; v zvezi s tem ponovno opozarja na odgovornost držav članic in Komisije kot organov, ki izvajajo postopke javnih naročil; |
| --- | --- |

40.

meni, da bo širša uporaba informacijskih in komunikacijskih tehnologij spodbudila evropsko gospodarsko rast, ustvarila nova kvalificirana delovna mesta ter povečala trg novih energijsko učinkovitih tehnologij in ustvarjanje zelenih delovnih mest; meni, da so tako za raziskave in razvoj kot za uporabo obstoječih tehnologij potrebna znatna vlaganja; poziva države članice, naj zagotovijo spodbude za javne in zasebne naložbe v energetsko učinkovitost; v zvezi s tem ponovno opozarja na odgovornost držav članic in Komisije kot organov, ki izvajajo postopke javnih naročil;

| 41. | poudarja pomembno vlogo zasebnih naložb pri doseganju potrebnih ravni financiranja in je zato prepričan, da mora EU zagotoviti spodbudne razmere na trgu in regulativni okvir, ki bo spodbujal podjetja, da bi uresničili ambiciozno strategijo za energetsko učinkovitost; prepričan je, da bodo pri teh pogojih trgi dosegli cilje, ki so zanje zastavljeni; zato poziva Komisijo, naj pripravi konkretne in ambiciozne cilje glede na potencial različnih informacijskih in komunikacijskih tehnologij, kot je to opisala v svojem sporočilu (KOM(2009)0111); |
| --- | --- |

41.

poudarja pomembno vlogo zasebnih naložb pri doseganju potrebnih ravni financiranja in je zato prepričan, da mora EU zagotoviti spodbudne razmere na trgu in regulativni okvir, ki bo spodbujal podjetja, da bi uresničili ambiciozno strategijo za energetsko učinkovitost; prepričan je, da bodo pri teh pogojih trgi dosegli cilje, ki so zanje zastavljeni; zato poziva Komisijo, naj pripravi konkretne in ambiciozne cilje glede na potencial različnih informacijskih in komunikacijskih tehnologij, kot je to opisala v svojem sporočilu (KOM(2009)0111);

| 42. | poziva države članice, naj vlagajo v izobraževanje o energetski učinkovitosti, ki se mora začeti že v šolah, in spodbuja razvoj inovativnih izobraževalnih programov o energetski učinkovitosti, ki temeljijo na informacijskih in komunikacijskih tehnologijah, v široki mreži osnovnih in srednjih šol; |
| --- | --- |

42.

poziva države članice, naj vlagajo v izobraževanje o energetski učinkovitosti, ki se mora začeti že v šolah, in spodbuja razvoj inovativnih izobraževalnih programov o energetski učinkovitosti, ki temeljijo na informacijskih in komunikacijskih tehnologijah, v široki mreži osnovnih in srednjih šol;

| 43. | meni, da pametno merjenje in projekti informacijskih in komunikacijskih tehnologij na splošno zahtevajo obširne informacijske kampanje, ki državljanom pojasnjujejo koristi, ki jih prinašajo; poudarja, da je obveščanje družbe o potrebi po pametnem merjenju in njegovih koristih bistveno, da bi se izognili napačnim razlagam in nezadostni podpori javnosti; zato meni, da je treba za izboljšanje proizvodnje in dobave energije ter elektroenergetskih omrežij čim prej začeti spodbujati pametne števce, ki potrošnikom omogočajo, da upravljajo svojo porabo kar najbolj učinkovito; v zvezi s tem poudarja, da bodo merjenje, nadzor in avtomatizacija porabe bistveni del optimizirane strukture električnega omrežja, katerega namen mora biti po eni strani zagotavljanje energetske učinkovitosti, po drugi strani pa vključevanje obnovljivih virov energije, upravljanja shranjevanja energije in ponovnega polnjenja prihodnjih električnih vozil; poudarja, da so pametni merilni sistemi sicer bistvena stopnja procesa, a kljub temu le prvi korak k razvoju pametnih omrežij; |
| --- | --- |

43.

meni, da pametno merjenje in projekti informacijskih in komunikacijskih tehnologij na splošno zahtevajo obširne informacijske kampanje, ki državljanom pojasnjujejo koristi, ki jih prinašajo; poudarja, da je obveščanje družbe o potrebi po pametnem merjenju in njegovih koristih bistveno, da bi se izognili napačnim razlagam in nezadostni podpori javnosti; zato meni, da je treba za izboljšanje proizvodnje in dobave energije ter elektroenergetskih omrežij čim prej začeti spodbujati pametne števce, ki potrošnikom omogočajo, da upravljajo svojo porabo kar najbolj učinkovito; v zvezi s tem poudarja, da bodo merjenje, nadzor in avtomatizacija porabe bistveni del optimizirane strukture električnega omrežja, katerega namen mora biti po eni strani zagotavljanje energetske učinkovitosti, po drugi strani pa vključevanje obnovljivih virov energije, upravljanja shranjevanja energije in ponovnega polnjenja prihodnjih električnih vozil; poudarja, da so pametni merilni sistemi sicer bistvena stopnja procesa, a kljub temu le prvi korak k razvoju pametnih omrežij;

| 44. | poudarja, da je v povezavi s pomembnim vplivom informacijskih in komunikacijskih tehnologij na gospodarski razvoj evropskih mest in regij nujno posvetovanje z uradnimi predstavniki lokalnih in regionalnih skupnosti o področjih, za katera nudijo programi EU podporo za oblikovanje sklopov prednostnih ukrepov, pomembnih za te skupnosti; |
| --- | --- |

44.

poudarja, da je v povezavi s pomembnim vplivom informacijskih in komunikacijskih tehnologij na gospodarski razvoj evropskih mest in regij nujno posvetovanje z uradnimi predstavniki lokalnih in regionalnih skupnosti o področjih, za katera nudijo programi EU podporo za oblikovanje sklopov prednostnih ukrepov, pomembnih za te skupnosti;

| 45. | poudarja, da so zato, da bi lahko v celoti izkoristili prednosti pametnega merjenja, potrebna pametna omrežja na ravni držav članic in evropski ravni; zato poziva Komisijo, naj razmisli o programih vlaganj na evropski ravni; poziva države članice, naj pospešujejo in omogočajo uporabo pametnega merjenja za uporabnike v poslovnih in stanovanjskih stavbah; poudarja, da je uvedba pametnega merjenja le eden od nujnih elementov v izgradnji povezanega evropskega pametnega omrežja; spodbuja države članice in Komisijo, naj v ta namen spodbujajo uporabo rešitev informacijskih in komunikacijskih tehnologij; |
| --- | --- |

45.

poudarja, da so zato, da bi lahko v celoti izkoristili prednosti pametnega merjenja, potrebna pametna omrežja na ravni držav članic in evropski ravni; zato poziva Komisijo, naj razmisli o programih vlaganj na evropski ravni; poziva države članice, naj pospešujejo in omogočajo uporabo pametnega merjenja za uporabnike v poslovnih in stanovanjskih stavbah; poudarja, da je uvedba pametnega merjenja le eden od nujnih elementov v izgradnji povezanega evropskega pametnega omrežja; spodbuja države članice in Komisijo, naj v ta namen spodbujajo uporabo rešitev informacijskih in komunikacijskih tehnologij;

| 46. | poudarja potrebo po spremljanju vpliva razvoja informacijskih in komunikacijskih tehnologij na vidike uravnoteženega razvoja, zlasti z ozirom na okoljska in družbena vprašanja, vključno z nevarnostmi za okolje in zdravje v zvezi z obdelavo izrabljene opreme, ter tudi na družbene razlike, ki so posledica digitalne ločnice; |
| --- | --- |

46.

poudarja potrebo po spremljanju vpliva razvoja informacijskih in komunikacijskih tehnologij na vidike uravnoteženega razvoja, zlasti z ozirom na okoljska in družbena vprašanja, vključno z nevarnostmi za okolje in zdravje v zvezi z obdelavo izrabljene opreme, ter tudi na družbene razlike, ki so posledica digitalne ločnice;

| 47. | izraža pohvalo državam članicam, ki so že uvedle pametno merjenje, in poziva ostale države članice k čimprejšnjemu napredku na tem področju; poziva Komisijo, naj sofinancira čim večje število velikih projektov z uporabo namenskih obstoječih finančnih in raziskovalnih instrumentov; |
| --- | --- |

47.

izraža pohvalo državam članicam, ki so že uvedle pametno merjenje, in poziva ostale države članice k čimprejšnjemu napredku na tem področju; poziva Komisijo, naj sofinancira čim večje število velikih projektov z uporabo namenskih obstoječih finančnih in raziskovalnih instrumentov;

| 48. | poziva Komisijo in države članice, naj z javnimi naročili spodbujajo rešitve informacijskih in komunikacijskih tehnologij, ki so učinkovite ter jih je mogoče nadgrajevati in razširjati; |
| --- | --- |

48.

poziva Komisijo in države članice, naj z javnimi naročili spodbujajo rešitve informacijskih in komunikacijskih tehnologij, ki so učinkovite ter jih je mogoče nadgrajevati in razširjati;

| 49. | poziva Komisijo, naj oblikuje evropski spletni portal, ki bi vseboval zglede najboljše prakse glede uporabe informacijskih in komunikacijskih tehnologij za izboljšanje energetske učinkovitosti in bi tako bil vir koristnih informacij za potrošnike in javne organe; poziva k začetku medijske kampanje v vsej Evropi, ki bi bila namenjena izobraževanju javnosti o praksah za varčevanje z energijo na področju uporabe elektronskih naprav; |
| --- | --- |

49.

poziva Komisijo, naj oblikuje evropski spletni portal, ki bi vseboval zglede najboljše prakse glede uporabe informacijskih in komunikacijskih tehnologij za izboljšanje energetske učinkovitosti in bi tako bil vir koristnih informacij za potrošnike in javne organe; poziva k začetku medijske kampanje v vsej Evropi, ki bi bila namenjena izobraževanju javnosti o praksah za varčevanje z energijo na področju uporabe elektronskih naprav;

| 50. | poziva Komisijo, naj pri načrtovanju informacijskih in komunikacijskih tehnologij upošteva manj razvite regije v Uniji in zagotovi sredstva za sofinanciranje uvedbe pametnih števcev in izvajanja drugih projektov informacijskih in komunikacijskih tehnologij v teh regijah, s čimer bi zagotovila udeležbo teh regij in preprečila njihovo izključitev iz skupnih evropskih podvigov; |
| --- | --- |

50.

poziva Komisijo, naj pri načrtovanju informacijskih in komunikacijskih tehnologij upošteva manj razvite regije v Uniji in zagotovi sredstva za sofinanciranje uvedbe pametnih števcev in izvajanja drugih projektov informacijskih in komunikacijskih tehnologij v teh regijah, s čimer bi zagotovila udeležbo teh regij in preprečila njihovo izključitev iz skupnih evropskih podvigov;

| 51. | pozdravlja ustanovitev delovne skupine za pametna omrežja znotraj Komisije in priporoča, naj upošteva mnenja vseh zainteresiranih strani; poziva Komisijo, naj Parlamentu zagotavlja redna poročila o napredku pri delu te skupine; |
| --- | --- |

51.

pozdravlja ustanovitev delovne skupine za pametna omrežja znotraj Komisije in priporoča, naj upošteva mnenja vseh zainteresiranih strani; poziva Komisijo, naj Parlamentu zagotavlja redna poročila o napredku pri delu te skupine;

| 52. | poziva Komisijo, naj na podlagi dela te delovne skupine sestavi sporočilo o pametnem merjenju, ki bo:






  a. | določilo ovire za razširjeno uporabo pametnega merjenja, |
| --- | --- | --- |

52.

poziva Komisijo, naj na podlagi dela te delovne skupine sestavi sporočilo o pametnem merjenju, ki bo:

a.

določilo ovire za razširjeno uporabo pametnega merjenja,

| b. | sprejelo praktični vodič, ki ga je bil pripravljen v sodelovanju z Odborom regij, s predlogi o tem, kako lahko lokalni in regionalni organi izkoriščajo informacijske in komunikacijske tehnologije pri njihovih načrtih glede energetske učinkovitosti in okoljskih načrtih, ob upoštevanju, da bo njegova uporaba povečala poslovne priložnosti na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

b.

sprejelo praktični vodič, ki ga je bil pripravljen v sodelovanju z Odborom regij, s predlogi o tem, kako lahko lokalni in regionalni organi izkoriščajo informacijske in komunikacijske tehnologije pri njihovih načrtih glede energetske učinkovitosti in okoljskih načrtih, ob upoštevanju, da bo njegova uporaba povečala poslovne priložnosti na lokalni in regionalni ravni;

| c. | predlagalo postopek za čim hitrejšo sestavo skupnih minimalnih funkcionalnih specifikacij za sisteme pametnega merjenja; |
| --- | --- |

c.

predlagalo postopek za čim hitrejšo sestavo skupnih minimalnih funkcionalnih specifikacij za sisteme pametnega merjenja;

| d. | določilo načrt za oblikovanje specifikacij in standardov za razvoj pametnih potrošniških elektronskih naprav, ki bodo združljive s sistemi pametnega merjenja; |
| --- | --- |

d.

določilo načrt za oblikovanje specifikacij in standardov za razvoj pametnih potrošniških elektronskih naprav, ki bodo združljive s sistemi pametnega merjenja;

| e. | določilo načrt, ki bo opredelil pametne (specifične, merljive, ustrezne, stvarne in časovno opredeljene) cilje za uvajanje tovrstnih sistemov v državah članicah in |
| --- | --- |

e.

določilo načrt, ki bo opredelil pametne (specifične, merljive, ustrezne, stvarne in časovno opredeljene) cilje za uvajanje tovrstnih sistemov v državah članicah in

| f. | vzpostavilo sistem za združevanje zgledov najboljše prakse na tem področju; |
| --- | --- |

f.

vzpostavilo sistem za združevanje zgledov najboljše prakse na tem področju;

| 53. | meni, da morajo države članice do konca leta 2010 sprejeti minimalne funkcionalne specifikacije za sisteme pametnega merjenja, ki spodbujajo porazdeljeno proizvodnjo in energetsko učinkovitost, da bi se potrošnikom zagotovile celovite in pomembne informacije, ki jim bodo v vsakem trenutku omogočale nadzor nad porabo energije in njeno prilagajanje lastnim potrebam, ter s tem pomagalo učinkoviteje gospodariti z energijo; |
| --- | --- |

53.

meni, da morajo države članice do konca leta 2010 sprejeti minimalne funkcionalne specifikacije za sisteme pametnega merjenja, ki spodbujajo porazdeljeno proizvodnjo in energetsko učinkovitost, da bi se potrošnikom zagotovile celovite in pomembne informacije, ki jim bodo v vsakem trenutku omogočale nadzor nad porabo energije in njeno prilagajanje lastnim potrebam, ter s tem pomagalo učinkoviteje gospodariti z energijo;

| 54. | poziva Komisijo, naj sprejme natančen akcijski načrt za zmanjšanje porabe energije z uporabo informacijskih in komunikacijskih tehnologij v stavbah institucij EU in na ta način da zgled državam članicam in evropskim državljanom; |
| --- | --- |

54.

poziva Komisijo, naj sprejme natančen akcijski načrt za zmanjšanje porabe energije z uporabo informacijskih in komunikacijskih tehnologij v stavbah institucij EU in na ta način da zgled državam članicam in evropskim državljanom;

| 55. | poziva Komisijo, naj do konca leta 2010 predlaga časovni razpored z ambicioznimi in obvezujočimi cilji glede varčevanja z energijo na podlagi informacijskih in komunikacijskih tehnologij za vse sektorje informacijskih in komunikacijskih tehnologij in države članice, da bi uresničili cilje zmanjšanja emisij ogljika; |
| --- | --- |

55.

poziva Komisijo, naj do konca leta 2010 predlaga časovni razpored z ambicioznimi in obvezujočimi cilji glede varčevanja z energijo na podlagi informacijskih in komunikacijskih tehnologij za vse sektorje informacijskih in komunikacijskih tehnologij in države članice, da bi uresničili cilje zmanjšanja emisij ogljika;

| 56. | je prepričan, da je pri odločanju o pravnih instrumentih in skupnih ukrepih na evropski ravni treba posebno pozornost posvetiti dodatnim stroškom evropskih državljanov, ki jih ti ukrepi lahko povzročijo, kot tudi obremenitvam evropske industrije, povezanim s proizvodnimi in upravnimi stroški; |
| --- | --- |

56.

je prepričan, da je pri odločanju o pravnih instrumentih in skupnih ukrepih na evropski ravni treba posebno pozornost posvetiti dodatnim stroškom evropskih državljanov, ki jih ti ukrepi lahko povzročijo, kot tudi obremenitvam evropske industrije, povezanim s proizvodnimi in upravnimi stroški;

| 57. | poziva Komisijo, naj v okviru financiranja EU predstavi finančni instrument, ki bi spodbujal mala in srednja podjetja k razvoju lastnih trajnostnih nizkoogljičnih energetskih tehnologij; |
| --- | --- |

57.

poziva Komisijo, naj v okviru financiranja EU predstavi finančni instrument, ki bi spodbujal mala in srednja podjetja k razvoju lastnih trajnostnih nizkoogljičnih energetskih tehnologij;

| 58. | poziva Komisijo, naj prilagodi proračun EU, da bi pospešila razvoj in uporabo stroškovno učinkovitih nizkoogljičnih tehnologij, in se zlasti osredini na izpolnjevanje finančnih potreb za izvajanje strateškega načrta za energetsko tehnologijo (načrta SET); |
| --- | --- |

58.

poziva Komisijo, naj prilagodi proračun EU, da bi pospešila razvoj in uporabo stroškovno učinkovitih nizkoogljičnih tehnologij, in se zlasti osredini na izpolnjevanje finančnih potreb za izvajanje strateškega načrta za energetsko tehnologijo (načrta SET);

| 59. | pozdravlja ustanovitev združenja županov kot središča za izmenjavo zgledov dobre prakse ter za utiranje poti mestom, ki si z namenom izboljšanja energetske učinkovitosti postavljajo ambiciozne cilje; v povezavi s tem čestita mestom in združenjem, ki v okviru uporabe informacijskih in komunikacijskih tehnologij razvijajo zglede dobre prakse, na podlagi katerih so mesta energetsko učinkovitejša, in spodbuja širitev tovrstnih praks; |
| --- | --- |

59.

pozdravlja ustanovitev združenja županov kot središča za izmenjavo zgledov dobre prakse ter za utiranje poti mestom, ki si z namenom izboljšanja energetske učinkovitosti postavljajo ambiciozne cilje; v povezavi s tem čestita mestom in združenjem, ki v okviru uporabe informacijskih in komunikacijskih tehnologij razvijajo zglede dobre prakse, na podlagi katerih so mesta energetsko učinkovitejša, in spodbuja širitev tovrstnih praks;

| 60. | poziva države članice in Komisijo, naj podprejo izobraževanje in ozaveščanje uporabnikov, da bi izkoristile vse možnosti informacijskih in komunikacijskih tehnologij pri varčevanju z energijo; |
| --- | --- |

60.

poziva države članice in Komisijo, naj podprejo izobraževanje in ozaveščanje uporabnikov, da bi izkoristile vse možnosti informacijskih in komunikacijskih tehnologij pri varčevanju z energijo;

| 61. | poziva Komisijo, naj v sodelovanju z ustreznimi mednarodnimi partnerji spodbuja razvoj skupnih mednarodnih standardov za poročanje podjetij o emisijah ogljika in jim tako omogoči merjenje lastnih emisij na primerljiv in učinkovit način; |
| --- | --- |

61.

poziva Komisijo, naj v sodelovanju z ustreznimi mednarodnimi partnerji spodbuja razvoj skupnih mednarodnih standardov za poročanje podjetij o emisijah ogljika in jim tako omogoči merjenje lastnih emisij na primerljiv in učinkovit način;

| 62. | poziva Komisijo in države članice, naj podprejo razvoj procesiranja na daljavo, saj ima ta tehnologija velike možnosti za izboljšanje energetske učinkovitosti in zmanjševanje trošenja, ki je običajno povezano z rednim posodabljanjem informacijske in komunikacijske tehnologije; |
| --- | --- |

62.

poziva Komisijo in države članice, naj podprejo razvoj procesiranja na daljavo, saj ima ta tehnologija velike možnosti za izboljšanje energetske učinkovitosti in zmanjševanje trošenja, ki je običajno povezano z rednim posodabljanjem informacijske in komunikacijske tehnologije;

| 63. | upa, da bodo izvedeni potrebni koraki za izkoriščanje potenciala informacijskih in komunikacijskih tehnologij pri zmanjševanju izgub v okviru logistične verige na področju proizvodnje živil, zlasti z usklajenim delovanjem v okviru skupne kmetijske politike in sedmega okvirnega programa; |
| --- | --- |

63.

upa, da bodo izvedeni potrebni koraki za izkoriščanje potenciala informacijskih in komunikacijskih tehnologij pri zmanjševanju izgub v okviru logistične verige na področju proizvodnje živil, zlasti z usklajenim delovanjem v okviru skupne kmetijske politike in sedmega okvirnega programa;

| 64. | naroča svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

64.

naroča svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 285, 31.10.2009, str. 10.

(2)  UL L 412, 30.12.2006, str. 1.

---

| 15.3.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 81/115 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 81/115

---

Četrtek, 6. maj 2010Bela Knjiga: Prilagajanje podnebnim spremembam: evropskemu okviru za ukrepanje naproti

P7_TA(2010)0154

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2010 o Beli knjigi Komisije: Prilagajanje podnebnim spremembam: evropskemu okviru za ukrepanje naproti (2009/2152(INI))

2011/C 81 E/21

Evropski parlament,

ob upoštevanju bele knjige z naslovom „Prilagajanje podnebnim spremembam: evropskemu okviru za ukrepanje naproti“ (KOM(2009)0147),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. aprila 2008 o prilagajanju podnebnim spremembam v Evropi – možnosti za ukrepanje EU (1),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. februarja 2009 o „2050: Prihodnost se začenja danes – priporočila za prihodnjo celovito politiko EU o podnebnih spremembah“ (2),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. septembra 2009 o gozdnih požarih poleti 2009 (3),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2009 o strategiji EU za konferenco o podnebnih spremembah v Københavnu (COP 15) (4),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. februarja 2010 o izidu konference o podnebnih spremembah v Københavnu (COP 15) (5),

ob upoštevanju okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC), kjotskega protokola k tej konvenciji ter izid 15. konference pogodbenic UNFCCC v Københavnu (6),

ob upoštevanju Direktive 2009/29/ES z dne 23. aprila 2009 o spremembi Direktive 2003/87/ES z namenom izboljšanja in razširitve sistema Skupnosti za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov (7),

ob upoštevanju člena 48 svojega poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za promet in turizem, Odbora za regionalni razvoj in Odbora za ribištvo (A7–0057/2010),

| A. | ker se globalno segrevanje in podnebne spremembe priznavajo kot izjemno resna grožnja, |
| --- | --- |

A.

ker se globalno segrevanje in podnebne spremembe priznavajo kot izjemno resna grožnja,

| B. | ker bodo imele podnebne spremembe velike okoljske, ekonomske in družbene posledice, |
| --- | --- |

B.

ker bodo imele podnebne spremembe velike okoljske, ekonomske in družbene posledice,

| C. | ker bo za prilagoditev neizogibnim posledicam potrebno veliko truda, tudi če bi bila svetovna omejitev in zmanjšanje emisij toplogrednih plinov uspešna, |
| --- | --- |

C.

ker bo za prilagoditev neizogibnim posledicam potrebno veliko truda, tudi če bi bila svetovna omejitev in zmanjšanje emisij toplogrednih plinov uspešna,

| D. | ker bi omejitev globalnega segrevanja na + 2 °C, ki jo je kot svoj cilj določila EU, še vedno pomenila segrevanje, ki bi vodilo v skrajne regionalne podnebne spremembe, in ker bi sedanje zaveze, sporočene UNFCCC, če bodo uresničene, povečale segrevanje na + 3,5–4 °C, |
| --- | --- |

D.

ker bi omejitev globalnega segrevanja na + 2 °C, ki jo je kot svoj cilj določila EU, še vedno pomenila segrevanje, ki bi vodilo v skrajne regionalne podnebne spremembe, in ker bi sedanje zaveze, sporočene UNFCCC, če bodo uresničene, povečale segrevanje na + 3,5–4 °C,

| E. | ker vpliv podnebnih sprememb ne bo enak, enako velik in v enakih časovnih okvirih v vseh evropskih regijah, |
| --- | --- |

E.

ker vpliv podnebnih sprememb ne bo enak, enako velik in v enakih časovnih okvirih v vseh evropskih regijah,

| F. | ker bo, kot je poudarjeno v beli knjigi Komisije, pri prilagajanju potrebna solidarnost držav članic z regijami z omejenimi možnostmi in regijami, ki trpijo najhujše posledice podnebnih sprememb, |
| --- | --- |

F.

ker bo, kot je poudarjeno v beli knjigi Komisije, pri prilagajanju potrebna solidarnost držav članic z regijami z omejenimi možnostmi in regijami, ki trpijo najhujše posledice podnebnih sprememb,

| G. | ker sta južna Evropa in Sredozemlje dve posebno ranljivi območji Evrope, ki se že soočata s pomanjkanjem vode, sušami in gozdnimi požari, in ker nedavna raziskava kaže, da je do leta 2080 v južni Evropi pričakovati do 25-odstotno zmanjšanje pridelka (8), |
| --- | --- |

G.

ker sta južna Evropa in Sredozemlje dve posebno ranljivi območji Evrope, ki se že soočata s pomanjkanjem vode, sušami in gozdnimi požari, in ker nedavna raziskava kaže, da je do leta 2080 v južni Evropi pričakovati do 25-odstotno zmanjšanje pridelka (8),

| H. | ker se po ocenah Evropskega respiratornega društva s povišanjem temperature za eno stopinjo Celzija nad običajni prag v nekem mestu za 6 % poveča smrtnost med bolniki z dihalnimi težavami, |
| --- | --- |

H.

ker se po ocenah Evropskega respiratornega društva s povišanjem temperature za eno stopinjo Celzija nad običajni prag v nekem mestu za 6 % poveča smrtnost med bolniki z dihalnimi težavami,

| I. | ker je poglavje bele knjige z naslovom „Zunanja dimenzija in tekoče delo v okviru UNFCCC“ pomembno in ker mora EU nastopati enotno, da bi zopet zavzela vodilno vlogo v boju proti podnebnim spremembam in tako pripomogla k oblikovanju nove „podnebne diplomacije“, k čemur poziva resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. februarja 2010 o izidu konference v Københavnu, |
| --- | --- |

I.

ker je poglavje bele knjige z naslovom „Zunanja dimenzija in tekoče delo v okviru UNFCCC“ pomembno in ker mora EU nastopati enotno, da bi zopet zavzela vodilno vlogo v boju proti podnebnim spremembam in tako pripomogla k oblikovanju nove „podnebne diplomacije“, k čemur poziva resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. februarja 2010 o izidu konference v Københavnu,

| J. | ker bo vplive podnebnih sprememb na gospodarstvo, družbo in širše okolje mogoče najbolj občutiti posredno prek degradacije storitev ekosistemov, bistvenih za človekovo dobro počutje, in ker to zahteva, da je varstvo ekosistemov temelj evropske strategije prilagajanja, |
| --- | --- |

J.

ker bo vplive podnebnih sprememb na gospodarstvo, družbo in širše okolje mogoče najbolj občutiti posredno prek degradacije storitev ekosistemov, bistvenih za človekovo dobro počutje, in ker to zahteva, da je varstvo ekosistemov temelj evropske strategije prilagajanja,

| K. | ker zviševanje povprečnih temperatur zmanjšuje povpraševanje po nafti in plinu za ogrevanje, vendar se hkrati povečuje število dni, ko je potrebno hlajenje, kar lahko poveča povpraševanje po električni energiji, |
| --- | --- |

K.

ker zviševanje povprečnih temperatur zmanjšuje povpraševanje po nafti in plinu za ogrevanje, vendar se hkrati povečuje število dni, ko je potrebno hlajenje, kar lahko poveča povpraševanje po električni energiji,

| L. | ker bi morala sedanja evropska zakonodaja, ki neposredno obravnava okoljska vprašanja, zagotoviti skladno podlago za krepitev zmožnosti EU za spoprijemanje z vplivi podnebnih sprememb, |
| --- | --- |

L.

ker bi morala sedanja evropska zakonodaja, ki neposredno obravnava okoljska vprašanja, zagotoviti skladno podlago za krepitev zmožnosti EU za spoprijemanje z vplivi podnebnih sprememb,

| M. | ker bi morali ukrepi, sprejeti na evropski ravni, kratko- in dolgoročno določati ter izpolnjevati najvišje standarde v zvezi s spoštovanjem okolja (vključno s prilagajanjem podnebnim spremembam), |
| --- | --- |

M.

ker bi morali ukrepi, sprejeti na evropski ravni, kratko- in dolgoročno določati ter izpolnjevati najvišje standarde v zvezi s spoštovanjem okolja (vključno s prilagajanjem podnebnim spremembam),

| 1. | odobrava omenjeno belo knjigo; |
| --- | --- |

1.

odobrava omenjeno belo knjigo;

| 2. | se strinja s ciljem predlaganega prilagoditvenega okvira EU, tj. izboljšati odpornost EU za spopadanje z vplivi podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

2.

se strinja s ciljem predlaganega prilagoditvenega okvira EU, tj. izboljšati odpornost EU za spopadanje z vplivi podnebnih sprememb;

| 3. | zlasti pozdravlja poudarek bele knjige na povečevanju odpornosti vseh ekosistemov kot ključni obrambi pred vplivi podnebnih sprememb; nadalje poudarja, da so naravni ekosistemi najpomembnejši ponori ogljika na Zemlji, ki izolirajo 50 % globalnih letnih emisij toplogrednih plinov in prispevajo tako k ublažitvi sprememb kot tudi k prilagajanju; |
| --- | --- |

3.

zlasti pozdravlja poudarek bele knjige na povečevanju odpornosti vseh ekosistemov kot ključni obrambi pred vplivi podnebnih sprememb; nadalje poudarja, da so naravni ekosistemi najpomembnejši ponori ogljika na Zemlji, ki izolirajo 50 % globalnih letnih emisij toplogrednih plinov in prispevajo tako k ublažitvi sprememb kot tudi k prilagajanju;

| 4. | poudarja pomembnost oblikovanja nacionalnih načrtov prilagajanja na podlagi skupnega evropskega okvira, ki državam članicam omogoča načrtovanje in posredovanje njihovih prizadevanj za prilagoditev; meni, da morajo taki načrti vsebovati zemljevide tveganj in nevarnosti, na katerih bodo vrisani infrastruktura in objekti, ki bi v neugodnih vremenskih razmerah lahko ogrožali okolje ali javno zdravje; poziva, naj se javnosti in drugim državam članicam omogoči dostop do takih informacij; |
| --- | --- |

4.

poudarja pomembnost oblikovanja nacionalnih načrtov prilagajanja na podlagi skupnega evropskega okvira, ki državam članicam omogoča načrtovanje in posredovanje njihovih prizadevanj za prilagoditev; meni, da morajo taki načrti vsebovati zemljevide tveganj in nevarnosti, na katerih bodo vrisani infrastruktura in objekti, ki bi v neugodnih vremenskih razmerah lahko ogrožali okolje ali javno zdravje; poziva, naj se javnosti in drugim državam članicam omogoči dostop do takih informacij;

| 5. | poudarja, da je pomembno prilagajanje sistematično vključiti v vse politike EU, zlasti v skupno kmetijsko in ribiško politiko, gozdarsko politiko in kohezijsko politiko ter v zakonodajo o presoji vplivov na okolje, gradbenih dovoljenjih in gradbenih standardih, ter zagotoviti skladnost takih ukrepov s pomočjo horizontalnega medsektorskega pristopa na podlagi odpornosti ekosistemov; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je pomembno prilagajanje sistematično vključiti v vse politike EU, zlasti v skupno kmetijsko in ribiško politiko, gozdarsko politiko in kohezijsko politiko ter v zakonodajo o presoji vplivov na okolje, gradbenih dovoljenjih in gradbenih standardih, ter zagotoviti skladnost takih ukrepov s pomočjo horizontalnega medsektorskega pristopa na podlagi odpornosti ekosistemov;

| 6. | poudarja, da bi bilo treba med glavnimi področji ukrepanja, ki so opredeljena v beli knjigi, določiti prednostna področja glede na časovni okvir, v katerem se pričakuje nastanek različnih posledic v Evropi, da bi učinkoviteje razporedili razpoložljive vire; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da bi bilo treba med glavnimi področji ukrepanja, ki so opredeljena v beli knjigi, določiti prednostna področja glede na časovni okvir, v katerem se pričakuje nastanek različnih posledic v Evropi, da bi učinkoviteje razporedili razpoložljive vire;

Razvijanje baze znanja

| 7. | soglaša z mnenjem Komisije, da je potrebno več znanja o vplivu podnebnih sprememb, da bi lahko informacije, pridobljene z raziskavami, razširili v čim večjem obsegu in nato razvili ustrezne prilagoditvene ukrepe; |
| --- | --- |

7.

soglaša z mnenjem Komisije, da je potrebno več znanja o vplivu podnebnih sprememb, da bi lahko informacije, pridobljene z raziskavami, razširili v čim večjem obsegu in nato razvili ustrezne prilagoditvene ukrepe;

| 8. | poziva Komisijo, naj zakladnico znanja o vplivu podnebnih sprememb, zlasti v Evropski uniji, ne le razvije, ampak naj to znanje tudi posreduje državam v razvoju in državam, ki se šele industrializirajo, da ga bodo lahko uporabile za oblikovanje lastnih odgovorov na problem podnebnih sprememb in učinkovito izkoristile sredstva, namenjena podnebnim ukrepom; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo, naj zakladnico znanja o vplivu podnebnih sprememb, zlasti v Evropski uniji, ne le razvije, ampak naj to znanje tudi posreduje državam v razvoju in državam, ki se šele industrializirajo, da ga bodo lahko uporabile za oblikovanje lastnih odgovorov na problem podnebnih sprememb in učinkovito izkoristile sredstva, namenjena podnebnim ukrepom;

| 9. | poudarja, da je treba okrepiti prizadevanja na področju raziskovanja v sedanjem sedmem okvirnem programu in prihodnjih okvirnih programih za raziskave, ki bodo skušala zapolniti obstoječe vrzeli v znanju o tveganjih (pretekle in verjetne prihodnje katastrofe, povezane z vremenom) in drugih pomembnih dejavnikih, kot so družbeno-ekonomske spremembe (sedanja in prihodnja geografska porazdelitev ogroženega imetja), in razviti načine in tehnologijo za ocenjevanje stroškov in koristi ukrepov za prilagoditev vplivom podnebnih sprememb in njihovega prispevka k zmanjšanju izpostavljenosti ali ranljivosti za tveganja, povezana s podnebjem; poudarja, da bi morale raziskave in financiranje na področju tehnološkega razvoja v državah, ki imajo visoke stroške zaradi prilagoditvenih ukrepov; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da je treba okrepiti prizadevanja na področju raziskovanja v sedanjem sedmem okvirnem programu in prihodnjih okvirnih programih za raziskave, ki bodo skušala zapolniti obstoječe vrzeli v znanju o tveganjih (pretekle in verjetne prihodnje katastrofe, povezane z vremenom) in drugih pomembnih dejavnikih, kot so družbeno-ekonomske spremembe (sedanja in prihodnja geografska porazdelitev ogroženega imetja), in razviti načine in tehnologijo za ocenjevanje stroškov in koristi ukrepov za prilagoditev vplivom podnebnih sprememb in njihovega prispevka k zmanjšanju izpostavljenosti ali ranljivosti za tveganja, povezana s podnebjem; poudarja, da bi morale raziskave in financiranje na področju tehnološkega razvoja v državah, ki imajo visoke stroške zaradi prilagoditvenih ukrepov;

| 10. | meni, da bi bilo zaradi vrste različnih podnebnih scenarijev v Skupnosti nujno treba določiti kazalnike ranljivosti, ter poudarja, da so potrebne nadaljnje raziskave ustreznih modelov na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, treba pa je tudi opredeliti sposobnost prilagajanja na celotnem ozemlju EU; zato poziva Evropsko agencijo za okolje, naj pripravi poročila z analizo tveganj, ki jih podnebne spremembe predstavljajo za najbolj ranljive evropske regije, ki bodo opredelila potrebe, omejitve, časovne okvire, priložnosti, politične ravni in možnosti za prilagoditev, z namenom izdaje strateških smernic za prilagajanje ter pomoči regionalnim in lokalnim zainteresiranim stranem pri razvoju trdnih strategij prilagajanja; |
| --- | --- |

10.

meni, da bi bilo zaradi vrste različnih podnebnih scenarijev v Skupnosti nujno treba določiti kazalnike ranljivosti, ter poudarja, da so potrebne nadaljnje raziskave ustreznih modelov na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, treba pa je tudi opredeliti sposobnost prilagajanja na celotnem ozemlju EU; zato poziva Evropsko agencijo za okolje, naj pripravi poročila z analizo tveganj, ki jih podnebne spremembe predstavljajo za najbolj ranljive evropske regije, ki bodo opredelila potrebe, omejitve, časovne okvire, priložnosti, politične ravni in možnosti za prilagoditev, z namenom izdaje strateških smernic za prilagajanje ter pomoči regionalnim in lokalnim zainteresiranim stranem pri razvoju trdnih strategij prilagajanja;

| 11. | kljub vsemu opozarja, da je bistveni del težave negotovost glede vpliva podnebnih sprememb in da bo treba odločitve na tem področju včasih sprejemati brez čakanja na znanstveno zanesljivost in v skladu s previdnostnim pristopom; |
| --- | --- |

11.

kljub vsemu opozarja, da je bistveni del težave negotovost glede vpliva podnebnih sprememb in da bo treba odločitve na tem področju včasih sprejemati brez čakanja na znanstveno zanesljivost in v skladu s previdnostnim pristopom;

| 12. | meni, da je treba nameniti sredstva za podnebne raziskave, ki bodo najučinkoviteje izvedene na evropski ravni in bodo zagotovile trdno osnovo za razvoj politik za prilagajanje podnebnim spremembam; |
| --- | --- |

12.

meni, da je treba nameniti sredstva za podnebne raziskave, ki bodo najučinkoviteje izvedene na evropski ravni in bodo zagotovile trdno osnovo za razvoj politik za prilagajanje podnebnim spremembam;

| 13. | spodbuja Komisijo, naj zagotovi lahek dostop do podrobnih podatkov (vključno z metapodatki, ki opisujejo metodologije nizov podatkov) za vse javne in zasebne zainteresirane strani; meni, da bi bilo treba podatke o podnebnih spremembah obravnavati kot javno dobro in bi ti tako, v skladu s členom 14 direktive INSPIRE, morali biti na voljo javnosti brezplačno ali po ceni, s katero bi pokrili stroške vodenja nizov podatkov in ustreznih podatkovnih storitev; |
| --- | --- |

13.

spodbuja Komisijo, naj zagotovi lahek dostop do podrobnih podatkov (vključno z metapodatki, ki opisujejo metodologije nizov podatkov) za vse javne in zasebne zainteresirane strani; meni, da bi bilo treba podatke o podnebnih spremembah obravnavati kot javno dobro in bi ti tako, v skladu s členom 14 direktive INSPIRE, morali biti na voljo javnosti brezplačno ali po ceni, s katero bi pokrili stroške vodenja nizov podatkov in ustreznih podatkovnih storitev;

| 14. | poudarja potrebo po razvoju mreže lokalnih in regionalnih pobud za prilagajanje na podnebne spremembe in po izmenjavi izkušenj na evropski ravni; opozarja, da lahko opredelitev najboljših praks ustvari dodano vrednost za strategijo EU; |
| --- | --- |

14.

poudarja potrebo po razvoju mreže lokalnih in regionalnih pobud za prilagajanje na podnebne spremembe in po izmenjavi izkušenj na evropski ravni; opozarja, da lahko opredelitev najboljših praks ustvari dodano vrednost za strategijo EU;

| 15. | poudarja pomen participativnih raziskovalnih metod, kakršne spodbuja program „Znanost v družbi“ v okviru 7. okvirnega programa EU za raziskave in ki olajšujejo skupno pridobivanje znanja v povezavi s skupnostmi in lokalnimi organi za določitev najboljših strategij prilagajanja na lokalni in regionalni ravni ter za zagotovitev boljšega širjenja znanja; |
| --- | --- |

15.

poudarja pomen participativnih raziskovalnih metod, kakršne spodbuja program „Znanost v družbi“ v okviru 7. okvirnega programa EU za raziskave in ki olajšujejo skupno pridobivanje znanja v povezavi s skupnostmi in lokalnimi organi za določitev najboljših strategij prilagajanja na lokalni in regionalni ravni ter za zagotovitev boljšega širjenja znanja;

| 16. | pozdravlja pobudo bele knjige za vzpostavitev sistema za izmenjavo informacij; upa, da bo začel delovati do leta 2011 in da bodo do takrat izdelani tudi modeli in orodja za napovedovanje; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja pobudo bele knjige za vzpostavitev sistema za izmenjavo informacij; upa, da bo začel delovati do leta 2011 in da bodo do takrat izdelani tudi modeli in orodja za napovedovanje;

| 17. | meni, da bi morala Komisija zagotoviti, da bo mehanizem za izmenjavo informacij razvit kot portal, ki bo vključeval druge obstoječe sisteme, kot sta Skupni okoljski informacijski sistem ter globalno spremljanje okolja in varnosti, ter da bo njegova dodana vrednost v pripravi EU, držav članic in zasebnih deležnikov na načrtovanje, financiranje in izvajanje ustreznih prilagoditvenih načrtov; |
| --- | --- |

17.

meni, da bi morala Komisija zagotoviti, da bo mehanizem za izmenjavo informacij razvit kot portal, ki bo vključeval druge obstoječe sisteme, kot sta Skupni okoljski informacijski sistem ter globalno spremljanje okolja in varnosti, ter da bo njegova dodana vrednost v pripravi EU, držav članic in zasebnih deležnikov na načrtovanje, financiranje in izvajanje ustreznih prilagoditvenih načrtov;

| 18. | poudarja, kako pomembne so satelitske storitve, zlasti za reševalne dejavnosti v primeru naravnih nesreč; poziva vse udeležene strani, naj začne sistem GMES čim prej v celoti delovati; |
| --- | --- |

18.

poudarja, kako pomembne so satelitske storitve, zlasti za reševalne dejavnosti v primeru naravnih nesreč; poziva vse udeležene strani, naj začne sistem GMES čim prej v celoti delovati;

Vključitev prilagajanja v politike EU

Splošno načelo

| 19. | poudarja, da je treba sprejeti medsektorski pristop, ki bo temeljil na odpornosti ekosistemov, zaščiti habitatov in biotske raznovrstnosti ter storitvah, ki jih zagotavljajo ekosistemi, ter zagotoviti sinergijo in medsebojno povezanost ukrepov, ki bodo sprejeti v okviru vseh pomembnih sektorskih politik; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da je treba sprejeti medsektorski pristop, ki bo temeljil na odpornosti ekosistemov, zaščiti habitatov in biotske raznovrstnosti ter storitvah, ki jih zagotavljajo ekosistemi, ter zagotoviti sinergijo in medsebojno povezanost ukrepov, ki bodo sprejeti v okviru vseh pomembnih sektorskih politik;

Voda

| 20. | je zlasti zaskrbljen zaradi vode, enega od primarnih virov na našem planetu, saj bodo podnebne spremembe zelo vplivale na njeno količino in kakovost, zlasti pitne vode; |
| --- | --- |

20.

je zlasti zaskrbljen zaradi vode, enega od primarnih virov na našem planetu, saj bodo podnebne spremembe zelo vplivale na njeno količino in kakovost, zlasti pitne vode;

| 21. | poudarja, da mora EU učinkoviteje gospodariti s svojimi vodnimi viri na podlagi trajnostnega dvotirnega pristopa, ki ga označujeta povečevanje potenciala vira in aktivno zmanjševanje povpraševanja in trošenja na strani prebivalstva, ter družbeno-ekonomskih dejavnosti; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da mora EU učinkoviteje gospodariti s svojimi vodnimi viri na podlagi trajnostnega dvotirnega pristopa, ki ga označujeta povečevanje potenciala vira in aktivno zmanjševanje povpraševanja in trošenja na strani prebivalstva, ter družbeno-ekonomskih dejavnosti;

| 22. | poudarja, da je treba prilagajanje celostno vključiti v načrte upravljanja povodij v skladu s smernicami, izdanimi 30. novembra 2009; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da je treba prilagajanje celostno vključiti v načrte upravljanja povodij v skladu s smernicami, izdanimi 30. novembra 2009;

| 23. | poudarja, kako pomembno je zagotoviti dejavno izvajanje okvirne direktive o vodah (2000/60/ES) (9) in učinkovito izvajanje načrtov upravljanja povodij, zlasti v primeru čezmejnih povodij in v regijah, kjer bo pomanjkanje vode doseglo kritično raven in/ali kjer se povečuje nevarnost poplav; |
| --- | --- |

23.

poudarja, kako pomembno je zagotoviti dejavno izvajanje okvirne direktive o vodah (2000/60/ES) (9) in učinkovito izvajanje načrtov upravljanja povodij, zlasti v primeru čezmejnih povodij in v regijah, kjer bo pomanjkanje vode doseglo kritično raven in/ali kjer se povečuje nevarnost poplav;

| 24. | poudarja, da je treba izvajati direktivo o poplavah, v kateri je predviden celostni mehanizem za oceno in opazovanje povečanih tveganj poplav zaradi podnebnih sprememb ter za razvoj možnih prilagoditev, skupaj s koristmi, ki jih lahko zagotovijo odporno okolje in odporni ekosistemi za opazovanje in čim večjo omejitev učinkov poplav; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da je treba izvajati direktivo o poplavah, v kateri je predviden celostni mehanizem za oceno in opazovanje povečanih tveganj poplav zaradi podnebnih sprememb ter za razvoj možnih prilagoditev, skupaj s koristmi, ki jih lahko zagotovijo odporno okolje in odporni ekosistemi za opazovanje in čim večjo omejitev učinkov poplav;

Kmetijstvo in gozdarstvo

| 25. | poudarja, da je treba okrepiti odpornost kmetijskih ekosistemov z bolj trajnostno uporabo naravnih virov, zlasti vode in tal, z aktivnim odvračanjem od netrajnostnega ravnanja in poljščin, ki zaradi porabe vode niso primerne, ter z večjo uporabo biotske raznovrstnosti na ravni vrste in med vrstami pri semenih in živalskih pasmah; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da je treba okrepiti odpornost kmetijskih ekosistemov z bolj trajnostno uporabo naravnih virov, zlasti vode in tal, z aktivnim odvračanjem od netrajnostnega ravnanja in poljščin, ki zaradi porabe vode niso primerne, ter z večjo uporabo biotske raznovrstnosti na ravni vrste in med vrstami pri semenih in živalskih pasmah;

| 26. | meni, da bi morala skupna kmetijska politika prevzeti osrednjo vlogo pri prilagajanju in da mora razviti pristop do kmetijstva, ki bo bolj oprt na ekosistem ter bo varoval in povečeval koristi ohranjanja biotske raznovrstnosti in drugih storitev ekosistema, vključno z ohranjanjem tal, kakovostjo poplavnih voda in ekološko povezljivostjo pokrajin; meni tudi, da bo uvedba trajnostnih kmetijskih praks prinesla velike koristi za varstvo tal, gospodarjenje z vodami, ohranjanje biotske raznovrstnosti in odpornost ekosistemov; |
| --- | --- |

26.

meni, da bi morala skupna kmetijska politika prevzeti osrednjo vlogo pri prilagajanju in da mora razviti pristop do kmetijstva, ki bo bolj oprt na ekosistem ter bo varoval in povečeval koristi ohranjanja biotske raznovrstnosti in drugih storitev ekosistema, vključno z ohranjanjem tal, kakovostjo poplavnih voda in ekološko povezljivostjo pokrajin; meni tudi, da bo uvedba trajnostnih kmetijskih praks prinesla velike koristi za varstvo tal, gospodarjenje z vodami, ohranjanje biotske raznovrstnosti in odpornost ekosistemov;

| 27. | poudarja, da bodo ukrepi EU za zaščito gozdov morali vključevati prilagajanje, saj bodo gozdni ekosistemi zaradi podnebnih sprememb močno prizadeti in bo obstajala večja nevarnost požarov; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da bodo ukrepi EU za zaščito gozdov morali vključevati prilagajanje, saj bodo gozdni ekosistemi zaradi podnebnih sprememb močno prizadeti in bo obstajala večja nevarnost požarov;

| 28. | pozdravlja predloge Komisije za posodobitev gozdarske strategije EU; poziva Komisijo, naj čim prej sproži razpravo o varstvu gozdov; |
| --- | --- |

28.

pozdravlja predloge Komisije za posodobitev gozdarske strategije EU; poziva Komisijo, naj čim prej sproži razpravo o varstvu gozdov;

| 29. | poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo gozdno-kmetijske ukrepe za pogozdovanje v sredozemskih državah kot stroškovno učinkovit način za zagotavljanje osnovnih storitev ekosistema; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo gozdno-kmetijske ukrepe za pogozdovanje v sredozemskih državah kot stroškovno učinkovit način za zagotavljanje osnovnih storitev ekosistema;

| 30. | izraža zaskrbljenost, ker je bilo v požarih, ki so v zadnjih letih prizadeli Evropo, letno uničenih več kot 400 000 hektarov gozda, za kar je krivo postopno zapuščanje podeželja in njegovih tradicionalnih dejavnosti, neprimerno vzdrževanje gozdov, prostrani gozdovi z eno samo vrsto dreves, sajenje neustreznih drevesnih vrst, pomanjkanje prave politike preprečevanja in premile kazni za namerno povzročene požare ter neustrezno izvajanje zakonov o prepovedi nezakonite gradnje in o zagotavljanju pogozditve; ugotavlja, da se ob taki pogostosti požarov predvsem v južni Evropi gozdovi ne morejo obnoviti in da ima to resne ekološke, gospodarske in družbene posledice; ugotavlja tudi, da se je zaradi neobičajnih vremenskih razmer v letu 2007 povečal pojav ogromnih požarov, ki bodo v prihodnjih letih verjetno pogostejši; nadalje ugotavlja, da se bo globalno segrevanje nadaljevalo vsaj še naslednjih 30 let in da bi to lahko vplivalo zlasti na določene regije, ki so posebej občutljive na podnebne spremembe; |
| --- | --- |

30.

izraža zaskrbljenost, ker je bilo v požarih, ki so v zadnjih letih prizadeli Evropo, letno uničenih več kot 400 000 hektarov gozda, za kar je krivo postopno zapuščanje podeželja in njegovih tradicionalnih dejavnosti, neprimerno vzdrževanje gozdov, prostrani gozdovi z eno samo vrsto dreves, sajenje neustreznih drevesnih vrst, pomanjkanje prave politike preprečevanja in premile kazni za namerno povzročene požare ter neustrezno izvajanje zakonov o prepovedi nezakonite gradnje in o zagotavljanju pogozditve; ugotavlja, da se ob taki pogostosti požarov predvsem v južni Evropi gozdovi ne morejo obnoviti in da ima to resne ekološke, gospodarske in družbene posledice; ugotavlja tudi, da se je zaradi neobičajnih vremenskih razmer v letu 2007 povečal pojav ogromnih požarov, ki bodo v prihodnjih letih verjetno pogostejši; nadalje ugotavlja, da se bo globalno segrevanje nadaljevalo vsaj še naslednjih 30 let in da bi to lahko vplivalo zlasti na določene regije, ki so posebej občutljive na podnebne spremembe;

| 31. | odločno poziva Komisijo, naj v svojem predlogu akcijskega načrta EU za prilagajanje podnebnim spremembam posebno pozornost posveti preprečevanju suš in gozdnih požarov ter boju z njimi, s poudarkom na južni Evropi, kot predlaga Parlament v svoji resoluciji o gozdnih požarih iz leta 2009; |
| --- | --- |

31.

odločno poziva Komisijo, naj v svojem predlogu akcijskega načrta EU za prilagajanje podnebnim spremembam posebno pozornost posveti preprečevanju suš in gozdnih požarov ter boju z njimi, s poudarkom na južni Evropi, kot predlaga Parlament v svoji resoluciji o gozdnih požarih iz leta 2009;

| 32. | poziva Komisijo, naj predloži priporočila glede načinov prilagajanja nacionalnih sistemov civilne zaščite, da se bo mogoče spopasti z vplivi podnebnih sprememb; posebej poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe za širitev virov in zmogljivosti evropske taktične rezerve za boj proti gozdnim požarom; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisijo, naj predloži priporočila glede načinov prilagajanja nacionalnih sistemov civilne zaščite, da se bo mogoče spopasti z vplivi podnebnih sprememb; posebej poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe za širitev virov in zmogljivosti evropske taktične rezerve za boj proti gozdnim požarom;

| 33. | priporoča Komisiji, naj pripravi raziskovalne programe za preučitev odziva gozdov na višje ravni CO2, višje temperature in na sušo; |
| --- | --- |

33.

priporoča Komisiji, naj pripravi raziskovalne programe za preučitev odziva gozdov na višje ravni CO2, višje temperature in na sušo;

| 34. | 13(e). priporoča Komisiji, naj pripravi raziskovalne programe za razvoj novih tehnik gospodarjenja z gozdovi na območju prizadetih ekosistemov glede na nove razmere, ki jih ustvarjajo podnebne spremembe; |
| --- | --- |

34.

13(e). priporoča Komisiji, naj pripravi raziskovalne programe za razvoj novih tehnik gospodarjenja z gozdovi na območju prizadetih ekosistemov glede na nove razmere, ki jih ustvarjajo podnebne spremembe;

Ribištvo

| 35. | poziva, naj se pozornost nameni alternativnim ribolovnim sistemom upravljanja in zmanjšanju zmogljivosti nekaterih delov evropskega ladjevja, da se oblikujejo trajnostne ribolovne in ribogojne prakse; |
| --- | --- |

35.

poziva, naj se pozornost nameni alternativnim ribolovnim sistemom upravljanja in zmanjšanju zmogljivosti nekaterih delov evropskega ladjevja, da se oblikujejo trajnostne ribolovne in ribogojne prakse;

| 36. | poziva Komisijo, naj izvede študije za oceno pojava zelenih alg in njihovega vpliva na ribiški sektor; poziva tudi k izvedbi študije o vplivu sprememb morskih tokov zaradi segrevanja podnebja na selitev nekaterih morskih vrst; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisijo, naj izvede študije za oceno pojava zelenih alg in njihovega vpliva na ribiški sektor; poziva tudi k izvedbi študije o vplivu sprememb morskih tokov zaradi segrevanja podnebja na selitev nekaterih morskih vrst;

| 37. | odločno poziva Komisijo, naj zagotovi okrepitev in izvajanje priporočil za celostno upravljanje obalnih območij v bolj splošnem okviru celostne morske politike, ki bo povezala vse sektorske politike, povezane z morjem in oceani; |
| --- | --- |

37.

odločno poziva Komisijo, naj zagotovi okrepitev in izvajanje priporočil za celostno upravljanje obalnih območij v bolj splošnem okviru celostne morske politike, ki bo povezala vse sektorske politike, povezane z morjem in oceani;

| 38. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo prilagoditev prek odpornosti ekosistemov vključena v stališče Skupnosti v okviru mednarodnih pogajanj o ribolovu in morskem okolju, zlasti v zvezi s partnerskimi sporazumi o ribolovu in regionalnimi ribiškimi organizacijami; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo prilagoditev prek odpornosti ekosistemov vključena v stališče Skupnosti v okviru mednarodnih pogajanj o ribolovu in morskem okolju, zlasti v zvezi s partnerskimi sporazumi o ribolovu in regionalnimi ribiškimi organizacijami;

| 39. | poziva Komisijo, naj dejavno sodeluje pri ustanavljanju „modrega“ ogljikovega sklada v okviru Medvladnega odbora ZN za podnebne spremembe; poudarja, da bi moral ta sklad proučiti finančne in usklajevalne mehanizme za zaščito in upravljanje obalnih in morskih ekosistemov ter ogljika v oceanih kot del globalne strategije za morsko načrtovanje; |
| --- | --- |

39.

poziva Komisijo, naj dejavno sodeluje pri ustanavljanju „modrega“ ogljikovega sklada v okviru Medvladnega odbora ZN za podnebne spremembe; poudarja, da bi moral ta sklad proučiti finančne in usklajevalne mehanizme za zaščito in upravljanje obalnih in morskih ekosistemov ter ogljika v oceanih kot del globalne strategije za morsko načrtovanje;

Tla

| 40. | meni, da tla nimajo zgolj pomembnega vpliva na podnebne spremembe, temveč da lahko podnebne spremembe same povzročijo hudo degradacijo tal ali erozijo; |
| --- | --- |

40.

meni, da tla nimajo zgolj pomembnega vpliva na podnebne spremembe, temveč da lahko podnebne spremembe same povzročijo hudo degradacijo tal ali erozijo;

| 41. | se zaveda, da ima degradacija tal primarno lokalne in regionalne vzroke in posledice in da bi bilo posledično treba upoštevati načelo subsidiarnosti; poziva tiste države članice, ki nimajo zakonodaje o varstvu tal, naj odgovornost prevzamejo nase; |
| --- | --- |

41.

se zaveda, da ima degradacija tal primarno lokalne in regionalne vzroke in posledice in da bi bilo posledično treba upoštevati načelo subsidiarnosti; poziva tiste države članice, ki nimajo zakonodaje o varstvu tal, naj odgovornost prevzamejo nase;

Obalna in otoška območja

| 42. | meni, da bi morala biti obalna in otoška območja upravičena do prednostnih prilagoditvenih ukrepov, saj so še posebej izpostavljena vplivom podnebnih sprememb in gosto poseljena, gospodarska tveganja pa so zelo velika; |
| --- | --- |

42.

meni, da bi morala biti obalna in otoška območja upravičena do prednostnih prilagoditvenih ukrepov, saj so še posebej izpostavljena vplivom podnebnih sprememb in gosto poseljena, gospodarska tveganja pa so zelo velika;

Zdravstvena in socialna politika

| 43. | poudarja, da bi morale politike prilagajanja podnebnim spremembam postati gonilo trajnostne rasti; poleg tega poudarja, da je mogoče in je treba s temi politikami ustvarjati delovna mesta in varovati socialno pravičnost ter tako prispevati k višji stopnji zaposlenosti in pomagati v boju proti revščini in socialnim razlikam; |
| --- | --- |

43.

poudarja, da bi morale politike prilagajanja podnebnim spremembam postati gonilo trajnostne rasti; poleg tega poudarja, da je mogoče in je treba s temi politikami ustvarjati delovna mesta in varovati socialno pravičnost ter tako prispevati k višji stopnji zaposlenosti in pomagati v boju proti revščini in socialnim razlikam;

| 44. | poudarja, da je treba v strategiji za oživitev gospodarstva EU upoštevati socialno in zaposlitveno razsežnost politik prilagajanja; |
| --- | --- |

44.

poudarja, da je treba v strategiji za oživitev gospodarstva EU upoštevati socialno in zaposlitveno razsežnost politik prilagajanja;

| 45. | ugotavlja, da bodo ambiciozni načrti za prilagajanje pripomogli k razvoju zelenih delovnih mest v Evropi, kar nam bo pomagalo na poti k brezogljičnemu gospodarstvu, ter poziva Komisijo in države članice, naj si torej močneje prizadevajo za dosego bolj trajnostne gospodarske rasti povsod po Evropi; |
| --- | --- |

45.

ugotavlja, da bodo ambiciozni načrti za prilagajanje pripomogli k razvoju zelenih delovnih mest v Evropi, kar nam bo pomagalo na poti k brezogljičnemu gospodarstvu, ter poziva Komisijo in države članice, naj si torej močneje prizadevajo za dosego bolj trajnostne gospodarske rasti povsod po Evropi;

| 46. | poudarja, da je treba socialno šibkejšim skupnostim oziroma skupinam zaradi visokih stroškov za prilagoditvene ukrepe zagotoviti izdatno podporo; |
| --- | --- |

46.

poudarja, da je treba socialno šibkejšim skupnostim oziroma skupinam zaradi visokih stroškov za prilagoditvene ukrepe zagotoviti izdatno podporo;

| 47. | odobrava predloge Komisije za oblikovanje smernic in nadzornih mehanizmov za vpliv podnebnih sprememb na zdravje do leta 2011; poudarja, da narašča nevarnost širjenja bolezni, ki se širijo s prenašalci, da pretijo resne posledice za zdravje dihal ter da je evropske državljane treba izobraževati o učinkovitih preventivnih ukrepih, ki jih priporoča Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni; |
| --- | --- |

47.

odobrava predloge Komisije za oblikovanje smernic in nadzornih mehanizmov za vpliv podnebnih sprememb na zdravje do leta 2011; poudarja, da narašča nevarnost širjenja bolezni, ki se širijo s prenašalci, da pretijo resne posledice za zdravje dihal ter da je evropske državljane treba izobraževati o učinkovitih preventivnih ukrepih, ki jih priporoča Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni;

| 48. | ugotavlja, da bodo vplivi podnebnih sprememb na zdravje najbrž najhuje prizadeli najbolj prikrajšane skupnosti, najrevnejše prebivalstvo in najbolj ranljive skupine, kot so otroci, starejši in tisti, ki so že bolni; meni, da je prilagoditvene ukrepe nujno obravnavati v okviru neenakosti na področju zdravja ter da morajo spodbujati dejavnosti, ki zagotavljajo sočasne koristi za zdravje; |
| --- | --- |

48.

ugotavlja, da bodo vplivi podnebnih sprememb na zdravje najbrž najhuje prizadeli najbolj prikrajšane skupnosti, najrevnejše prebivalstvo in najbolj ranljive skupine, kot so otroci, starejši in tisti, ki so že bolni; meni, da je prilagoditvene ukrepe nujno obravnavati v okviru neenakosti na področju zdravja ter da morajo spodbujati dejavnosti, ki zagotavljajo sočasne koristi za zdravje;

| 49. | poudarja, da je treba okrepiti obstoječe sisteme spremljanja in nadzora živalskih bolezni; |
| --- | --- |

49.

poudarja, da je treba okrepiti obstoječe sisteme spremljanja in nadzora živalskih bolezni;

| 50. | priznava vlogo zdravstvenega sektorja pri prilagajanju; poziva EU, naj podpre ukrepe za zmanjšanje ogljičnega odtisa sektorja in zagotovi ustrezno financiranje za prilagoditvene ukrepe v zdravstvenem sektorju; |
| --- | --- |

50.

priznava vlogo zdravstvenega sektorja pri prilagajanju; poziva EU, naj podpre ukrepe za zmanjšanje ogljičnega odtisa sektorja in zagotovi ustrezno financiranje za prilagoditvene ukrepe v zdravstvenem sektorju;

Infrastruktura

| 51. | poudarja, da je treba zagotoviti, da bo obstoječa zakonodaja o izdaji dovoljenj za industrijske obrate in presoji vplivov na okolje zahtevala, da vse načrtovane infrastrukture ali odobrene industrijske dejavnosti v celoti upoštevajo napovedi podnebnih razmer za prihodnost in posledična tveganja, pri tem pa ohranijo sposobnost prilagajanja; opozarja, da bi bilo v mnogih primerih bolje, da se ne razvijajo ranljiva območja, kot da se gradijo objekti za zaščito pred negativnimi podnebnimi vplivi; |
| --- | --- |

51.

poudarja, da je treba zagotoviti, da bo obstoječa zakonodaja o izdaji dovoljenj za industrijske obrate in presoji vplivov na okolje zahtevala, da vse načrtovane infrastrukture ali odobrene industrijske dejavnosti v celoti upoštevajo napovedi podnebnih razmer za prihodnost in posledična tveganja, pri tem pa ohranijo sposobnost prilagajanja; opozarja, da bi bilo v mnogih primerih bolje, da se ne razvijajo ranljiva območja, kot da se gradijo objekti za zaščito pred negativnimi podnebnimi vplivi;

| 52. | poudarja, da je treba zagotoviti, da se v presojah vplivov na okolje na splošno upoštevajo različni verjetni scenariji prilagajanja, če so znanstveno utemeljeni; |
| --- | --- |

52.

poudarja, da je treba zagotoviti, da se v presojah vplivov na okolje na splošno upoštevajo različni verjetni scenariji prilagajanja, če so znanstveno utemeljeni;

| 53. | poziva Komisijo, naj čim prej razvije metodologijo za upoštevanje podnebnih vidikov v infrastrukturnih projektih, vključno z analizo stroškov in koristi ter možnimi alternativami; |
| --- | --- |

53.

poziva Komisijo, naj čim prej razvije metodologijo za upoštevanje podnebnih vidikov v infrastrukturnih projektih, vključno z analizo stroškov in koristi ter možnimi alternativami;

| 54. | predlaga Komisiji, naj med možnostmi, ki jih namerava raziskati v povezavi z oceno podnebnih vplivov javnih in zasebnih naložb, preuči načine za spodbujanje ustreznega načrtovanja rabe tal (vključno s kartiranjem nevarnih in ogroženih območij); |
| --- | --- |

54.

predlaga Komisiji, naj med možnostmi, ki jih namerava raziskati v povezavi z oceno podnebnih vplivov javnih in zasebnih naložb, preuči načine za spodbujanje ustreznega načrtovanja rabe tal (vključno s kartiranjem nevarnih in ogroženih območij);

| 55. | spodbuja Komisijo, naj nadaljuje svoj načrt vključitve podnebnih vplivov v gradbene standarde (kakršni so standardi Eurocodes), da bi tako izboljšali odpornost stavb, postavljenih na potencialno ogroženih območjih; |
| --- | --- |

55.

spodbuja Komisijo, naj nadaljuje svoj načrt vključitve podnebnih vplivov v gradbene standarde (kakršni so standardi Eurocodes), da bi tako izboljšali odpornost stavb, postavljenih na potencialno ogroženih območjih;

| 56. | meni, da se je treba z mikroklimatskega vidika izogibati gradnjam, ki na gosto poseljenih območjih in v mestih onemogočajo odtekanje vode; |
| --- | --- |

56.

meni, da se je treba z mikroklimatskega vidika izogibati gradnjam, ki na gosto poseljenih območjih in v mestih onemogočajo odtekanje vode;

Promet

| 57. | obžaluje, da se bela knjiga ne posveča prometnemu sektorju, čeprav je ta sektor odgovoren za 27 % vseh emisij toplogrednih plinov v EU in so potrebni učinkoviti prilagoditveni ukrepi; |
| --- | --- |

57.

obžaluje, da se bela knjiga ne posveča prometnemu sektorju, čeprav je ta sektor odgovoren za 27 % vseh emisij toplogrednih plinov v EU in so potrebni učinkoviti prilagoditveni ukrepi;

| 58. | poudarja, da mora prometni sektor postati sestavni del evropske strategije glede podnebnih sprememb, ter poziva Komisijo, naj čim prej predstavi predlog za „evropski sveženj o podnebju in prometu“; |
| --- | --- |

58.

poudarja, da mora prometni sektor postati sestavni del evropske strategije glede podnebnih sprememb, ter poziva Komisijo, naj čim prej predstavi predlog za „evropski sveženj o podnebju in prometu“;

| 59. | meni, da je treba podpreti prehod na druge oblike prevoza kot enega od načinov za dekarbonizacijo prometa; |
| --- | --- |

59.

meni, da je treba podpreti prehod na druge oblike prevoza kot enega od načinov za dekarbonizacijo prometa;

| 60. | poudarja, da morajo vse vrste prometa postopoma internalizirati zunanje prilagoditvene stroške; |
| --- | --- |

60.

poudarja, da morajo vse vrste prometa postopoma internalizirati zunanje prilagoditvene stroške;

| 61. | meni, da ekonomske, socialne in finančne posledice nujnih prilagoditvenih ukrepov v sektorju prometa, kot je reorganizacija sektorja (zlasti zaradi prehoda na nove oblike prevoza) še vedno niso dovolj poznane ali predvidene; poziva Komisijo, naj opredeli kazalnike ranljivosti in metode za izmenjavo najboljših praks za različna področja sektorja (železniški, cestni, zračni in pomorski promet); |
| --- | --- |

61.

meni, da ekonomske, socialne in finančne posledice nujnih prilagoditvenih ukrepov v sektorju prometa, kot je reorganizacija sektorja (zlasti zaradi prehoda na nove oblike prevoza) še vedno niso dovolj poznane ali predvidene; poziva Komisijo, naj opredeli kazalnike ranljivosti in metode za izmenjavo najboljših praks za različna področja sektorja (železniški, cestni, zračni in pomorski promet);

| 62. | poziva Komisijo in države članice, naj pripravijo učinkovito politiko za mobilnost v mestih, s katero bi na podlagi razvoja javnega prevoza in somodalnosti ter uporabe inteligentnih prevoznih sistemov zmanjšali zastoje v prometu in onesnaženost v večjih mestnih območjih; |
| --- | --- |

62.

poziva Komisijo in države članice, naj pripravijo učinkovito politiko za mobilnost v mestih, s katero bi na podlagi razvoja javnega prevoza in somodalnosti ter uporabe inteligentnih prevoznih sistemov zmanjšali zastoje v prometu in onesnaženost v večjih mestnih območjih;

| 63. | poudarja tudi, da je treba za spodbujanje sodobne in trajnostne prometne politike v naslednjem obdobju finančnega načrtovanja (2014–2020) zagotoviti ustrezno finančno podporo za prednostne projekte vseevropskega omrežja železniških ter morskih in celinskih vodnih poti; |
| --- | --- |

63.

poudarja tudi, da je treba za spodbujanje sodobne in trajnostne prometne politike v naslednjem obdobju finančnega načrtovanja (2014–2020) zagotoviti ustrezno finančno podporo za prednostne projekte vseevropskega omrežja železniških ter morskih in celinskih vodnih poti;

| 64. | poudarja, da je treba nadaljevati zakonodajni postopek za direktivo o evrovinjeti, da bi poenostavili internalizacijo zunanjih stroškov na osnovi načela „onesnaževalec plača“ in tako ustvarili enake konkurenčne pogoje za različne oblike prevoza; |
| --- | --- |

64.

poudarja, da je treba nadaljevati zakonodajni postopek za direktivo o evrovinjeti, da bi poenostavili internalizacijo zunanjih stroškov na osnovi načela „onesnaževalec plača“ in tako ustvarili enake konkurenčne pogoje za različne oblike prevoza;

Energija

| 65. | poudarja, da podnebne spremembe močno vplivajo na ponudbo energije in povpraševanje po njej v državah članicah EU; |
| --- | --- |

65.

poudarja, da podnebne spremembe močno vplivajo na ponudbo energije in povpraševanje po njej v državah članicah EU;

| 66. | poziva Komisijo, naj izvede poglobljeno analizo prihodnjih energetskih scenarijev ob upoštevanju vpliva podnebnih sprememb na infrastrukturo in povpraševanje po energiji; |
| --- | --- |

66.

poziva Komisijo, naj izvede poglobljeno analizo prihodnjih energetskih scenarijev ob upoštevanju vpliva podnebnih sprememb na infrastrukturo in povpraševanje po energiji;

| 67. | poziva Komisijo, naj preuči, ali se bodo zmogljivosti za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih in fosilnih energetskih virov zaradi podnebnih sprememb spremenile, ter posebej opozarja na omejitve pri hlajenju termoelektrarn in na njegove posledice; |
| --- | --- |

67.

poziva Komisijo, naj preuči, ali se bodo zmogljivosti za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih in fosilnih energetskih virov zaradi podnebnih sprememb spremenile, ter posebej opozarja na omejitve pri hlajenju termoelektrarn in na njegove posledice;

| 68. | v zvezi s hlajenjem reaktorjev opozarja na posebna tveganja, ki so jim izpostavljeni jedrski objekti med vročinskimi vali in ki imajo lahko večje negativne okoljske posledice za okoliške vode in zanesljivost oskrbe z energijo; |
| --- | --- |

68.

v zvezi s hlajenjem reaktorjev opozarja na posebna tveganja, ki so jim izpostavljeni jedrski objekti med vročinskimi vali in ki imajo lahko večje negativne okoljske posledice za okoliške vode in zanesljivost oskrbe z energijo;

| 69. | ugotavlja, da lahko skrajne vremenske razmere, kot so poplave in nevihte, poškodujejo elektrarne, električne drogove, transformatorske postaje in električne omare ali jih začasno onesposobijo; meni, da so zato potrebna raznolika in trpežna električna omrežja, ki bodo ustrezala večji potrebi po njihovi prilagodljivosti, zaradi česar je treba okrepiti tako lokalna omrežja kot mednarodna visokonapetostna omrežja; |
| --- | --- |

69.

ugotavlja, da lahko skrajne vremenske razmere, kot so poplave in nevihte, poškodujejo elektrarne, električne drogove, transformatorske postaje in električne omare ali jih začasno onesposobijo; meni, da so zato potrebna raznolika in trpežna električna omrežja, ki bodo ustrezala večji potrebi po njihovi prilagodljivosti, zaradi česar je treba okrepiti tako lokalna omrežja kot mednarodna visokonapetostna omrežja;

| 70. | poudarja, da se bo zaradi podnebnih sprememb spremenila raba energije v stavbah ter da je največji izziv reševanje težave pregrevanja stavb; meni, da bi morali imeti pri tem pomembno vlogo naravno in mehansko hlajenje, energijska učinkovitost ter dobro premišljeno prostorsko načrtovanje; |
| --- | --- |

70.

poudarja, da se bo zaradi podnebnih sprememb spremenila raba energije v stavbah ter da je največji izziv reševanje težave pregrevanja stavb; meni, da bi morali imeti pri tem pomembno vlogo naravno in mehansko hlajenje, energijska učinkovitost ter dobro premišljeno prostorsko načrtovanje;

| 71. | meni, da lahko regije s pomočjo inteligentne energetske politike, ki dejavno spodbuja obnovljive vire energije, decentralizirano oskrbo z energijo in energetsko učinkovitost na njihovem ozemlju, ne le prispevajo k boju proti posledicam podnebnih sprememb, temveč tudi zagotovijo nove gospodarske možnosti in obete za svoje prebivalce; |
| --- | --- |

71.

meni, da lahko regije s pomočjo inteligentne energetske politike, ki dejavno spodbuja obnovljive vire energije, decentralizirano oskrbo z energijo in energetsko učinkovitost na njihovem ozemlju, ne le prispevajo k boju proti posledicam podnebnih sprememb, temveč tudi zagotovijo nove gospodarske možnosti in obete za svoje prebivalce;

| 72. | poudarja, da je treba ukrepe o oskrbi z energijo in dostopu do nje opredeliti ob upoštevanju solidarnosti med državami članicami ter da bi morala Evropska unija prispevati k spremembi svetovne politike v smer večje energetske učinkovitosti in spodbujanje nizkoogljičnih virov energije, kot so na primer obnovljivi viri energije; |
| --- | --- |

72.

poudarja, da je treba ukrepe o oskrbi z energijo in dostopu do nje opredeliti ob upoštevanju solidarnosti med državami članicami ter da bi morala Evropska unija prispevati k spremembi svetovne politike v smer večje energetske učinkovitosti in spodbujanje nizkoogljičnih virov energije, kot so na primer obnovljivi viri energije;

| 73. | poziva države članice, naj do 30. junija 2010 predložijo ambiciozno zastavljene, celovite in stvarne nacionalne akcijske načrte v skladu z modeli in dejavniki, ki jih določa EU, pri čemer naj upoštevajo, da je treba potrebe držav članic po energiji iz obnovljivih virov zadovoljiti predvsem z domačo proizvodnjo, mehanizem za statistični prenos tovrstne energije med državami članicami pa naj se uporablja samo, kadar je to zares utemeljeno; |
| --- | --- |

73.

poziva države članice, naj do 30. junija 2010 predložijo ambiciozno zastavljene, celovite in stvarne nacionalne akcijske načrte v skladu z modeli in dejavniki, ki jih določa EU, pri čemer naj upoštevajo, da je treba potrebe držav članic po energiji iz obnovljivih virov zadovoljiti predvsem z domačo proizvodnjo, mehanizem za statistični prenos tovrstne energije med državami članicami pa naj se uporablja samo, kadar je to zares utemeljeno;

| 74. | poudarja, da je treba takoj nameniti prednost dodatnim ukrepom za spodbujanje strategije Skupnosti, s katero naj bi do leta 2020 dosegli 20-odstotno povečanje energetske učinkovitosti; meni, da je v okviru ocenjevanja sedanjih akcijskih programov za energetsko učinkovitost ustrezno tudi pretehtati možnosti, da bi ta cilj na ravni Skupnosti postal zavezujoč; |
| --- | --- |

74.

poudarja, da je treba takoj nameniti prednost dodatnim ukrepom za spodbujanje strategije Skupnosti, s katero naj bi do leta 2020 dosegli 20-odstotno povečanje energetske učinkovitosti; meni, da je v okviru ocenjevanja sedanjih akcijskih programov za energetsko učinkovitost ustrezno tudi pretehtati možnosti, da bi ta cilj na ravni Skupnosti postal zavezujoč;

Biotska raznovrstnost

| 75. | ker je Natura 2000 osrednji steber političnih prizadevanj EU za ohranitev ekosistemov ob spreminjajočih se podnebnih razmerah, poziva k dejavnemu upravljanju območij Natura 2000 in drugih zadevnih območij, ki ga bodo EU in države članice ustrezno financirale in bo temeljil na tesnem sodelovanju in posvetovanju z lokalnimi skupnostmi, ter poleg tega poudarja, da so potrebne smernice, ki bodo zagotovile medsebojno povezljivost naravnih območij; poudarja, kot je zapisano v presoji vpliva (SEC(2008)2887), priloženi sporočilu Komisije z naslovom „ Razvoj strategije EU za invazivne vrste“, da je še vedno veliko neznanega o obsegu in poteh invazivnih vrst ter o tem, kako vplivajo na ekosisteme in kako bodo podnebne spremembe vplivale na biološke vdore; |
| --- | --- |

75.

ker je Natura 2000 osrednji steber političnih prizadevanj EU za ohranitev ekosistemov ob spreminjajočih se podnebnih razmerah, poziva k dejavnemu upravljanju območij Natura 2000 in drugih zadevnih območij, ki ga bodo EU in države članice ustrezno financirale in bo temeljil na tesnem sodelovanju in posvetovanju z lokalnimi skupnostmi, ter poleg tega poudarja, da so potrebne smernice, ki bodo zagotovile medsebojno povezljivost naravnih območij; poudarja, kot je zapisano v presoji vpliva (SEC(2008)2887), priloženi sporočilu Komisije z naslovom „ Razvoj strategije EU za invazivne vrste“, da je še vedno veliko neznanega o obsegu in poteh invazivnih vrst ter o tem, kako vplivajo na ekosisteme in kako bodo podnebne spremembe vplivale na biološke vdore;

| 76. | poudarja, da je odpornost tako kopenskih kot morskih ekosistemov odvisna predvsem od ohranitve biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

76.

poudarja, da je odpornost tako kopenskih kot morskih ekosistemov odvisna predvsem od ohranitve biotske raznovrstnosti;

| 77. | poudarja, da bo obstoječa zakonodaja EU, kot sta okvirna direktiva o vodah (10) in okvirna direktiva o morski strategiji (11), lahko pripomogla h krepitvi odpornosti ekosistemov v Evropi samo, če bodo načrti upravljanja vključevali pristop, temelječ na ekosistemih; poziva Komisijo in države članice, naj izvajanju teh politik posvetijo največjo pozornost; |
| --- | --- |

77.

poudarja, da bo obstoječa zakonodaja EU, kot sta okvirna direktiva o vodah (10) in okvirna direktiva o morski strategiji (11), lahko pripomogla h krepitvi odpornosti ekosistemov v Evropi samo, če bodo načrti upravljanja vključevali pristop, temelječ na ekosistemih; poziva Komisijo in države članice, naj izvajanju teh politik posvetijo največjo pozornost;

| 78. | poudarja pomen preučevanja pojava vdora tujih vrst v evropske ekosisteme (npr. tropskih morskih vrst v Sredozemlju) in razvoja primernih politik za njegovo preprečevanje; |
| --- | --- |

78.

poudarja pomen preučevanja pojava vdora tujih vrst v evropske ekosisteme (npr. tropskih morskih vrst v Sredozemlju) in razvoja primernih politik za njegovo preprečevanje;

Urbano okolje

| 79. | poudarja, da v evropskih urbanih območjih živi skoraj 75 % prebivalstva in da so podnebne spremembe dodaten dejavnik, ki vpliva na kakovost življenja v mestih; poziva Evropsko agencijo za okolje, naj preuči pričakovani učinek podnebnih sprememb na mikroklimo v urbanih območjih (npr. ob upoštevanju učinka toplotnih otokov v mestih); |
| --- | --- |

79.

poudarja, da v evropskih urbanih območjih živi skoraj 75 % prebivalstva in da so podnebne spremembe dodaten dejavnik, ki vpliva na kakovost življenja v mestih; poziva Evropsko agencijo za okolje, naj preuči pričakovani učinek podnebnih sprememb na mikroklimo v urbanih območjih (npr. ob upoštevanju učinka toplotnih otokov v mestih);

Migracije

| 80. | poudarja, da lahko podnebne spremembe privedejo do velikih okoljsko pogojenih selitev iz regij, od koder že izvirajo migracijski tokovi proti Evropi (Afrika, Bližnji vzhod, južna in jugovzhodna Azija); |
| --- | --- |

80.

poudarja, da lahko podnebne spremembe privedejo do velikih okoljsko pogojenih selitev iz regij, od koder že izvirajo migracijski tokovi proti Evropi (Afrika, Bližnji vzhod, južna in jugovzhodna Azija);

| 81. | poudarja, da je treba okoljske migracije upoštevati pri dolgoročnem načrtovanju politike razvojne pomoči za pravočasno izvedbo preventivnih ukrepov in hiter humanitarni odziv v državah izvora; |
| --- | --- |

81.

poudarja, da je treba okoljske migracije upoštevati pri dolgoročnem načrtovanju politike razvojne pomoči za pravočasno izvedbo preventivnih ukrepov in hiter humanitarni odziv v državah izvora;

Kulturna dediščina

| 82. | poudarja, da je treba razviti prilagoditvene ukrepe, v katerih bodo upoštevani vsi vidiki evropske kulturne dediščine; |
| --- | --- |

82.

poudarja, da je treba razviti prilagoditvene ukrepe, v katerih bodo upoštevani vsi vidiki evropske kulturne dediščine;

Struktura in upravljanje

| 83. | poudarja, da je treba lokalne in regionalne oblasti priznati kot odločilne dejavnike v boju proti škodljivim posledicam podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

83.

poudarja, da je treba lokalne in regionalne oblasti priznati kot odločilne dejavnike v boju proti škodljivim posledicam podnebnih sprememb;

| 84. | poudarja, da je za optimalno učinkovitost izvajanih ukrepov potrebno predvideti ustrezno raven posredovanja, medsektorskega povezovanja in podpore za odpornost okolja; |
| --- | --- |

84.

poudarja, da je za optimalno učinkovitost izvajanih ukrepov potrebno predvideti ustrezno raven posredovanja, medsektorskega povezovanja in podpore za odpornost okolja;

| 85. | poziva Komisijo in države članice, naj pri prilagajanju spodbujajo usklajen pristop, ki bo zagotavljal ozemeljsko kohezijo v vsej Evropski uniji; |
| --- | --- |

85.

poziva Komisijo in države članice, naj pri prilagajanju spodbujajo usklajen pristop, ki bo zagotavljal ozemeljsko kohezijo v vsej Evropski uniji;

| 86. | meni, da bi bilo treba sprejeti ukrepe, ki bi gospodarsko inovativno in trajnostno ravnanje uskladili z zaščito naravnega okolja in tako karseda zmanjšali navzkrižja med ekološkimi in gospodarskimi interesi; |
| --- | --- |

86.

meni, da bi bilo treba sprejeti ukrepe, ki bi gospodarsko inovativno in trajnostno ravnanje uskladili z zaščito naravnega okolja in tako karseda zmanjšali navzkrižja med ekološkimi in gospodarskimi interesi;

| 87. | poziva Komisijo, naj se odzove na predloge za oblikovanje obveznih nacionalnih in regionalnih strategij prilagajanja; |
| --- | --- |

87.

poziva Komisijo, naj se odzove na predloge za oblikovanje obveznih nacionalnih in regionalnih strategij prilagajanja;

| 88. | poziva Komisijo, naj razvije celosten pristop za vključitev zavarovalnega sektorja v poznavanje tveganja in delitev tveganja; |
| --- | --- |

88.

poziva Komisijo, naj razvije celosten pristop za vključitev zavarovalnega sektorja v poznavanje tveganja in delitev tveganja;

| 89. | poziva Komisijo in države članice, naj razvijejo javno-zasebna partnerstva, potrebna za oblikovanje dolgoročnega, močnega in učinkovitega okvira za obvladovanje tveganj v zvezi s podnebnimi spremembami (ki bi vključeval vse vidike od zavedanja tveganj do njihove delitve in sanacije), katerih močno vodstvo bi prevzeli in v njih sodelovali javni organi; |
| --- | --- |

89.

poziva Komisijo in države članice, naj razvijejo javno-zasebna partnerstva, potrebna za oblikovanje dolgoročnega, močnega in učinkovitega okvira za obvladovanje tveganj v zvezi s podnebnimi spremembami (ki bi vključeval vse vidike od zavedanja tveganj do njihove delitve in sanacije), katerih močno vodstvo bi prevzeli in v njih sodelovali javni organi;

| 90. | meni, da so najbolj oddaljene regije zaradi posebnih razmer, kot je navedeno v členu 349 Lizbonske pogodbe, in geografske lege v subtropskem pasu izpostavljene posledicam podnebnih sprememb, zaradi česar bi jim morala Evropska komisija nameniti posebno pozornost; zato poziva Komisijo, naj pripravi presojo vpliva in poseben akcijski načrt za najbolj oddaljene regije ter naj podpre izmenjavo informacij in dobrih praks med lokalnimi organi v teh regijah in regionalnimi organi tretjih držav v geografski bližini; |
| --- | --- |

90.

meni, da so najbolj oddaljene regije zaradi posebnih razmer, kot je navedeno v členu 349 Lizbonske pogodbe, in geografske lege v subtropskem pasu izpostavljene posledicam podnebnih sprememb, zaradi česar bi jim morala Evropska komisija nameniti posebno pozornost; zato poziva Komisijo, naj pripravi presojo vpliva in poseben akcijski načrt za najbolj oddaljene regije ter naj podpre izmenjavo informacij in dobrih praks med lokalnimi organi v teh regijah in regionalnimi organi tretjih držav v geografski bližini;

| 91. | poziva Komisijo, naj v celoti izvaja nove pristojnosti, ki ji jih nalaga Lizbonska pogodba v členu 260, da bo udejanjila svojo vlogo varuhinje ustanovnih pogodb; |
| --- | --- |

91.

poziva Komisijo, naj v celoti izvaja nove pristojnosti, ki ji jih nalaga Lizbonska pogodba v členu 260, da bo udejanjila svojo vlogo varuhinje ustanovnih pogodb;

Financiranje

| 92. | poudarja, da proračun EU trenutno ne odseva prednostnih nalog politike EU na področju prilagajanja podnebnim spremembam; |
| --- | --- |

92.

poudarja, da proračun EU trenutno ne odseva prednostnih nalog politike EU na področju prilagajanja podnebnim spremembam;

| 93. | poziva Komisijo, naj se pri pregledu sedanjega večletnega finančnega okvira osredotoči na sposobnost proračuna EU za soočenje s podnebnimi spremembami; poudarja, da je treba v naslednjem večletnem finančnem okviru veliko pozornosti posvetiti podnebnim spremembam, zlasti prilagoditvenim ukrepom, in zagotoviti, da bodo na voljo potrebna sredstva; |
| --- | --- |

93.

poziva Komisijo, naj se pri pregledu sedanjega večletnega finančnega okvira osredotoči na sposobnost proračuna EU za soočenje s podnebnimi spremembami; poudarja, da je treba v naslednjem večletnem finančnem okviru veliko pozornosti posvetiti podnebnim spremembam, zlasti prilagoditvenim ukrepom, in zagotoviti, da bodo na voljo potrebna sredstva;

| 94. | odločno poziva Komisijo, naj pri pregledu proračuna EU predlaga postopek za upoštevanje podnebnih vidikov, da bi se ti upoštevali v proračunu; |
| --- | --- |

94.

odločno poziva Komisijo, naj pri pregledu proračuna EU predlaga postopek za upoštevanje podnebnih vidikov, da bi se ti upoštevali v proračunu;

| 95. | poziva, naj se v prihodnosti nameni prednost podnebnim spremembam, zlasti z vključevanjem strategije prilagajanja v politike Evropske unije; |
| --- | --- |

95.

poziva, naj se v prihodnosti nameni prednost podnebnim spremembam, zlasti z vključevanjem strategije prilagajanja v politike Evropske unije;

| 96. | poziva k doslednem zagotavljanju, da se v postopku odobritve predlogov projektov na področju energetske učinkovitosti, ravnanja z odpadki in gradnje infrastrukture, ki so financirani z evropskimi sredstvi, upošteva presojo vplivov podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

96.

poziva k doslednem zagotavljanju, da se v postopku odobritve predlogov projektov na področju energetske učinkovitosti, ravnanja z odpadki in gradnje infrastrukture, ki so financirani z evropskimi sredstvi, upošteva presojo vplivov podnebnih sprememb;

| 97. | poudarja, da je treba cilje v zvezi s podnebnimi spremembami in varstvom okolja vključiti v konvergenčne cilje ter cilje rasti v sklopu kohezijske politike Evropske unije, vendar ne smejo nadomestiti ustaljenih nalog strukturne politike; |
| --- | --- |

97.

poudarja, da je treba cilje v zvezi s podnebnimi spremembami in varstvom okolja vključiti v konvergenčne cilje ter cilje rasti v sklopu kohezijske politike Evropske unije, vendar ne smejo nadomestiti ustaljenih nalog strukturne politike;

| 98. | poziva Komisijo, naj čim prej in v skladu s strategijo trajnostnega razvoja EU (12) predloži časovni načrt za reformo subvencij, ki znatno škodujejo okolju, po posameznih sektorjih, s ciljem njihove postopne odprave; obenem poudarja, da bi bilo treba finančna sredstva, ki bodo na razpolago na podlagi te reforme, nameniti prilagoditvenim ukrepom in zelenim delovnim mestom; |
| --- | --- |

98.

poziva Komisijo, naj čim prej in v skladu s strategijo trajnostnega razvoja EU (12) predloži časovni načrt za reformo subvencij, ki znatno škodujejo okolju, po posameznih sektorjih, s ciljem njihove postopne odprave; obenem poudarja, da bi bilo treba finančna sredstva, ki bodo na razpolago na podlagi te reforme, nameniti prilagoditvenim ukrepom in zelenim delovnim mestom;

| 99. | poudarja, da bi bilo treba za naložbe v prilagajanje nameniti tudi sredstva, ki bodo na razpolago na podlagi različnih načrtov za oživitev gospodarstva, in da bi bilo pri njihovi uporabi vsekakor treba upoštevati podnebne vidike; |
| --- | --- |

99.

poudarja, da bi bilo treba za naložbe v prilagajanje nameniti tudi sredstva, ki bodo na razpolago na podlagi različnih načrtov za oživitev gospodarstva, in da bi bilo pri njihovi uporabi vsekakor treba upoštevati podnebne vidike;

| 100. | izpostavlja načelo preprečevanja pri prilagajanju podnebnim spremembam; poziva Komisijo, naj razvije pristope, ki bodo preprečevali, da bi se stroški, nastali zaradi nesprejetja prilagoditvenih ukrepov, prenašali na širšo javnost; |
| --- | --- |

100.

izpostavlja načelo preprečevanja pri prilagajanju podnebnim spremembam; poziva Komisijo, naj razvije pristope, ki bodo preprečevali, da bi se stroški, nastali zaradi nesprejetja prilagoditvenih ukrepov, prenašali na širšo javnost;

| 101. | podpira Komisijo pri pozivanju Sveta, naj oživi revizijo uredbe o solidarnostnem skladu, s katero bo mogoče učinkoviteje, prožneje in hitreje odpravljati škodo zaradi naravnih nesreč ali nesreč, ki jih povzroči človek; |
| --- | --- |

101.

podpira Komisijo pri pozivanju Sveta, naj oživi revizijo uredbe o solidarnostnem skladu, s katero bo mogoče učinkoviteje, prožneje in hitreje odpravljati škodo zaradi naravnih nesreč ali nesreč, ki jih povzroči človek;

| 102. | poudarja, da bi bilo treba velik del prihodkov iz dražbe pravic v sistemu Skupnosti za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov, vključno z dražbami za letalski in pomorski promet, nameniti državam članicam in državam v razvoju, da se jim omogoči prilagajanje na podnebne spremembe; meni, da bi morale te določbe podpirati tudi trajnostne oblike prevoza v Evropi, kakršen je železniški; poziva k razdelitvi sredstev iz sistema EU za trgovanje z emisijami, ki so že bila dodeljena za solidarnost in rast v Skupnosti (prihodki, ki izvirajo iz 10 % skupne količine pravic, ki bodo dane na dražbo), med države članice z nižjo ravnjo prihodkov, in sicer v enakih deležih med ukrepe za prilagoditev in ublažitev; |
| --- | --- |

102.

poudarja, da bi bilo treba velik del prihodkov iz dražbe pravic v sistemu Skupnosti za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov, vključno z dražbami za letalski in pomorski promet, nameniti državam članicam in državam v razvoju, da se jim omogoči prilagajanje na podnebne spremembe; meni, da bi morale te določbe podpirati tudi trajnostne oblike prevoza v Evropi, kakršen je železniški; poziva k razdelitvi sredstev iz sistema EU za trgovanje z emisijami, ki so že bila dodeljena za solidarnost in rast v Skupnosti (prihodki, ki izvirajo iz 10 % skupne količine pravic, ki bodo dane na dražbo), med države članice z nižjo ravnjo prihodkov, in sicer v enakih deležih med ukrepe za prilagoditev in ublažitev;

| 103. | zahteva, da se pri dodelitvi sredstev iz sistema za trgovanje z emisijami in drugih virov Skupnosti, namenjenih pomoči državam članicam pri prilagajanju na podnebne spremembe, upošteva izpostavljenost posameznih držav članic ali regij tem spremembam; |
| --- | --- |

103.

zahteva, da se pri dodelitvi sredstev iz sistema za trgovanje z emisijami in drugih virov Skupnosti, namenjenih pomoči državam članicam pri prilagajanju na podnebne spremembe, upošteva izpostavljenost posameznih držav članic ali regij tem spremembam;

| 104. | priznava zgodovinsko odgovornost industrijsko razvitih držav za trenutno zviševanje globalnih temperatur; ponavlja izjave iz svoje resolucije z dne 10. februarja 2010, vključno z izjavo, da morajo biti zaveze EU k financiranju ukrepov za zmanjšanje podnebnih sprememb v državah v razvoju nove in dodatne poleg obstoječih zavez v okviru uradne razvojne pomoči ter da ne smejo biti odvisne od letnih proračunskih postopkov držav članic; |
| --- | --- |

104.

priznava zgodovinsko odgovornost industrijsko razvitih držav za trenutno zviševanje globalnih temperatur; ponavlja izjave iz svoje resolucije z dne 10. februarja 2010, vključno z izjavo, da morajo biti zaveze EU k financiranju ukrepov za zmanjšanje podnebnih sprememb v državah v razvoju nove in dodatne poleg obstoječih zavez v okviru uradne razvojne pomoči ter da ne smejo biti odvisne od letnih proračunskih postopkov držav članic;

Zunanja razsežnost

| 105. | ponovno poudarja, da je treba prilagoditvene ukrepe vključiti v vse zunanje politike EU v skladu s točko 8 københavnskega sporazuma; |
| --- | --- |

105.

ponovno poudarja, da je treba prilagoditvene ukrepe vključiti v vse zunanje politike EU v skladu s točko 8 københavnskega sporazuma;

| 106. | poudarja, da je vrednost storitev in odpornosti ekosistema v najmanj razvitih državah še večja (13); poudarja, da je treba politike prilagajanja podnebnim spremembam, še zlasti politike za odpornost ekosistema, ustrezno upoštevati pri vseh mednarodnih pogajanjih, vključno s trgovinskimi; |
| --- | --- |

106.

poudarja, da je vrednost storitev in odpornosti ekosistema v najmanj razvitih državah še večja (13); poudarja, da je treba politike prilagajanja podnebnim spremembam, še zlasti politike za odpornost ekosistema, ustrezno upoštevati pri vseh mednarodnih pogajanjih, vključno s trgovinskimi;

| 107. | je trdno prepričan, da mora Evropska unija ohraniti in okrepiti svojo vodilno vlogo v mednarodnem boju proti globalnemu segrevanju, ter meni, da se z odlašanjem ukrepanja v tem smislu povečujejo tveganja za negativne okoljske, gospodarske in socialne vplive, stroški pa bodo gotovo še večji; |
| --- | --- |

107.

je trdno prepričan, da mora Evropska unija ohraniti in okrepiti svojo vodilno vlogo v mednarodnem boju proti globalnemu segrevanju, ter meni, da se z odlašanjem ukrepanja v tem smislu povečujejo tveganja za negativne okoljske, gospodarske in socialne vplive, stroški pa bodo gotovo še večji;

| 108. | poudarja, da bo odločilni dejavnik pri zagotavljanju uspešnega izvajanja evropskega akcijskega načrta za prilagajanje njegova vključitev v ambiciozno zastavljen in celovit svetovni sporazum (s pravno zavezujočimi cilji) o ukrepih za spoprijemanje s podnebnimi spremembami in da mora EU prevzeti vodilno vlogo v tej smeri; |
| --- | --- |

108.

poudarja, da bo odločilni dejavnik pri zagotavljanju uspešnega izvajanja evropskega akcijskega načrta za prilagajanje njegova vključitev v ambiciozno zastavljen in celovit svetovni sporazum (s pravno zavezujočimi cilji) o ukrepih za spoprijemanje s podnebnimi spremembami in da mora EU prevzeti vodilno vlogo v tej smeri;

| 109. | poziva Komisijo, naj pri prihodnjem osmem okvirnem programu pretehta okrepitev javnih sredstev za mednarodno sodelovanje:






  a. | z razvitimi državami, da bi povečali širjenje obnovljivih tehnologij; |
| --- | --- | --- |

109.

poziva Komisijo, naj pri prihodnjem osmem okvirnem programu pretehta okrepitev javnih sredstev za mednarodno sodelovanje:

a.

z razvitimi državami, da bi povečali širjenje obnovljivih tehnologij;

| b. | z državami v razvoju, da bi jih podprli v boju proti podnebnim spremembam, ki bodo prizadele najbolj izpostavljene regije v teh državah, pri čemer je treba vedno upoštevati posebne okoliščine vsake regije, merilo pa je družbena in gospodarska razvitost tistih regij držav v razvoju, kjer je organizirano mednarodno sodelovanje; ter |
| --- | --- |

b.

z državami v razvoju, da bi jih podprli v boju proti podnebnim spremembam, ki bodo prizadele najbolj izpostavljene regije v teh državah, pri čemer je treba vedno upoštevati posebne okoliščine vsake regije, merilo pa je družbena in gospodarska razvitost tistih regij držav v razvoju, kjer je organizirano mednarodno sodelovanje; ter

| c. | s tretjimi državami, ki mejijo na EU, v katerih imajo podnebne spremembe podobne posledice kot v EU; |
| --- | --- |

c.

s tretjimi državami, ki mejijo na EU, v katerih imajo podnebne spremembe podobne posledice kot v EU;

Usmerjevalna skupina za vplive in prilagoditve

| 110. | podpira predlog Komisije za ustanovitev usmerjevalne skupine za vplive in prilagoditve; poudarja, da je pomembno, da ta skupina poleg državnih predstavnikov vključuje tudi regionalne in lokalne akterje; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo v skupino kot opazovalci vključeni predstavniki Parlamenta ter zasebni deležniki v vlogi strokovnjakov; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo usmerjevalna skupina namenila posebno pozornost zdravju najbolj škodljivim posledicam podnebnih sprememb, kot so čedalje večje število smrti, povezanih z vremenom, in bolezni, ki se širijo s prenašalci; |
| --- | --- |

110.

podpira predlog Komisije za ustanovitev usmerjevalne skupine za vplive in prilagoditve; poudarja, da je pomembno, da ta skupina poleg državnih predstavnikov vključuje tudi regionalne in lokalne akterje; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo v skupino kot opazovalci vključeni predstavniki Parlamenta ter zasebni deležniki v vlogi strokovnjakov; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo usmerjevalna skupina namenila posebno pozornost zdravju najbolj škodljivim posledicam podnebnih sprememb, kot so čedalje večje število smrti, povezanih z vremenom, in bolezni, ki se širijo s prenašalci;

Poročilo Komisije o napredku

| 111. | poziva Komisijo, naj do leta 2012 Evropskemu parlamentu poroča o napredku pri izvajanju bele knjige; |
| --- | --- |

111.

poziva Komisijo, naj do leta 2012 Evropskemu parlamentu poroča o napredku pri izvajanju bele knjige;

*

* *

| 112. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

112.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL C 247 E, 15.10.2009, str. 41.

(2)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0042.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2009)0013.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2009)0089.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0019.

(6)  Osnutek sklepa UNFCCC -/CP.15, Křbenhavnski sporazum, FCCC/CP/2009/L.7.

(7)  UL L 140, 5.6.2009, str. 63.

(8)  Skupno raziskovalno središče – Inštitut za tehnološka predvidevanja: „Vplivi podnebnih sprememb na kmetijstvo v Evropi. Kmetijska študija PESETA“, EUR 24 107 EN, 2009.

(9)  UL L 327, 22.12.2000, str. 1.

(10)  Direktiva 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (UL L 327, 22.12.2000, str. 1), kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2008/32/ES (UL L 81, 20.3.2008, str. 60).

(11)  Direktiva 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (Okvirna direktiva o morski strategiji) (UL L 164, 25.6.2008, str. 19).

(12)  Pregled strategije trajnostnega razvoja EU (STR EU), Dokument Sveta 10917/06.

(13)  Convenient Solutions to an Inconvenient Truth: Ecosystem based Approaches to Climate Change, Svetovna banka, Oddelek za okolje, 2009, in The Natural Fix? The Role of Ecosystems in Climate Mitigation, Program ZN za okolje (UNEP), 2009.

---

| 15.3.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 81/128 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 81/128

---

Četrtek, 6. maj 2010Zaščita finančnih interesov Skupnosti - Boj proti goljufijam - Letno poročilo 2008

P7_TA(2010)0155

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2010 o zaščiti finančnih interesov Skupnosti - Boj proti goljufijam - Letno poročilo 2008 (2009/2167(INI))

2011/C 81 E/22

Evropski parlament,

ob upoštevanju svojih resolucij o prejšnjih letnih poročilih Komisije in Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF),

ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 15. julija 2009„Zaščita finančnih interesov Skupnosti – Boj proti goljufijam – Letno poročilo 2008“ (KOM(2009)0372), vključno s prilogami (SEC(2009)1002 in SEC(2009)1003),

ob upoštevanju poročila o delu Evropskega urada za bolj proti goljufijam za leto 2008 (1) in njegovega drugega poročila z dne 19. junija 2008 o izvajanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi, ter smernic, ki nadomeščajo priročnik OLAF,

ob upoštevanju poročila o delu nadzornega odbora Evropskega urada za boj proti goljufijam za obdobje od junija 2008 do maja 2009 (2),

ob upoštevanju poročila o delu nadzornega odbora Evropskega urada za boj proti goljufijam za obdobje od junija 2007 do maja 2008 (3),

ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2008 skupaj z odgovori revidiranih institucij (4),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2009 o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu „Območje svobode, varnosti in pravice za državljane – stockholmski program“ (5), zlasti poglavja o gospodarskem kriminalu in korupciji,

ob upoštevanju členov 319(3) in 325(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1995/2006 z dne 13. decembra 2006 o spremembi Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (6),

ob upoštevanju členov 88 in 119(2) svojega poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za regionalni razvoj (A7-0100/2010),

Splošne opombe: število ugotovljenih nepravilnosti

| 1. | ugotavlja, da se je finančni učinek nepravilnosti, ki so bile odkrite, zmanjšal z 1 024 milijonov EUR v letu 2007 na 783,2 milijona EUR v letu 2008, saj so bila zmanjšanja zabeležena na vseh področjih porabe razen pri neposrednih izdatkih in predpristopnih sredstvih, razčlenitev skupnega zneska pa je sledeča:






  — | Lastna sredstva: 351 milijonov EUR (12,5 % manj kot leta 2007), |
| --- | --- | --- |

1.

ugotavlja, da se je finančni učinek nepravilnosti, ki so bile odkrite, zmanjšal z 1 024 milijonov EUR v letu 2007 na 783,2 milijona EUR v letu 2008, saj so bila zmanjšanja zabeležena na vseh področjih porabe razen pri neposrednih izdatkih in predpristopnih sredstvih, razčlenitev skupnega zneska pa je sledeča:

—

Lastna sredstva: 351 milijonov EUR (12,5 % manj kot leta 2007),

| — | Kmetijski izdatki: 102,3 milijona EUR (34 % manj kot leta 2007), |
| --- | --- |

—

Kmetijski izdatki: 102,3 milijona EUR (34 % manj kot leta 2007),

| — | Strukturni ukrepi: 585,2 milijona EUR (27 % manj kot leta 2007), |
| --- | --- |

—

Strukturni ukrepi: 585,2 milijona EUR (27 % manj kot leta 2007),

| — | Predpristopna sredstva: 61 milijonov EUR (90,6 % manj kot leta 2007), |
| --- | --- |

—

Predpristopna sredstva: 61 milijonov EUR (90,6 % manj kot leta 2007),

| — | Neposredni izdatki: 34,7 milijona EUR (5,15 % manj kot leta 2007); |
| --- | --- |

—

Neposredni izdatki: 34,7 milijona EUR (5,15 % manj kot leta 2007);

| 2. | poudarja, da je treba vključiti informacije o nepravilnostih, ki bodo pojasnile delež celotnih sredstev namenjenih za različna področja porabe in različne države članice, kjer so se pojavile napake in so se domnevno izvedle goljufije; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da je treba vključiti informacije o nepravilnostih, ki bodo pojasnile delež celotnih sredstev namenjenih za različna področja porabe in različne države članice, kjer so se pojavile napake in so se domnevno izvedle goljufije;

| 3. | poudarja, da je boj proti goljufijam in korupciji pomembna naloga evropskih institucij in vseh držav članic, ki morajo zagotoviti potrebna sredstva za učinkovit boj proti tem nadlogam, da bodo zaščiteni finančni interesi Unije in njenih davkoplačevalcev, ter proti organiziranemu kriminalu, ki po nacionalnih kazalnikih povečuje svoje zmogljivosti za tajno dogovarjanje znotraj institucij, zlasti z goljufijami na področju proračuna Skupnosti; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da je boj proti goljufijam in korupciji pomembna naloga evropskih institucij in vseh držav članic, ki morajo zagotoviti potrebna sredstva za učinkovit boj proti tem nadlogam, da bodo zaščiteni finančni interesi Unije in njenih davkoplačevalcev, ter proti organiziranemu kriminalu, ki po nacionalnih kazalnikih povečuje svoje zmogljivosti za tajno dogovarjanje znotraj institucij, zlasti z goljufijami na področju proračuna Skupnosti;

| 4. | obžaluje, da je velik delež sredstev EU še vedno nepravilno plačan, in poziva Komisijo, naj sprejme primerne ukrepe za izterjavo teh sredstev; |
| --- | --- |

4.

obžaluje, da je velik delež sredstev EU še vedno nepravilno plačan, in poziva Komisijo, naj sprejme primerne ukrepe za izterjavo teh sredstev;

Lastna sredstva

| 5. | pozdravlja dejstvo, da je bil ocenjeni znesek nepravilnosti za 12,5 % nižji od zneska iz leta 2007; vendar je seznanjen, da je bilo tako kot v prejšnjih letih največje število nepravilnosti ugotovljeno pri televizorjih in ekranih, zato poziva Komisijo, naj zlasti podrobno spremlja te izdelke in sprejme potrebne ukrepe za izterjavo zadevnih lastnih sredstev ali obrestnih mer; poleg tega poziva Komisijo, naj poišče primerno ravnovesje med fizičnimi pregledi ob uvozu in revizijami po carinjenju subjektov; poziva države članice, naj na tem področju zagotovijo boljšo statistiko; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja dejstvo, da je bil ocenjeni znesek nepravilnosti za 12,5 % nižji od zneska iz leta 2007; vendar je seznanjen, da je bilo tako kot v prejšnjih letih največje število nepravilnosti ugotovljeno pri televizorjih in ekranih, zato poziva Komisijo, naj zlasti podrobno spremlja te izdelke in sprejme potrebne ukrepe za izterjavo zadevnih lastnih sredstev ali obrestnih mer; poleg tega poziva Komisijo, naj poišče primerno ravnovesje med fizičnimi pregledi ob uvozu in revizijami po carinjenju subjektov; poziva države članice, naj na tem področju zagotovijo boljšo statistiko;

| 6. | meni, da je bistvenega pomena uveljaviti učinkovito zakonodajo za izboljšanje upravnega sodelovanja pri reševanju škodljivih davčnih praks in za zagotovitev nemotenega delovanja notranjega trga; glede tega pozdravlja predlog direktive Sveta o upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja (KOM(2009)0029), ki ga je predložila Komisija; poudarja, da je treba podrobno spremljati primere, ko države članice zavračajo posredovanje posebnih informacij ali izvedbo upravne preiskave, in da mora Parlament dobiti jasne in izčrpne informacije o vseh teh primerih; |
| --- | --- |

6.

meni, da je bistvenega pomena uveljaviti učinkovito zakonodajo za izboljšanje upravnega sodelovanja pri reševanju škodljivih davčnih praks in za zagotovitev nemotenega delovanja notranjega trga; glede tega pozdravlja predlog direktive Sveta o upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja (KOM(2009)0029), ki ga je predložila Komisija; poudarja, da je treba podrobno spremljati primere, ko države članice zavračajo posredovanje posebnih informacij ali izvedbo upravne preiskave, in da mora Parlament dobiti jasne in izčrpne informacije o vseh teh primerih;

| 7. | pozdravlja predlog Komisije o uredbi Sveta o upravnem sodelovanju in boju proti goljufijam na področju davka na dodatno vrednost (KOM(2009)0427); poudarja, da morajo države članice postati odgovornejše na tem področju, predvsem z večjo kakovostjo informacij, vnesenih v baze podatkov; poziva Komisijo, naj preveri natančnost teh informacij in zagotovi, da se plačajo vsi zneski DDV-ja; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja predlog Komisije o uredbi Sveta o upravnem sodelovanju in boju proti goljufijam na področju davka na dodatno vrednost (KOM(2009)0427); poudarja, da morajo države članice postati odgovornejše na tem področju, predvsem z večjo kakovostjo informacij, vnesenih v baze podatkov; poziva Komisijo, naj preveri natančnost teh informacij in zagotovi, da se plačajo vsi zneski DDV-ja;

| 8. | poleg tega poziva Komisijo, naj zagotovi obsežne informacije za primerjavo med stroški držav članic pri zbiranju tradicionalnih lastnih sredstev in zneskom za kritje stroškov zbiranja; |
| --- | --- |

8.

poleg tega poziva Komisijo, naj zagotovi obsežne informacije za primerjavo med stroški držav članic pri zbiranju tradicionalnih lastnih sredstev in zneskom za kritje stroškov zbiranja;

Kmetijski izdatki

| 9. | pozdravlja dejstvo, da je bil ocenjeni znesek nepravilnosti za 34 % nižji od zneska iz leta 2007; poudarja, da je relativno majhno število nepravilnosti verjetno posledica predvsem višjega praga za obvezno obveščanje (10 000 EUR), uvedenega z uredbo Komisije (ES) št. 1848/2006 z dne 14. decembra 2006 o nepravilnostih in izterjavi nepravilno plačanih zneskov v okviru financiranja skupne kmetijske politike ter organizaciji informacijskega sistema na tem področju (7); |
| --- | --- |

9.

pozdravlja dejstvo, da je bil ocenjeni znesek nepravilnosti za 34 % nižji od zneska iz leta 2007; poudarja, da je relativno majhno število nepravilnosti verjetno posledica predvsem višjega praga za obvezno obveščanje (10 000 EUR), uvedenega z uredbo Komisije (ES) št. 1848/2006 z dne 14. decembra 2006 o nepravilnostih in izterjavi nepravilno plačanih zneskov v okviru financiranja skupne kmetijske politike ter organizaciji informacijskega sistema na tem področju (7);

| 10. | poudarja pomembnost izpolnjevanja zahtev glede poročanja o nepravilnostih in obžaluje pomanjkljivosti, ki so bile zabeležene v povezavi z Avstrijo, Švedsko, Slovaško in Madžarsko; |
| --- | --- |

10.

poudarja pomembnost izpolnjevanja zahtev glede poročanja o nepravilnostih in obžaluje pomanjkljivosti, ki so bile zabeležene v povezavi z Avstrijo, Švedsko, Slovaško in Madžarsko;

| 11. | poziva Komisijo, naj sprejme dodatne ukrepe za zagotovitev učinkovitega in uspešnega izvajanja Uredbe (ES) št. 1975/2006 (8) o opredelitvi novih nadzornih pravil za podporne ukrepe za razvoj podeželja za zagotovitev, da upravičenci izpolnijo svoje obveze; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo, naj sprejme dodatne ukrepe za zagotovitev učinkovitega in uspešnega izvajanja Uredbe (ES) št. 1975/2006 (8) o opredelitvi novih nadzornih pravil za podporne ukrepe za razvoj podeželja za zagotovitev, da upravičenci izpolnijo svoje obveze;

| 12. | podpira stališče Računskega sodišča (točka 5.20 prej omenjenega letnega poročila), da integrirani upravni in nadzorni sistem učinkovito omejuje tveganje napak ali nepravilnih izdatkov le ob pravilni uporabi in ob vnosu točnih in zanesljivih podatkov; obžaluje velike pomanjkljivosti, ugotovljene v sistemih, ki jih uporabljajo Združeno Kraljestvo (Škotska), Bolgarija, in Romunija; poziva Komisijo, naj sprejme stroge ukrepe, če se bodo take težave nadaljevale; |
| --- | --- |

12.

podpira stališče Računskega sodišča (točka 5.20 prej omenjenega letnega poročila), da integrirani upravni in nadzorni sistem učinkovito omejuje tveganje napak ali nepravilnih izdatkov le ob pravilni uporabi in ob vnosu točnih in zanesljivih podatkov; obžaluje velike pomanjkljivosti, ugotovljene v sistemih, ki jih uporabljajo Združeno Kraljestvo (Škotska), Bolgarija, in Romunija; poziva Komisijo, naj sprejme stroge ukrepe, če se bodo take težave nadaljevale;

Strukturni ukrepi

| 13. | pozdravlja dejstvo, da je bil finančni učinek nepravilnosti po oceni Komisije za 27 % manjši kot leta 2007; glede zakonitosti in pravilnosti poslovnih dogodkov ugotavlja, da ostaja razpon napak, ki je bil za področje kohezijske politike naveden v izjavi Računskega sodišča o zanesljivosti za leto 2008 (DAS), še vedno višji od 5 %; je zaskrbljen, ker so Italija, Poljska, Združeno kraljestvo in Španija sporočile največje število nepravilnosti; hkrati pozdravlja dobro sodelovanje, ki so ga začele nekatere izmed teh držav članic s Komisijo za rešitev teh težav, in upa, da bodo druge države članice sodelovale na podoben način; opozarja, kot je poudarilo tudi Računsko sodišče, da so strukturni ukrepi področje porabe z najstrožjimi pravili in najbolj zapletenimi postopki upravljanja v proračunu EU in da, kot je ugotovila Komisija, ugotovitev velikega števila finančnih nepravilnosti v eni državi članici ne pomeni nujno višjega števila napak in večjega pojava goljufij kot v drugih državah članicah, ampak je lahko rezultat temeljitejšega in strožjega nadzora; prav tako poudarja, da poročilo Računskega sodišča o izvrševanju proračuna za leto 2008 ne upošteva obdobja načrtovanja 2007–2013, med katerim so bili vpeljani novi sistemi upravljanja in nadzora odhodkov; ugotavlja povečano pojavljanje nepravilnosti, povezanih z neupravičenimi odhodki in kršitvami pravil o javnem naročanju, ter meni, da bi morala Komisija uvesti preventivne smernice za države članice in lokalne organe, da se pojasni uporaba pravil in prepreči, da organi upravljanja zavrnjene odhodke Komisije, ki naj bi bili neupravičeni, zamenjajo z novimi neupravičenimi odhodki; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja dejstvo, da je bil finančni učinek nepravilnosti po oceni Komisije za 27 % manjši kot leta 2007; glede zakonitosti in pravilnosti poslovnih dogodkov ugotavlja, da ostaja razpon napak, ki je bil za področje kohezijske politike naveden v izjavi Računskega sodišča o zanesljivosti za leto 2008 (DAS), še vedno višji od 5 %; je zaskrbljen, ker so Italija, Poljska, Združeno kraljestvo in Španija sporočile največje število nepravilnosti; hkrati pozdravlja dobro sodelovanje, ki so ga začele nekatere izmed teh držav članic s Komisijo za rešitev teh težav, in upa, da bodo druge države članice sodelovale na podoben način; opozarja, kot je poudarilo tudi Računsko sodišče, da so strukturni ukrepi področje porabe z najstrožjimi pravili in najbolj zapletenimi postopki upravljanja v proračunu EU in da, kot je ugotovila Komisija, ugotovitev velikega števila finančnih nepravilnosti v eni državi članici ne pomeni nujno višjega števila napak in večjega pojava goljufij kot v drugih državah članicah, ampak je lahko rezultat temeljitejšega in strožjega nadzora; prav tako poudarja, da poročilo Računskega sodišča o izvrševanju proračuna za leto 2008 ne upošteva obdobja načrtovanja 2007–2013, med katerim so bili vpeljani novi sistemi upravljanja in nadzora odhodkov; ugotavlja povečano pojavljanje nepravilnosti, povezanih z neupravičenimi odhodki in kršitvami pravil o javnem naročanju, ter meni, da bi morala Komisija uvesti preventivne smernice za države članice in lokalne organe, da se pojasni uporaba pravil in prepreči, da organi upravljanja zavrnjene odhodke Komisije, ki naj bi bili neupravičeni, zamenjajo z novimi neupravičenimi odhodki;

| 14. | poudarja, da bi lahko zamude pri odobritvah sistemov za upravljanje in nadzor za programe v obdobju 2007–2013 otežile odkritje napak in morebitnih goljufij pri odhodkih za predplačila; poleg tega meni, da bi nastale zamude pri porabi za vmesna plačila lahko povzročile naglico pri porabi tik pred iztekom roka za prenehanje obveznosti; poziva Komisijo, naj z namenom izboljšanja kakovosti porabe in zagotavljanja dosega količinskih ciljev razmisli o pregledu pravil za prenehanje obveznosti; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da bi lahko zamude pri odobritvah sistemov za upravljanje in nadzor za programe v obdobju 2007–2013 otežile odkritje napak in morebitnih goljufij pri odhodkih za predplačila; poleg tega meni, da bi nastale zamude pri porabi za vmesna plačila lahko povzročile naglico pri porabi tik pred iztekom roka za prenehanje obveznosti; poziva Komisijo, naj z namenom izboljšanja kakovosti porabe in zagotavljanja dosega količinskih ciljev razmisli o pregledu pravil za prenehanje obveznosti;

| 15. | pozdravlja izboljšave nekaterih držav članic pri usklajevanju svojih sistemov za poročanje o nepravilnostih zaradi obsežnejše uporabe sistema AFIS; poziva države članice, ki še niso uvedle elektronskega sistema obveščanja, naj to čim prej naredijo, saj so ti sistemi do sedaj pozitivno vplivali na kakovost podatkov in spoštovanje rokov za poročanje; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja izboljšave nekaterih držav članic pri usklajevanju svojih sistemov za poročanje o nepravilnostih zaradi obsežnejše uporabe sistema AFIS; poziva države članice, ki še niso uvedle elektronskega sistema obveščanja, naj to čim prej naredijo, saj so ti sistemi do sedaj pozitivno vplivali na kakovost podatkov in spoštovanje rokov za poročanje;

| 16. | poziva države članice, naj Komisiji zagotovijo celovitejše in zanesljivejše informacije o finančnih popravkih za obdobje 2000–2006; hkrati poziva Komisijo, naj bo odločna pri zahtevah za države članice glede zagotavljanja celovitih informacij in dosledne uporabe pravil o finančnih popravkih v povezavi z operativnimi programi; |
| --- | --- |

16.

poziva države članice, naj Komisiji zagotovijo celovitejše in zanesljivejše informacije o finančnih popravkih za obdobje 2000–2006; hkrati poziva Komisijo, naj bo odločna pri zahtevah za države članice glede zagotavljanja celovitih informacij in dosledne uporabe pravil o finančnih popravkih v povezavi z operativnimi programi;

| 17. | pozdravlja, da je Komisija uvedla posebno skupno strategijo za preprečevanje goljufij na področju strukturnih ukrepov, ki je bila pripravljena skupaj z uradom OLAF, ter poudarja pomembnost učinkovitejšega sodelovanja z regionalnimi organi in pristojnimi nacionalnimi pravosodnimi organi; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja, da je Komisija uvedla posebno skupno strategijo za preprečevanje goljufij na področju strukturnih ukrepov, ki je bila pripravljena skupaj z uradom OLAF, ter poudarja pomembnost učinkovitejšega sodelovanja z regionalnimi organi in pristojnimi nacionalnimi pravosodnimi organi;

Predpristopna sredstva

| 18. | obžaluje, da je ocenjeni znesek držav EU–10, na katerega so vplivale nepravilnosti, narasel za 8 %, medtem ko je za državi EU–2 narasel za 152 %, vrnjeni zneski pa so se zmanjšali za 15,6 % v primerjavi z letom 2007; poziva zlasti Bolgarijo in Romunijo, naj okrepita svoje upravne zmogljivosti za upravljanje s sredstvi EU, odstranita obstoječa ali morebitna navzkrižja interesov pri upravljanju s sredstvi, izboljšata nadzor nad postopki javnega naročanja in njihovo preglednost na državni, regionalni in lokalni ravni ter hitro sprejmeta potrebne previdnostne, korektivne in/ali disciplinske ukrepe ter o njih obvestita Komisijo; priznava in podpira napredek, ki sta ga v odgovor na priporočila Komisije dosegli Bolgarija in Romunija za izboljšanje standardov deljenega upravljanja in finančnega nadzora; |
| --- | --- |

18.

obžaluje, da je ocenjeni znesek držav EU–10, na katerega so vplivale nepravilnosti, narasel za 8 %, medtem ko je za državi EU–2 narasel za 152 %, vrnjeni zneski pa so se zmanjšali za 15,6 % v primerjavi z letom 2007; poziva zlasti Bolgarijo in Romunijo, naj okrepita svoje upravne zmogljivosti za upravljanje s sredstvi EU, odstranita obstoječa ali morebitna navzkrižja interesov pri upravljanju s sredstvi, izboljšata nadzor nad postopki javnega naročanja in njihovo preglednost na državni, regionalni in lokalni ravni ter hitro sprejmeta potrebne previdnostne, korektivne in/ali disciplinske ukrepe ter o njih obvestita Komisijo; priznava in podpira napredek, ki sta ga v odgovor na priporočila Komisije dosegli Bolgarija in Romunija za izboljšanje standardov deljenega upravljanja in finančnega nadzora;

| 19. | poziva Komisijo, naj sprejeme primerne ukrepe za zmanjšane tveganj, ki jih povzroča hitro spreminjajoče se okolje, v katerem deluje GD ELARG, za zagotovitev učinkovitega večletnega načrtovanja dejavnosti notranje revizije; poleg tega poziva Komisijo, naj hitro sprejme posebno politiko za naknadne kontrole pri centraliziranem upravljanju z uporabo izkušenj iz leta 2008 in upoštevanjem potrebe po zagotovitvi cenovne primernosti; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo, naj sprejeme primerne ukrepe za zmanjšane tveganj, ki jih povzroča hitro spreminjajoče se okolje, v katerem deluje GD ELARG, za zagotovitev učinkovitega večletnega načrtovanja dejavnosti notranje revizije; poleg tega poziva Komisijo, naj hitro sprejme posebno politiko za naknadne kontrole pri centraliziranem upravljanju z uporabo izkušenj iz leta 2008 in upoštevanjem potrebe po zagotovitvi cenovne primernosti;

| 20. | poudarja, da je treba dodatno opredeliti strateške cilje predpristopnih sredstev, kot je omenjeno v posebnem poročilu Računskega sodišča o predpristopnih sredstvih za Turčijo, da se omogoči lažje ocenjevanje opravljenih projektov v povezavi s splošnimi cilji; meni, da je treba o ciljih in rezultatih obveščati na pregleden način; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da je treba dodatno opredeliti strateške cilje predpristopnih sredstev, kot je omenjeno v posebnem poročilu Računskega sodišča o predpristopnih sredstvih za Turčijo, da se omogoči lažje ocenjevanje opravljenih projektov v povezavi s splošnimi cilji; meni, da je treba o ciljih in rezultatih obveščati na pregleden način;

| 21. | poudarja, da bi morala Komisija nadaljevati pobude za izboljšanje zasnove in izvedbe projektov; poudarja, da je treba izboljšati mehanizem poročanja o izvedbi projektov ter zagotavljanju njihovih dejavnosti in rezultatov; meni, da je treba zagotoviti, da se o rezultatih projektov (dosežkih in učinkih) poroča ob koncu vsakega projekta in kasneje v ustreznih časovnih razdobjih, da se zagotovi informacije o uspešnosti za načrtovanje v prihodnosti; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da bi morala Komisija nadaljevati pobude za izboljšanje zasnove in izvedbe projektov; poudarja, da je treba izboljšati mehanizem poročanja o izvedbi projektov ter zagotavljanju njihovih dejavnosti in rezultatov; meni, da je treba zagotoviti, da se o rezultatih projektov (dosežkih in učinkih) poroča ob koncu vsakega projekta in kasneje v ustreznih časovnih razdobjih, da se zagotovi informacije o uspešnosti za načrtovanje v prihodnosti;

Neposredni izdatki

| 22. | poudarja, da je zunanja pomoč področje, kjer se vse pogosteje pojavljajo nepravilnosti in goljufije; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da je zunanja pomoč področje, kjer se vse pogosteje pojavljajo nepravilnosti in goljufije;

| 23. | poziva Komisijo, naj spremlja težavo dvojnega financiranja projektov; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo, naj spremlja težavo dvojnega financiranja projektov;

| 24. | poudarja, da je v zadnjih petih letih EU prispevala več kot milijardo EUR letno za Združene narode; zato ponovno poudarja, da je treba okrepiti pristojnosti urada OLAF v mednarodnem okolju in zagotoviti vsa potrebna sredstva za ta urad, da bo lahko uresničeval svoje naloge nadzora nad temi vse višjimi neposrednimi izdatki; poziva Komisijo, naj Evropskemu parlamentu zagotovi posodobljene informacije o tem vprašanju; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da je v zadnjih petih letih EU prispevala več kot milijardo EUR letno za Združene narode; zato ponovno poudarja, da je treba okrepiti pristojnosti urada OLAF v mednarodnem okolju in zagotoviti vsa potrebna sredstva za ta urad, da bo lahko uresničeval svoje naloge nadzora nad temi vse višjimi neposrednimi izdatki; poziva Komisijo, naj Evropskemu parlamentu zagotovi posodobljene informacije o tem vprašanju;

Integriran okvir notranje kontrole

| 25. | pozdravlja dejstvo, da je sporočilo Komisije o dopustnem tveganju (KOM(2008)0866) postavilo temelje za razpravo o tem vprašanju, in poziva Komisijo, naj s tem v zvezi še naprej nudi dodatne informacije; meni, da se za vsak sektor določi različno dopustno tveganje napake ob upoštevanju zadevnih značilnosti in zakonitosti; istočasno poziva Komisijo, naj upošteva dodatne ukrepe, ki so potrebni za boljše finančno upravljanje sredstev Evropske unije (na primer z izboljšanjem učinkovitosti nadzornih sistemov in jih usmeriti na kakovost odhodkov ali s poenostavitvijo zakonodaje); |
| --- | --- |

25.

pozdravlja dejstvo, da je sporočilo Komisije o dopustnem tveganju (KOM(2008)0866) postavilo temelje za razpravo o tem vprašanju, in poziva Komisijo, naj s tem v zvezi še naprej nudi dodatne informacije; meni, da se za vsak sektor določi različno dopustno tveganje napake ob upoštevanju zadevnih značilnosti in zakonitosti; istočasno poziva Komisijo, naj upošteva dodatne ukrepe, ki so potrebni za boljše finančno upravljanje sredstev Evropske unije (na primer z izboljšanjem učinkovitosti nadzornih sistemov in jih usmeriti na kakovost odhodkov ali s poenostavitvijo zakonodaje);

| 26. | meni, da bi morali imeti letni povzetki, ki jih predložijo države članice Komisiji, trdnejšo pravno podlago od veljavne (člen 53b(3) uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (finančna uredba)); zato v povezavi s pregledom finančne uredbe poziva, naj ti povzetki nudijo izčrpno analizo ugotovitev revizij, ki jih izvedejo vse države članice; poleg tega meni, da mora Komisija še naprej spodbujati „pogodbe o zaupanju“ strukturnih skladov z državami članicami in hkrati zagotoviti dodatna jamstva v povezavi z nacionalnimi nadzornimi sistemi z oblikovanjem tesnejših povezav z neodvisnimi vrhovnimi revizijskimi institucijami; |
| --- | --- |

26.

meni, da bi morali imeti letni povzetki, ki jih predložijo države članice Komisiji, trdnejšo pravno podlago od veljavne (člen 53b(3) uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (finančna uredba)); zato v povezavi s pregledom finančne uredbe poziva, naj ti povzetki nudijo izčrpno analizo ugotovitev revizij, ki jih izvedejo vse države članice; poleg tega meni, da mora Komisija še naprej spodbujati „pogodbe o zaupanju“ strukturnih skladov z državami članicami in hkrati zagotoviti dodatna jamstva v povezavi z nacionalnimi nadzornimi sistemi z oblikovanjem tesnejših povezav z neodvisnimi vrhovnimi revizijskimi institucijami;

Večja preglednost in boj proti goljufiji, korupciji in finančnemu kriminalu

| 27. | ugotavlja, da je področje javnega naročanja najbolj izpostavljeno tveganju nepravilnega upravljanja, goljufije in korupcije, in da te nezakonite dejavnosti izkrivljajo trg, povzročajo povišanje cen in tarif, ki jih potrošniki plačujejo za nakup blaga in storitev, ter povzročajo nezaupanje v Evropsko unijo; zato poziva Komisijo in države članice, naj pozorno preučijo veljavna pravila za javna naročila in predlagajo izboljšave; prav tako priznava dosežen napredek na poti k večji preglednosti glede upravičencev do evropskih sredstev in poziva Komisijo, naj razvije sistem, kjer bodo na isti spletni strani objavljeni seznami upravičencev ne glede na zadevni organ upravljanja, ter tako ponudi jasne in primerljive podatke iz vseh držav članic v vsaj enem delovnem jeziku EU; poleg tega poziva Komisijo, naj posreduje in tako zagotovi, da vse države članice posredujejo zanesljive in enotne informacije o upravičencih do sredstev EU, ki morajo biti vključeni v sistem zgodnjega opozarjanja in v centralno podatkovno zbirko o izključitvah; |
| --- | --- |

27.

ugotavlja, da je področje javnega naročanja najbolj izpostavljeno tveganju nepravilnega upravljanja, goljufije in korupcije, in da te nezakonite dejavnosti izkrivljajo trg, povzročajo povišanje cen in tarif, ki jih potrošniki plačujejo za nakup blaga in storitev, ter povzročajo nezaupanje v Evropsko unijo; zato poziva Komisijo in države članice, naj pozorno preučijo veljavna pravila za javna naročila in predlagajo izboljšave; prav tako priznava dosežen napredek na poti k večji preglednosti glede upravičencev do evropskih sredstev in poziva Komisijo, naj razvije sistem, kjer bodo na isti spletni strani objavljeni seznami upravičencev ne glede na zadevni organ upravljanja, ter tako ponudi jasne in primerljive podatke iz vseh držav članic v vsaj enem delovnem jeziku EU; poleg tega poziva Komisijo, naj posreduje in tako zagotovi, da vse države članice posredujejo zanesljive in enotne informacije o upravičencih do sredstev EU, ki morajo biti vključeni v sistem zgodnjega opozarjanja in v centralno podatkovno zbirko o izključitvah;

| 28. | poziva Komisijo, naj z zainteresiranimi stranmi, tudi s civilno družbo, začne predhodno razpravo in posvetovanje o vseh vidikih, povezanih z oblikovanjem urada evropskega tožilstva za boj proti kaznivim dejanjem, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot to določa člen 86 Pogodbe o delovanju Evropske unije, in naj pospeši sprejemanje vseh ukrepov, potrebnih za ustanovitev tega urada; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisijo, naj z zainteresiranimi stranmi, tudi s civilno družbo, začne predhodno razpravo in posvetovanje o vseh vidikih, povezanih z oblikovanjem urada evropskega tožilstva za boj proti kaznivim dejanjem, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot to določa člen 86 Pogodbe o delovanju Evropske unije, in naj pospeši sprejemanje vseh ukrepov, potrebnih za ustanovitev tega urada;

| 29. | poziva predsedstvo Sveta, naj Komisijo pooblasti za pogajanja in sklenitev v čim krajšem času sporazumov proti goljufijam z Andoro, Monakom in San Marinom ter za pogajanja o novem, bolj podrobnem sporazumu s Švico; |
| --- | --- |

29.

poziva predsedstvo Sveta, naj Komisijo pooblasti za pogajanja in sklenitev v čim krajšem času sporazumov proti goljufijam z Andoro, Monakom in San Marinom ter za pogajanja o novem, bolj podrobnem sporazumu s Švico;

| 30. | poudarja, da je za dejavno zaščito finančnih interesov EU potreben okrepljen boj proti finančnemu in gospodarskemu kriminalu; poziva države članice, naj v celoti izvajajo ustrezne instrumente Unije, tudi Konvencijo o vzajemni pravni pomoči iz leta 2000 in njen protokol o bančnih poslih, Okvirni sklep o odredbah o zaplembi (2006/783/PNZ) (9) ter Okvirni sklep o denarnih kaznih (2005/214/PNZ) (10); |
| --- | --- |

30.

poudarja, da je za dejavno zaščito finančnih interesov EU potreben okrepljen boj proti finančnemu in gospodarskemu kriminalu; poziva države članice, naj v celoti izvajajo ustrezne instrumente Unije, tudi Konvencijo o vzajemni pravni pomoči iz leta 2000 in njen protokol o bančnih poslih, Okvirni sklep o odredbah o zaplembi (2006/783/PNZ) (9) ter Okvirni sklep o denarnih kaznih (2005/214/PNZ) (10);

| 31. | poziva Komisijo, naj pripravi predlog o vzajemnem priznavanju izključitev, zlasti za poklice na finančnem področju, na primer za izključitev storilcev kaznivega dejanja goljufije iz opravljanja funkcije predsednika uprave; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisijo, naj pripravi predlog o vzajemnem priznavanju izključitev, zlasti za poklice na finančnem področju, na primer za izključitev storilcev kaznivega dejanja goljufije iz opravljanja funkcije predsednika uprave;

| 32. | poziva Komisijo, naj pripravi oceno učinkov in predlog za razširitev pravnega reda EU o skupnih opredelitvah kaznivih dejanj na področju finančnega in gospodarskega kriminala; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisijo, naj pripravi oceno učinkov in predlog za razširitev pravnega reda EU o skupnih opredelitvah kaznivih dejanj na področju finančnega in gospodarskega kriminala;

| 33. | meni, da je ustavljanje davčnih utaj in nezakonitih dejavnosti, ki gredo prek davčnih oaz, nujno za zaščito finančnih interesov Unije; poziva Komisijo, naj preuči možnost, da družbam, ki delujejo prek davčnih oaz, prepove sklepanje poslovnih sporazumov z družbami s sedežem v Evropski uniji, če bo kraj, iz katerega delujejo, enostransko zavlačeval sklenitev sporazumov o sodelovanju z Unijo; |
| --- | --- |

33.

meni, da je ustavljanje davčnih utaj in nezakonitih dejavnosti, ki gredo prek davčnih oaz, nujno za zaščito finančnih interesov Unije; poziva Komisijo, naj preuči možnost, da družbam, ki delujejo prek davčnih oaz, prepove sklepanje poslovnih sporazumov z družbami s sedežem v Evropski uniji, če bo kraj, iz katerega delujejo, enostransko zavlačeval sklenitev sporazumov o sodelovanju z Unijo;

| 34. | ugotavlja, da glede na Eurobarometer iz leta 2009, 78 državljanov Unije soglaša s trditvijo, da je korupcija velik problem v njihovi držav; poziva Komisijo in države članice, naj si prizadevajo in zagotovijo primerna sredstva za preprečevanje korupcije v povezavi z evropskimi sredstvi, da se pospeši zaseganje premoženja, pridobljenega s kaznivimi dejanji in vpletenega v goljufije, davčne utaje, pranje denarja in s tem povezana kazniva dejanja, ter naj uporabljajo jasna in pregledna pravila v povezavi s politično izpostavljenimi osebami, kot je opredeljeno v tretji direktivi o pranju denarja (Direktiva 2005/60/ES) (11); poziva Komisijo, naj čim hitreje razvije kazalnike za količinsko ovrednotenje prizadevanj v boju proti korupciji s posebnim poudarkom na javnih naročilih, kot je bilo določeno s stockholmskim programom; poziva k tesnejšemu sodelovanju med uradi za odvzem premoženjske koristi, da bo zaseganje premoženja postalo učinkovitejše; poziva Komisijo, naj nemudoma ukrepa za spodbujanje dobrega upravljanja na davčnem področju, zlasti glede vprašanja davčnih oaz, kot določa resolucija, ki jo je na to temo sprejel Parlament 10. februarja 2010 (12); |
| --- | --- |

34.

ugotavlja, da glede na Eurobarometer iz leta 2009, 78 državljanov Unije soglaša s trditvijo, da je korupcija velik problem v njihovi držav; poziva Komisijo in države članice, naj si prizadevajo in zagotovijo primerna sredstva za preprečevanje korupcije v povezavi z evropskimi sredstvi, da se pospeši zaseganje premoženja, pridobljenega s kaznivimi dejanji in vpletenega v goljufije, davčne utaje, pranje denarja in s tem povezana kazniva dejanja, ter naj uporabljajo jasna in pregledna pravila v povezavi s politično izpostavljenimi osebami, kot je opredeljeno v tretji direktivi o pranju denarja (Direktiva 2005/60/ES) (11); poziva Komisijo, naj čim hitreje razvije kazalnike za količinsko ovrednotenje prizadevanj v boju proti korupciji s posebnim poudarkom na javnih naročilih, kot je bilo določeno s stockholmskim programom; poziva k tesnejšemu sodelovanju med uradi za odvzem premoženjske koristi, da bo zaseganje premoženja postalo učinkovitejše; poziva Komisijo, naj nemudoma ukrepa za spodbujanje dobrega upravljanja na davčnem področju, zlasti glede vprašanja davčnih oaz, kot določa resolucija, ki jo je na to temo sprejel Parlament 10. februarja 2010 (12);

Delo urada OLAF

| 35. | priznava in podpira delo urada OLAF in potrebo po zagotovitvi njegove popolne operativne neodvisnosti pri izvajanju nalog, kar je bistvenega pomena za zaščito finančnih interesov Evropske unije, pa tudi njenih državljanov, pomembno pa je tudi za vzdrževanje ugleda evropskih institucij; zato meni, da je treba oblikovati strategijo človeških virov, ki bi ohranila njegovo visoko kakovost; |
| --- | --- |

35.

priznava in podpira delo urada OLAF in potrebo po zagotovitvi njegove popolne operativne neodvisnosti pri izvajanju nalog, kar je bistvenega pomena za zaščito finančnih interesov Evropske unije, pa tudi njenih državljanov, pomembno pa je tudi za vzdrževanje ugleda evropskih institucij; zato meni, da je treba oblikovati strategijo človeških virov, ki bi ohranila njegovo visoko kakovost;

| 36. | meni, da bi moral urad OLAF ob začetku preiskav obširneje upoštevati delo, ki ga opravljajo notranje revizijske službe Komisije, namesto da se zanaša predvsem na informacije, ki jih zagotovijo uradniki ali države članice; prav tako pomembno je spremljati, ali notranja revizijska služba Komisije upošteva priporočila urada OLAF in na kakšen način; zato poziva urad OLAF, naj v svojih prihodnjih letnih poročilih zagotovi potrebno statistiko; |
| --- | --- |

36.

meni, da bi moral urad OLAF ob začetku preiskav obširneje upoštevati delo, ki ga opravljajo notranje revizijske službe Komisije, namesto da se zanaša predvsem na informacije, ki jih zagotovijo uradniki ali države članice; prav tako pomembno je spremljati, ali notranja revizijska služba Komisije upošteva priporočila urada OLAF in na kakšen način; zato poziva urad OLAF, naj v svojih prihodnjih letnih poročilih zagotovi potrebno statistiko;

| 37. | meni, da lahko delo urada OLAF postane še bolj učinkovito z zagotovitvijo skrbnega in podrobnega načrtovanja preiskav s sprejetjem ad hoc postopkovne uredbe, ki bo obvezujoča smernica za spodbujanje uporabe ciljev SMART in kazalnikov RACER za preiskovalce, za izboljšanje sodelovanja in izmenjave podatkov med uradom OLAF in nacionalnimi pravosodnimi organi od začetka preiskovalnega postopka in za hitro uporabo politike temeljnih nalog ter postopkov za spremljanje med začetnimi fazami preiskav urada OLAF, v sklopu katerih bi manjše primere goljufij obravnavali drugi organi, ponavljajoče se manjše goljufije, ki vključujejo velike vsote iz nepravilnosti zaradi strukturnih težav, pa bi lahko bile obravnavane v preiskavah urada OLAF; zato poziva OLAF, naj v svojem prihodnjem poročilu predstavi napredek pri doseganju teh ciljev in navede, kako bo ta napredek upoštevan v operativnem priročniku OLAF, ki bo objavljen v kratkem; |
| --- | --- |

37.

meni, da lahko delo urada OLAF postane še bolj učinkovito z zagotovitvijo skrbnega in podrobnega načrtovanja preiskav s sprejetjem ad hoc postopkovne uredbe, ki bo obvezujoča smernica za spodbujanje uporabe ciljev SMART in kazalnikov RACER za preiskovalce, za izboljšanje sodelovanja in izmenjave podatkov med uradom OLAF in nacionalnimi pravosodnimi organi od začetka preiskovalnega postopka in za hitro uporabo politike temeljnih nalog ter postopkov za spremljanje med začetnimi fazami preiskav urada OLAF, v sklopu katerih bi manjše primere goljufij obravnavali drugi organi, ponavljajoče se manjše goljufije, ki vključujejo velike vsote iz nepravilnosti zaradi strukturnih težav, pa bi lahko bile obravnavane v preiskavah urada OLAF; zato poziva OLAF, naj v svojem prihodnjem poročilu predstavi napredek pri doseganju teh ciljev in navede, kako bo ta napredek upoštevan v operativnem priročniku OLAF, ki bo objavljen v kratkem;

| 38. | poziva Komisijo, naj urad OLAF dejavno vključi v pogajanja o vseh sporazumih o sodelovanju, ki obravnavajo boj proti goljufijam in izmenjavo informacij o davčnih zadevah; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisijo, naj urad OLAF dejavno vključi v pogajanja o vseh sporazumih o sodelovanju, ki obravnavajo boj proti goljufijam in izmenjavo informacij o davčnih zadevah;

Odnos urada OLAF z Europolom in Eurojustom

| 39. | pozdravlja praktično rešitev, za katero sta se dogovorila urad OLAF in Eurojust, za še tesnejše usklajevanje in sodelovanje v boju proti finančnim goljufijam; |
| --- | --- |

39.

pozdravlja praktično rešitev, za katero sta se dogovorila urad OLAF in Eurojust, za še tesnejše usklajevanje in sodelovanje v boju proti finančnim goljufijam;

| 40. | pozdravlja sodelovanje med uradom OLAF in Europolom; ugotavlja, da se lahko z združevanjem analitičnih virov Europola in operativnih izkušenj urada OLAF državam članicam zagotovi učinkovito storitev in hkrati prepreči podvajanje; poziva urad OLAF, naj v svojem naslednjem letnem poročilu opiše praktične posledice spremembe statusa Europola 1. januarja 2010; |
| --- | --- |

40.

pozdravlja sodelovanje med uradom OLAF in Europolom; ugotavlja, da se lahko z združevanjem analitičnih virov Europola in operativnih izkušenj urada OLAF državam članicam zagotovi učinkovito storitev in hkrati prepreči podvajanje; poziva urad OLAF, naj v svojem naslednjem letnem poročilu opiše praktične posledice spremembe statusa Europola 1. januarja 2010;

Sodelovanje urada OLAF z državami članicami

| 41. | obžaluje pomanjkljivosti iz Priloge I letnega poročila 2008 (Izvajanje člena 280 Pogodbe ES s strani držav članic v letu 2008 – SEC(2009)1002) glede načina odgovarjanja držav članic na vprašalnik Komisije in vrst vprašanj Komisije, na katera se ne dobi izrecno merljivih odgovorov ali ki se jim države članice brez težav izognejo; zato poziva Komisijo, naj razmisli o morebitnih spremembah vprašalnika v sodelovanju z organi držav članic, da bi ta praksa postala učinkovita in uspešna; |
| --- | --- |

41.

obžaluje pomanjkljivosti iz Priloge I letnega poročila 2008 (Izvajanje člena 280 Pogodbe ES s strani držav članic v letu 2008 – SEC(2009)1002) glede načina odgovarjanja držav članic na vprašalnik Komisije in vrst vprašanj Komisije, na katera se ne dobi izrecno merljivih odgovorov ali ki se jim države članice brez težav izognejo; zato poziva Komisijo, naj razmisli o morebitnih spremembah vprašalnika v sodelovanju z organi držav članic, da bi ta praksa postala učinkovita in uspešna;

| 42. | poziva urad OLAF, naj v svojem prihodnjem letnem poročilu predstavi natančno analizo strategij in ukrepov, ki veljajo v vsaki državi članici na področju boja proti goljufijam ter za preprečevanje in prepoznavanje nepravilnosti pri porabi evropskih sredstev, vključno z nepravilnostmi, ki so posledica korupcije; meni, da bi bilo treba posebno pozornost posvetiti izvajanju kmetijskih in strukturnih skladov; meni, da bi moralo poročilo s 27 predstavitvami držav analizirati pristop, ki so ga uporabljali nacionalni sodni in preiskovalni organi ter količino in kakovost opravljenega nadzora, pa tudi statistične podatke in razloge, zaradi katerih nacionalni organi niso ukrepali v skladu z ugotovitvami urada OLAF; poleg tega meni, da mora poročilo zagotoviti bazo znanja, ki bo služila za boljšo opredelitev strategije urada OLAF, za prednostne naloge posebnih preiskav, za začetek pobud „po meri“ in izboljšanje sodelovanja z državami članicami ter učinkovitosti urada OLAF in nacionalnih preiskovalnih organov; |
| --- | --- |

42.

poziva urad OLAF, naj v svojem prihodnjem letnem poročilu predstavi natančno analizo strategij in ukrepov, ki veljajo v vsaki državi članici na področju boja proti goljufijam ter za preprečevanje in prepoznavanje nepravilnosti pri porabi evropskih sredstev, vključno z nepravilnostmi, ki so posledica korupcije; meni, da bi bilo treba posebno pozornost posvetiti izvajanju kmetijskih in strukturnih skladov; meni, da bi moralo poročilo s 27 predstavitvami držav analizirati pristop, ki so ga uporabljali nacionalni sodni in preiskovalni organi ter količino in kakovost opravljenega nadzora, pa tudi statistične podatke in razloge, zaradi katerih nacionalni organi niso ukrepali v skladu z ugotovitvami urada OLAF; poleg tega meni, da mora poročilo zagotoviti bazo znanja, ki bo služila za boljšo opredelitev strategije urada OLAF, za prednostne naloge posebnih preiskav, za začetek pobud „po meri“ in izboljšanje sodelovanja z državami članicami ter učinkovitosti urada OLAF in nacionalnih preiskovalnih organov;

| 43. | poudarja, da evropska zakonodaja od držav članic zahteva, da poročajo o vseh nepravilnostih najpozneje dva meseca po koncu četrtletja, v katerem je bila opravljena upravna ali sodna preiskava nepravilnosti in/ali so postale znane nove informacije o nepravilnosti, ki je že bila ugotovljena; zato poziva države članice, naj storijo vse, kar je v njihovi moči, za zmanjšanje časovne vrzeli, ki nastane med ugotovitvijo nepravilnosti in poročanjem o njej, vključno s skrajšanjem časa za nacionalne upravne postopke; |
| --- | --- |

43.

poudarja, da evropska zakonodaja od držav članic zahteva, da poročajo o vseh nepravilnostih najpozneje dva meseca po koncu četrtletja, v katerem je bila opravljena upravna ali sodna preiskava nepravilnosti in/ali so postale znane nove informacije o nepravilnosti, ki je že bila ugotovljena; zato poziva države članice, naj storijo vse, kar je v njihovi moči, za zmanjšanje časovne vrzeli, ki nastane med ugotovitvijo nepravilnosti in poročanjem o njej, vključno s skrajšanjem časa za nacionalne upravne postopke;

| 44. | poziva Komisijo, naj ponovno začne postopek za sprejetje direktive o kazenskopravni zaščiti finančnih interesov Skupnosti (2001/0115(COD)), ki jo Svet blokira od leta 2002, in uredbe o medsebojni upravni pomoči za zaščito finančnih interesov Skupnosti (2004/0172(COD)), ki jo Svet blokira od leta 2005; |
| --- | --- |

44.

poziva Komisijo, naj ponovno začne postopek za sprejetje direktive o kazenskopravni zaščiti finančnih interesov Skupnosti (2001/0115(COD)), ki jo Svet blokira od leta 2002, in uredbe o medsebojni upravni pomoči za zaščito finančnih interesov Skupnosti (2004/0172(COD)), ki jo Svet blokira od leta 2005;

*

* *

| 45. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Sodišču, Računskemu sodišču, nadzornemu odboru urada OLAF in uradu OLAF. |
| --- | --- |

45.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Sodišču, Računskemu sodišču, nadzornemu odboru urada OLAF in uradu OLAF.

---

(1)  http://ec.europa.eu/anti_fraud/reports/olaf/2008/EN.pdf.

(2)  http://ec.europa.eu/anti_fraud/reports/sup_comm/2008-2009/Activity-report_en.pdf.

(3)  UL C 295, 18.11.2008, str. 1.

(4)  UL C 269, 10.11.2009, str. 1.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2009)0090.

(6)  UL L 390, 30.12.2006, str. 1.

(7)  UL L 355, 15.12.2006, str. 56.

(8)  Uredba Komisije (ES) št. 1975/2006 z dne 7. decembra 2006 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 glede izvajanja kontrolnih postopkov in navzkrižne skladnosti v zvezi z ukrepi podpore za razvoj podeželja (UL L 368, 23.12.2006, str. 74).

(9)  UL L 328, 24.11.2006, str. 59.

(10)  UL L 76, 22.3.2005, str. 16.

(11)  UL L 309, 25.11.2005, str. 15.

(12)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0020.

---

| 15.3.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 81/135 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 81/135

---

Četrtek, 6. maj 2010Evropska investicijska banka (EIB) - letno poročilo 2008

P7_TA(2010)0156

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2010 o letnem poročilu Evropske investicijske banke za leto 2008 (2009/2166(INI))

2011/C 81 E/23

Evropski parlament,

ob upoštevanju letnega poročila Evropske investicijske banke (EIB) za leto 2008,

ob upoštevanju členov 15, 126, 175, 208, 209, 271, 308 in 309 Pogodbe o delovanju Evropske unije in protokola št. 5 statuta EIB,

ob upoštevanju člena 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki se nanaša na vlogo Računskega sodišča,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. aprila 2009 s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna za sedmi, osmi in deveti Evropski razvojni sklad za proračunsko leto 2007 (1),

ob upoštevanju izmenjave pisem med predsednikom Evropskega parlamenta Pöttering in g. Maystadtom po sprejetju resolucije Parlamenta 23. aprila 2009,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. marca 2009 o letnih poročilih EIB in Evropske banke za obnovo in razvoj za leto 2007 (2),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. aprila 2008 o letnem poročilu EIB za leto 2006 (3),

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2006/1016/ES z dne 19. decembra 2006 o odobritvi jamstva Skupnosti EIB za izgube pri posojilih in jamstvih za projekte zunaj Skupnosti (4),

ob upoštevanju sodbe Sodišča z dne 6. novembra 2008 o pravni podlagi Sklepa 2006/1016/ES (5),

ob upoštevanju politike EIB o javnem razkrivanju (6) z dne 28. marca 2006,

ob upoštevanju poslovnega načrta EIB za obdobje 2009–2011, kot ga je 16. decembra 2008 odobril svet direktorjev,

ob upoštevanju sodbe Sodišča z dne 10. julija 2003 glede pristojnosti Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) za preiskovanje EIB (7),

ob upoštevanju tristranskega dogovora med Računskim sodiščem, EIB in Komisijo v zvezi z vrstami nadzora, ki jih izvaja Računsko sodišče v skladu s členom 248(3) Pogodbe o ES (8), spremenjenega julija 2007,

ob upoštevanju memoranduma o soglasju, ki sta ga 27. maja 2008 podpisali Komisija in EIB za nadaljnje usklajevanje politik zunanjega posojanja Evropske unije,

ob upoštevanju memoranduma o soglasju glede obveščanja o politiki in standardih banke ter njenih postopkih za obravnavo pritožb, tudi pritožb državljanov in rezidentov držav, ki niso članice Evropske unije, ki sta ga 9. julija 2008 podpisala evropski varuh človekovih pravic in EIB,

ob upoštevanju vmesne revidirane politike EIB glede eksteritorialnih finančnih središč („off-shore“),

ob upoštevanju poročila o dejavnostih urada za pritožbe EIB za leto 2008,

ob upoštevanju zadnjega poročila EIB Parlamentu o izvajanju njegovih priporočil,

ob upoštevanju letnega poročila revizijske komisije EIB za leto 2008 upravnemu odboru,

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. oktobra 2008„Od finančne krize do okrevanja gospodarstva: evropski okvir za ukrepanje“ (KOM(2008)0706),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. novembra 2008„Evropski načrt za oživitev gospodarstva“ (KOM(2008)0800),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2010 o EU 2020 (9):

ob upoštevanju členov 48 in 119(2) svojega poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenj Odbora za regionalni razvoj in Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0062/2010),

| A. | ker je bila EIB ustanovljena z Rimsko pogodbo in ker je njen glavni cilj prispevati k razvoju skupnega trga in zmanjšanju razvojnih razlik med regijami z uporabo kapitalskih trgov in lastnih sredstev, |
| --- | --- |

A.

ker je bila EIB ustanovljena z Rimsko pogodbo in ker je njen glavni cilj prispevati k razvoju skupnega trga in zmanjšanju razvojnih razlik med regijami z uporabo kapitalskih trgov in lastnih sredstev,

| B. | ker so finančne operacije EIB znotraj Evropske unije osredotočene na šest političnih prednostnih nalog: zagotavljanje gospodarske in socialne kohezije; priprave na gospodarstvo, temelječe na znanju; razvoj vseevropskih prometnih omrežij in omrežij za dostop; pomoč malim in srednje velikim podjetjem; zaščito in izboljšanje okolja ter zagotavljanje trajnostne, konkurenčne in zanesljive oskrbe z energijo, |
| --- | --- |

B.

ker so finančne operacije EIB znotraj Evropske unije osredotočene na šest političnih prednostnih nalog: zagotavljanje gospodarske in socialne kohezije; priprave na gospodarstvo, temelječe na znanju; razvoj vseevropskih prometnih omrežij in omrežij za dostop; pomoč malim in srednje velikim podjetjem; zaščito in izboljšanje okolja ter zagotavljanje trajnostne, konkurenčne in zanesljive oskrbe z energijo,

| C. | ker Evropska investicijska banka izvaja svoje dejavnosti zunaj Evropske unije predvsem v podporo njenim politikam v zvezi z zunanjimi zadevami, |
| --- | --- |

C.

ker Evropska investicijska banka izvaja svoje dejavnosti zunaj Evropske unije predvsem v podporo njenim politikam v zvezi z zunanjimi zadevami,

| D. | ker je EIB v skladu z lizbonsko strategijo sklenila, da bo svoj vpisani kapital povečala za 67 milijard EUR, s 165 milijard EUR na 232 milijard EUR, za kar so države članice prispevale 8,2 milijarde EUR, |
| --- | --- |

D.

ker je EIB v skladu z lizbonsko strategijo sklenila, da bo svoj vpisani kapital povečala za 67 milijard EUR, s 165 milijard EUR na 232 milijard EUR, za kar so države članice prispevale 8,2 milijarde EUR,

| E. | ker sme EIB po svojem statutu po ratifikaciji Lizbonske pogodbe zagotoviti posojila in garancije v vrednosti največ 250 % ne zgolj vpisanega kapitala, pač pa tudi rezerv, nerazporejenih rezerv in presežkov iz bilance uspeha, |
| --- | --- |

E.

ker sme EIB po svojem statutu po ratifikaciji Lizbonske pogodbe zagotoviti posojila in garancije v vrednosti največ 250 % ne zgolj vpisanega kapitala, pač pa tudi rezerv, nerazporejenih rezerv in presežkov iz bilance uspeha,

| F. | ker so se potrebe po financiranju povečale zaradi slabše ponudbe posojil, ki je posledica gospodarske in finančne krize, |
| --- | --- |

F.

ker so se potrebe po financiranju povečale zaradi slabše ponudbe posojil, ki je posledica gospodarske in finančne krize,

| G. | ker Evropska investicijska banka namenja posebno pozornost malim in srednje velikim podjetjem, trajnostni, konkurenčni in zanesljivi oskrbi z energijo ter blaženju podnebnih sprememb in naložbam v konvergenčne regije EU, ki jih je močno prizadela nedavna gospodarska recesija, |
| --- | --- |

G.

ker Evropska investicijska banka namenja posebno pozornost malim in srednje velikim podjetjem, trajnostni, konkurenčni in zanesljivi oskrbi z energijo ter blaženju podnebnih sprememb in naložbam v konvergenčne regije EU, ki jih je močno prizadela nedavna gospodarska recesija,

| H. | ker cilji strategije EU 2020 ne morejo biti doseženi brez primernega financiranja in ker v odstavku 35 svoje resolucije o EU 2020 Evropski parlament izraža svoje stališče, „da morata imeti Evropska investicijska banka in Evropska banka za obnovo in razvoj večjo vlogo pri podpiranju naložb v infrastrukturo, zeleno tehnologijo, inovacije ter mala in srednja podjetja“, |
| --- | --- |

H.

ker cilji strategije EU 2020 ne morejo biti doseženi brez primernega financiranja in ker v odstavku 35 svoje resolucije o EU 2020 Evropski parlament izraža svoje stališče, „da morata imeti Evropska investicijska banka in Evropska banka za obnovo in razvoj večjo vlogo pri podpiranju naložb v infrastrukturo, zeleno tehnologijo, inovacije ter mala in srednja podjetja“,

| I. | ker se je obseg posojil EIB leta 2008 korenito povečal, in sicer je znesek posojil, zagotovljenih s pogodbami, dosegel 57,6 milijarde EUR, izplačani znesek pa 48,6 milijarde EUR, 10 milijard EUR več kot po pričakovanjih, |
| --- | --- |

I.

ker se je obseg posojil EIB leta 2008 korenito povečal, in sicer je znesek posojil, zagotovljenih s pogodbami, dosegel 57,6 milijarde EUR, izplačani znesek pa 48,6 milijarde EUR, 10 milijard EUR več kot po pričakovanjih,

| J. | ker se je vrednost projektov, za katere je bila že podpisana pogodba, povečala za 20,5 % v primerjavi z letom 2007 in za 25,9 % v primerjavi z letom 2006; 89,34 % vseh operacij EIB je bilo v letu 2008 osredotočenih na projekte v državah članicah EU, kar je 2,7 % več kakor v letu 2007 in 2,25 % več kakor v letu 2006, |
| --- | --- |

J.

ker se je vrednost projektov, za katere je bila že podpisana pogodba, povečala za 20,5 % v primerjavi z letom 2007 in za 25,9 % v primerjavi z letom 2006; 89,34 % vseh operacij EIB je bilo v letu 2008 osredotočenih na projekte v državah članicah EU, kar je 2,7 % več kakor v letu 2007 in 2,25 % več kakor v letu 2006,

| K. | ker se je vrednost podpisanih pogodb za projekte v srednji in vzhodni Evropi v letu 2008 v primerjavi z letom 2007 povečala za 17 % na 6 905 milijonov EUR, kar je skoraj dvakrat toliko kot v letu 2004, |
| --- | --- |

K.

ker se je vrednost podpisanih pogodb za projekte v srednji in vzhodni Evropi v letu 2008 v primerjavi z letom 2007 povečala za 17 % na 6 905 milijonov EUR, kar je skoraj dvakrat toliko kot v letu 2004,

| L. | ker je bila posojilna dejavnost EIB v letu 2008 po geografskih regijah takšna: Azija in Latinska Amerika 469 milijonov EUR, vzhodna Evropa, Južni Kavkaz in Rusija 170 milijonov EUR, sredozemske države 1 290 milijonov EUR, predpristopne države 3 453 milijonov EUR; države AKP 561 milijonov EUR in Južna Afrika 203 milijone EUR, |
| --- | --- |

L.

ker je bila posojilna dejavnost EIB v letu 2008 po geografskih regijah takšna: Azija in Latinska Amerika 469 milijonov EUR, vzhodna Evropa, Južni Kavkaz in Rusija 170 milijonov EUR, sredozemske države 1 290 milijonov EUR, predpristopne države 3 453 milijonov EUR; države AKP 561 milijonov EUR in Južna Afrika 203 milijone EUR,

Pripombe na letno poročilo EIB za leto 2008

| 1. | pozdravlja letno poročilo EIB za leto 2008 in banko spodbuja, naj nadaljuje dejavnosti za razvoj evropskega gospodarstva in pospeševanje rasti, ustvarjanje delovnih mest ter medregionalno in socialno kohezijo; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja letno poročilo EIB za leto 2008 in banko spodbuja, naj nadaljuje dejavnosti za razvoj evropskega gospodarstva in pospeševanje rasti, ustvarjanje delovnih mest ter medregionalno in socialno kohezijo;

| 2. | je zadovoljen, da se je EIB hitro odzvala na svetovno gospodarsko krizo, tako da je z lastnimi sredstvi financirala povečanje svojega kapitala in s tem povečala obseg posojil v podporo evropskemu načrtu za oživitev gospodarstva; in jo spodbuja, naj nadaljuje svoje programe za obvladovanje finančne krize, zlasti v državah članicah, ki jih je močno prizadela kriza, kjer naj tudi okrepi svoje kreditne zmogljivosti; pričakuje, da se bodo po zaslugi financiranja EIB v letu 2009, ki znaša 75 000 milijonov EUR, naložbe v realnem gospodarstvu povečale zaradi učinka finančnega vzvoda skupaj za približno 225 000 milijonov EUR; |
| --- | --- |

2.

je zadovoljen, da se je EIB hitro odzvala na svetovno gospodarsko krizo, tako da je z lastnimi sredstvi financirala povečanje svojega kapitala in s tem povečala obseg posojil v podporo evropskemu načrtu za oživitev gospodarstva; in jo spodbuja, naj nadaljuje svoje programe za obvladovanje finančne krize, zlasti v državah članicah, ki jih je močno prizadela kriza, kjer naj tudi okrepi svoje kreditne zmogljivosti; pričakuje, da se bodo po zaslugi financiranja EIB v letu 2009, ki znaša 75 000 milijonov EUR, naložbe v realnem gospodarstvu povečale zaradi učinka finančnega vzvoda skupaj za približno 225 000 milijonov EUR;

| 3. | ugotavlja, da se je vrednost novih kreditnih proizvodov s finančnimi posredniki za mala in srednje velika podjetja v letu 2008 povečala za 42,4 % na 8,1 milijarde EUR, od česar je bilo 4,7 milijarde EUR realiziranih v zadnjem četrtletju; za posojila za mala in srednje velika podjetja v obdobju 2008–2011 je bilo predvidenih 30 milijard EUR; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da se je vrednost novih kreditnih proizvodov s finančnimi posredniki za mala in srednje velika podjetja v letu 2008 povečala za 42,4 % na 8,1 milijarde EUR, od česar je bilo 4,7 milijarde EUR realiziranih v zadnjem četrtletju; za posojila za mala in srednje velika podjetja v obdobju 2008–2011 je bilo predvidenih 30 milijard EUR;

Posledice Lizbonske pogodbe

| 4. | pozdravlja okrepitev revizijske komisije s povečanjem števila članov s tri na šest in z dodelitvijo novih nalog, in sicer preverjanja, ali so dejavnosti banke v skladu z najboljšo bančno prakso, ter revizije računovodskih izkazov banke; poudarja, da morajo imeti člani revizijske komisije bogate izkušnje z bančnim nadzorom; kljub vsemu opozarja, da je treba poleg okrepitve revizijske komisije sprejeti tudi konkretne ukrepe, da bo za EIB uveden ustrezen bančni nadzor; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja okrepitev revizijske komisije s povečanjem števila članov s tri na šest in z dodelitvijo novih nalog, in sicer preverjanja, ali so dejavnosti banke v skladu z najboljšo bančno prakso, ter revizije računovodskih izkazov banke; poudarja, da morajo imeti člani revizijske komisije bogate izkušnje z bančnim nadzorom; kljub vsemu opozarja, da je treba poleg okrepitve revizijske komisije sprejeti tudi konkretne ukrepe, da bo za EIB uveden ustrezen bančni nadzor;

| 5. | poziva EIB in države članice, naj razmislijo o možnosti, da Evropska unija (ker ima po Lizbonski pogodbi status pravne osebe) postane delničarka banke poleg držav članic, kar bi po njegovem mnenju privedlo do okrepljenega sodelovanja med EIB in Komisijo; |
| --- | --- |

5.

poziva EIB in države članice, naj razmislijo o možnosti, da Evropska unija (ker ima po Lizbonski pogodbi status pravne osebe) postane delničarka banke poleg držav članic, kar bi po njegovem mnenju privedlo do okrepljenega sodelovanja med EIB in Komisijo;

Bančni nadzor

| 6. | ugotavlja, da je EIB julija 2009 postala udeleženka pri izvajanju monetarne politike eurosistema skupaj z Evropsko centralno banko (ECB) in da je zaradi tega statusa dolžna izpolniti nekatere zahteve glede poročanja ECB, prek Banque Centrale du Luxembourg (BCL), zlasti o svojem okviru za obvladovanje likvidnostnega tveganja; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da je EIB julija 2009 postala udeleženka pri izvajanju monetarne politike eurosistema skupaj z Evropsko centralno banko (ECB) in da je zaradi tega statusa dolžna izpolniti nekatere zahteve glede poročanja ECB, prek Banque Centrale du Luxembourg (BCL), zlasti o svojem okviru za obvladovanje likvidnostnega tveganja;

| 7. | je kljub temu prepričan, da je treba uvesti evropski sistem nadzora skrbnega in varnega poslovanja, v katerem bi za EIB veljala enaka pravila varnosti in skrbnosti kot za kreditne ustanove in v katerem bi bila pod dejanskim nadzorom, ki bi spremljal kakovost finančne situacije EIB in zagotavljal, da se njeni rezultati natančno merijo in da se upošteva kodeks ravnanja; |
| --- | --- |

7.

je kljub temu prepričan, da je treba uvesti evropski sistem nadzora skrbnega in varnega poslovanja, v katerem bi za EIB veljala enaka pravila varnosti in skrbnosti kot za kreditne ustanove in v katerem bi bila pod dejanskim nadzorom, ki bi spremljal kakovost finančne situacije EIB in zagotavljal, da se njeni rezultati natančno merijo in da se upošteva kodeks ravnanja;

| 8. | iz tega razloga podpira zamisel, da Odbor evropskih bančnih nadzornikov (CEBS) postane Evropski bančni organ (European Banking Authority, EBA) z več pristojnostmi v okviru evropskega organa za finančni nadzor; priporoča, da vse finančne institucije in skupine, ki opravljajo dejavnosti v več kot eni državi članici EU, kar vključuje tudi EIB, sodijo v pristojnost EBA; poziva Komisijo in države članice, naj si po najboljših močeh prizadevajo, da bi novi sistem finančnega nadzora začel delovati čim prej; |
| --- | --- |

8.

iz tega razloga podpira zamisel, da Odbor evropskih bančnih nadzornikov (CEBS) postane Evropski bančni organ (European Banking Authority, EBA) z več pristojnostmi v okviru evropskega organa za finančni nadzor; priporoča, da vse finančne institucije in skupine, ki opravljajo dejavnosti v več kot eni državi članici EU, kar vključuje tudi EIB, sodijo v pristojnost EBA; poziva Komisijo in države članice, naj si po najboljših močeh prizadevajo, da bi novi sistem finančnega nadzora začel delovati čim prej;

Proračunski nadzor in izvrševanje proračuna

| 9. | pozdravlja dejstvo, da je banki kljub tržnim nihanjem in negotovosti uspelo obdržati najboljšo kreditno spodobnost; pozdravlja tudi dejstvo, da je banka povišala zgornjo mejo za posojila s 55 milijard EUR na 60 milijard EUR in da lahko zagotovi znesek 59,5 milijarde EUR, kar je precejšnje (8,8 %) povečanje v primerjavi z letom 2007 (54,7 milijarde EUR); |
| --- | --- |

9.

pozdravlja dejstvo, da je banki kljub tržnim nihanjem in negotovosti uspelo obdržati najboljšo kreditno spodobnost; pozdravlja tudi dejstvo, da je banka povišala zgornjo mejo za posojila s 55 milijard EUR na 60 milijard EUR in da lahko zagotovi znesek 59,5 milijarde EUR, kar je precejšnje (8,8 %) povečanje v primerjavi z letom 2007 (54,7 milijarde EUR);

| 10. | poziva EIB, naj si čim bolj prizadeva, da bi obdržala bonitetno oceno AAA, ki je osrednjega pomena za to, da lahko ponudi najugodnejše posojilne pogoje; |
| --- | --- |

10.

poziva EIB, naj si čim bolj prizadeva, da bi obdržala bonitetno oceno AAA, ki je osrednjega pomena za to, da lahko ponudi najugodnejše posojilne pogoje;

Mandat za zunanja posojila in sklad za spodbujanje naložb

| 11. | pričakuje vmesni pregled zunanjega financiranja EIB do 30. aprila 2010 in predlog Komisije za nov sklep, ki naj bi nadomestil Sklep št. 633/2009/ES; meni, da bi morala vmesni pregled in predlog Komisije upoštevati ne samo priporočila usmerjevalnega odbora, ki ga vodi Michel Camdessus, pač pa tudi pretekla priporočila Parlamenta; poziva predvsem k večji doslednosti mandata EIB za zunanja posojila tako glede zadostnosti sredstev za celotno obdobje novega mandata kot glede porazdelitve sredstev po geografskih območjih; |
| --- | --- |

11.

pričakuje vmesni pregled zunanjega financiranja EIB do 30. aprila 2010 in predlog Komisije za nov sklep, ki naj bi nadomestil Sklep št. 633/2009/ES; meni, da bi morala vmesni pregled in predlog Komisije upoštevati ne samo priporočila usmerjevalnega odbora, ki ga vodi Michel Camdessus, pač pa tudi pretekla priporočila Parlamenta; poziva predvsem k večji doslednosti mandata EIB za zunanja posojila tako glede zadostnosti sredstev za celotno obdobje novega mandata kot glede porazdelitve sredstev po geografskih območjih;

| 12. | poudarja dejstvo, da morajo zunanji ukrepi EIB biti v skladu s cilji politike EU, kakor so določeni v Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije; meni, da mora EIB kot banka, katere gonilo je politika EU, ohraniti ravnovesje med posojili, namenjenimi različnim regijam v soseščini EU; v zvezi z regijami, kjer bi se dejavnosti EIB lahko prekrivale z drugimi regionalnimi ali mednarodnimi javno financiranimi finančnimi ustanovami, bo morda potrebna jasna razdelitev dela; s tem v zvezi pozdravlja naložbeni okvir za zahodni Balkan; vendar poudarja, da je treba ponovno pregledati sedanji sporazum o sodelovanju med Komisijo, EIB in EBRD glede finančnih operacij v vzhodnem sosedstvu, Rusiji in osrednji Aziji; zato pozdravlja dejstvo, da se usmerjevalni odbor „modrih oseb“ strinja s priporočili, ki jih je Evropski parlament sprejel marca 2009, o boljšem medsebojnem razumevanju med EIB in EBRD; |
| --- | --- |

12.

poudarja dejstvo, da morajo zunanji ukrepi EIB biti v skladu s cilji politike EU, kakor so določeni v Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije; meni, da mora EIB kot banka, katere gonilo je politika EU, ohraniti ravnovesje med posojili, namenjenimi različnim regijam v soseščini EU; v zvezi z regijami, kjer bi se dejavnosti EIB lahko prekrivale z drugimi regionalnimi ali mednarodnimi javno financiranimi finančnimi ustanovami, bo morda potrebna jasna razdelitev dela; s tem v zvezi pozdravlja naložbeni okvir za zahodni Balkan; vendar poudarja, da je treba ponovno pregledati sedanji sporazum o sodelovanju med Komisijo, EIB in EBRD glede finančnih operacij v vzhodnem sosedstvu, Rusiji in osrednji Aziji; zato pozdravlja dejstvo, da se usmerjevalni odbor „modrih oseb“ strinja s priporočili, ki jih je Evropski parlament sprejel marca 2009, o boljšem medsebojnem razumevanju med EIB in EBRD;

| 13. | opominja, da je v odstavku 24 resolucije z dne 22. aprila 2008 (10) o podelitvi razrešnice glede izvrševanja proračuna šestega, sedmega, osmega in devetega Evropskega razvojnega sklada za proračunsko leto 2006 predlagal, naj EIB med postopkom razrešnice odboru za proračunski nadzor neposredno predstavi svoje letno poročilo in predloži poročilo o izvajanju investicijskega sklada; poleg tega opominja, da so sredstva razvojnih skladov javni denar, ki so ga prispevali evropski davkoplačevalci, in ne finančni trgi; |
| --- | --- |

13.

opominja, da je v odstavku 24 resolucije z dne 22. aprila 2008 (10) o podelitvi razrešnice glede izvrševanja proračuna šestega, sedmega, osmega in devetega Evropskega razvojnega sklada za proračunsko leto 2006 predlagal, naj EIB med postopkom razrešnice odboru za proračunski nadzor neposredno predstavi svoje letno poročilo in predloži poročilo o izvajanju investicijskega sklada; poleg tega opominja, da so sredstva razvojnih skladov javni denar, ki so ga prispevali evropski davkoplačevalci, in ne finančni trgi;

| 14. | znova izraža obžalovanje, da so v letnem poročilu EIB o skladu za spodbujanje naložb predvsem finančni podatki, a skoraj nič informacij o rezultatih različnih financiranih programov; |
| --- | --- |

14.

znova izraža obžalovanje, da so v letnem poročilu EIB o skladu za spodbujanje naložb predvsem finančni podatki, a skoraj nič informacij o rezultatih različnih financiranih programov;

| 15. | ugotavlja, da je bližajoča se revizija Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (11), priložnost, da se projekte in rezultate sklada za spodbujanje naložb vključi v postopek razrešnice; poziva Komisijo, naj v svoj predlog vključi tudi rešitev za dosego tega cilja; |
| --- | --- |

15.

ugotavlja, da je bližajoča se revizija Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (11), priložnost, da se projekte in rezultate sklada za spodbujanje naložb vključi v postopek razrešnice; poziva Komisijo, naj v svoj predlog vključi tudi rešitev za dosego tega cilja;

Preglednost in boj proti goljufijam

| 16. | z zadovoljstvom ugotavlja, da je EIB v zadnjih letih redno upoštevala priporočila Parlamenta; |
| --- | --- |

16.

z zadovoljstvom ugotavlja, da je EIB v zadnjih letih redno upoštevala priporočila Parlamenta;

| 17. | opominja, da je EIB v skladu s svojo politiko javnega razkrivanja vsake tri leta naročila uradno revizijo svojega poslovanja, ter pozdravlja dejstvo, da je maja 2009 sprožila javni posvet o svoji politiki pritožbenega mehanizma, politiki javnega razkrivanja in politiki preglednosti; obžaluje, da predvideni pregled politike javnega razkrivanja v letu 2009 ni bil opravljen, in pričakuje, da bo EIB omenjene tri politike revidirala, takoj ko bo mogoče; |
| --- | --- |

17.

opominja, da je EIB v skladu s svojo politiko javnega razkrivanja vsake tri leta naročila uradno revizijo svojega poslovanja, ter pozdravlja dejstvo, da je maja 2009 sprožila javni posvet o svoji politiki pritožbenega mehanizma, politiki javnega razkrivanja in politiki preglednosti; obžaluje, da predvideni pregled politike javnega razkrivanja v letu 2009 ni bil opravljen, in pričakuje, da bo EIB omenjene tri politike revidirala, takoj ko bo mogoče;

| 18. | zahteva, da EIB v prihodnji politiki javnega razkrivanja jasno opredeli pogoje za nerazkritje podatkov, saj bo tako postavila visoke standarde preglednosti; |
| --- | --- |

18.

zahteva, da EIB v prihodnji politiki javnega razkrivanja jasno opredeli pogoje za nerazkritje podatkov, saj bo tako postavila visoke standarde preglednosti;

| 19. | z zadovoljstvom ugotavlja, da so javni posveti v zadnjih letih postali sestavni del politike preglednosti EIB, a banko kljub temu poziva, naj več pozornosti nameni udeležbi interesnih skupin, tako da jim posreduje jasne smernice glede njihovega morebitnega sodelovanja v posvetih ali pri ocenjevanju; |
| --- | --- |

19.

z zadovoljstvom ugotavlja, da so javni posveti v zadnjih letih postali sestavni del politike preglednosti EIB, a banko kljub temu poziva, naj več pozornosti nameni udeležbi interesnih skupin, tako da jim posreduje jasne smernice glede njihovega morebitnega sodelovanja v posvetih ali pri ocenjevanju;

| 20. | pozdravlja dejstvo, da se je EIB, predvsem glavni nadzornik za skladnost, bolj posvetila oblikovanju novih pravil o zaščiti notranjih informatorjev, ki so bila objavljena aprila 2009 in ki vsem zaposlenim EIB in vsem drugim osebam, ki opravljajo storitve za banko, zagotavljajo popolno zaščito; banko vseeno opozarja na dejstvo, da ni poskrbela za varstvo pred povračilnimi ukrepi zoper zunanje pritožnike, in jo poziva, naj razmisli o odpravi te pomanjkljivosti; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja dejstvo, da se je EIB, predvsem glavni nadzornik za skladnost, bolj posvetila oblikovanju novih pravil o zaščiti notranjih informatorjev, ki so bila objavljena aprila 2009 in ki vsem zaposlenim EIB in vsem drugim osebam, ki opravljajo storitve za banko, zagotavljajo popolno zaščito; banko vseeno opozarja na dejstvo, da ni poskrbela za varstvo pred povračilnimi ukrepi zoper zunanje pritožnike, in jo poziva, naj razmisli o odpravi te pomanjkljivosti;

| 21. | podpira politiko EIB, da v nobenem primeru ne namerava dopustiti goljufij in korupcije, ter jo poziva, naj v sodelovanju s Komisijo poskrbi, da bo čim prej pripravljena „črna lista“ goljufov in da bo vzpostavljen in se bo začel uporabljati sistem izključitve za podjetja, pri katerih sama ali kaka druga multilateralna razvojna banka ugotovi korupcijo; |
| --- | --- |

21.

podpira politiko EIB, da v nobenem primeru ne namerava dopustiti goljufij in korupcije, ter jo poziva, naj v sodelovanju s Komisijo poskrbi, da bo čim prej pripravljena „črna lista“ goljufov in da bo vzpostavljen in se bo začel uporabljati sistem izključitve za podjetja, pri katerih sama ali kaka druga multilateralna razvojna banka ugotovi korupcijo;

| 22. | pozdravlja dejstvo, da je bila politika javnega razkrivanja prevedena v vse jezike EU, in poziva EIB, naj v te jezike prevede še pravila o dostopu do okoljskih informacij, politiko pritožbenega mehanizma in politiko preglednosti; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja dejstvo, da je bila politika javnega razkrivanja prevedena v vse jezike EU, in poziva EIB, naj v te jezike prevede še pravila o dostopu do okoljskih informacij, politiko pritožbenega mehanizma in politiko preglednosti;

Politika glede eksteritorialnih finančnih centrov („off-shore“)

| 23. | pozdravlja dejstvo, da je EIB še dodatno ukrepala in revidirala svojo politiko glede finančnih centrov „off-shore“ in s tem naredila korak naprej od veljavne prepovedi ponudnikov financiranja s sedežem v davčnih oazah; |
| --- | --- |

23.

pozdravlja dejstvo, da je EIB še dodatno ukrepala in revidirala svojo politiko glede finančnih centrov „off-shore“ in s tem naredila korak naprej od veljavne prepovedi ponudnikov financiranja s sedežem v davčnih oazah;

| 24. | z zadovoljstvom opaža prenovljeno politiko banke do davčnih oaz, s katero je presegla zgolj ohranjanje prepovedi za financiranje predlagateljev projektov, ki imajo sedež v davčni oazi s črnega seznama, zlasti novo obveznost EIB za vse pogodbene strani s sedežem v davčnih oazah, ki niso na črnem seznamu, so pa pomanjkljivo regulirane, da se morajo pred podpisom pomembnih pogodb preseliti v državo, ki ni davčna oaza, ter s tem pri posojilih banke zagotoviti, da po 31. marcu 2010 noben posojilojemalec EIB ne bo imel sedeža v pomanjkljivo regulirani davčni oazi; |
| --- | --- |

24.

z zadovoljstvom opaža prenovljeno politiko banke do davčnih oaz, s katero je presegla zgolj ohranjanje prepovedi za financiranje predlagateljev projektov, ki imajo sedež v davčni oazi s črnega seznama, zlasti novo obveznost EIB za vse pogodbene strani s sedežem v davčnih oazah, ki niso na črnem seznamu, so pa pomanjkljivo regulirane, da se morajo pred podpisom pomembnih pogodb preseliti v državo, ki ni davčna oaza, ter s tem pri posojilih banke zagotoviti, da po 31. marcu 2010 noben posojilojemalec EIB ne bo imel sedeža v pomanjkljivo regulirani davčni oazi;

| 25. | poziva EIB, naj preuči, ali se nova politika glede davčnih oaz nanaša tudi na sredstva, ki jih EIB uporablja za posojila za projekte; poleg tega meni, da bi morala EIB poskrbeti za to, da prihodki od teh sredstev ne bodo končali v davčnih oazah, potem ko bodo projekti končani; |
| --- | --- |

25.

poziva EIB, naj preuči, ali se nova politika glede davčnih oaz nanaša tudi na sredstva, ki jih EIB uporablja za posojila za projekte; poleg tega meni, da bi morala EIB poskrbeti za to, da prihodki od teh sredstev ne bodo končali v davčnih oazah, potem ko bodo projekti končani;

| 26. | izraža zaskrbljenost zaradi pomanjkanja preglednosti pri načinu dodeljevanja globalnih posojil in nadzoru nad njimi v smislu davčnega upravljanja; opozarja, da mora Evropska investicijska banka zagotoviti, da se prejemniki posojil ne bodo zatekli k davčnim oazam ali uporabili drugih praks, kot je neprimerno oblikovanje transfernih cen, ki bi utegnile privesti do davčne utaje ali izogibanja plačilu davkov; v zvezi s tem poziva Evropsko investicijsko banko, naj od finančnih posrednikov zahteva, da objavijo porabo prejetih globalnih in okvirnih posojil, vključno s poročilom o dejavnostih v posameznih državah, v katerih delujejo; |
| --- | --- |

26.

izraža zaskrbljenost zaradi pomanjkanja preglednosti pri načinu dodeljevanja globalnih posojil in nadzoru nad njimi v smislu davčnega upravljanja; opozarja, da mora Evropska investicijska banka zagotoviti, da se prejemniki posojil ne bodo zatekli k davčnim oazam ali uporabili drugih praks, kot je neprimerno oblikovanje transfernih cen, ki bi utegnile privesti do davčne utaje ali izogibanja plačilu davkov; v zvezi s tem poziva Evropsko investicijsko banko, naj od finančnih posrednikov zahteva, da objavijo porabo prejetih globalnih in okvirnih posojil, vključno s poročilom o dejavnostih v posameznih državah, v katerih delujejo;

| 27. | pozdravlja poročilo o dejavnostih in družbeni odgovornosti skupine EIB, v katerem so navedeni sprejeti ukrepi za doseganje strateških ciljev banke, ki dopolnjujejo in izboljšujejo cilje politike EU; |
| --- | --- |

27.

pozdravlja poročilo o dejavnostih in družbeni odgovornosti skupine EIB, v katerem so navedeni sprejeti ukrepi za doseganje strateških ciljev banke, ki dopolnjujejo in izboljšujejo cilje politike EU;

Strategija in cilji

| 28. | odobrava poslovni načrt EIB za obdobje 2009–2011, v katerem je banka zastavila precej višje poslovne cilje kot v smernicah iz poslovnega načrta za obdobje 2008–2010; |
| --- | --- |

28.

odobrava poslovni načrt EIB za obdobje 2009–2011, v katerem je banka zastavila precej višje poslovne cilje kot v smernicah iz poslovnega načrta za obdobje 2008–2010;

| 29. | poudarja, da se od EIB pričakuje, da bo imela pomembno vlogo pri doseganju ciljev strategije EU 2020; zato poziva banko, naj zagotovi, da bodo njena posojila prispevala k prizadevanjem za uresničevanje ciljev strategije; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da se od EIB pričakuje, da bo imela pomembno vlogo pri doseganju ciljev strategije EU 2020; zato poziva banko, naj zagotovi, da bodo njena posojila prispevala k prizadevanjem za uresničevanje ciljev strategije;

| 30. | ugotavlja, da so osrednji cilji EIB gospodarska in socialna kohezija ter konvergenca, zlasti konvergenčni steber kohezijske politike EU; |
| --- | --- |

30.

ugotavlja, da so osrednji cilji EIB gospodarska in socialna kohezija ter konvergenca, zlasti konvergenčni steber kohezijske politike EU;

| 31. | ceni prispevek EIB k cilju konvergence z dodelitvijo posojila v višini 21 milijard EUR za projekte v zvezi s konvergenco, kar znaša 41 % vseh posojil EIB v EU; |
| --- | --- |

31.

ceni prispevek EIB k cilju konvergence z dodelitvijo posojila v višini 21 milijard EUR za projekte v zvezi s konvergenco, kar znaša 41 % vseh posojil EIB v EU;

| 32. | poudarja, da ukrepanje v sodelovanju s Komisijo in pristop banke, ki zagotavlja dodatno podporo in učinek finančnega vzvoda ukrepom strukturnega sklada, ustvarjata dodano vrednost; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da ukrepanje v sodelovanju s Komisijo in pristop banke, ki zagotavlja dodatno podporo in učinek finančnega vzvoda ukrepom strukturnega sklada, ustvarjata dodano vrednost;

| 33. | poziva k obsežnejšemu združevanju donacij EU s finančnimi instrumenti EIB, še posebej v kohezijskih regijah, kjer pri zbiranju lastnih sredstev prihaja do večjih težav, da bi podprli kohezijo in preprečili dodatno nazadovanje držav, ki jih je kriza najbolj prizadela; |
| --- | --- |

33.

poziva k obsežnejšemu združevanju donacij EU s finančnimi instrumenti EIB, še posebej v kohezijskih regijah, kjer pri zbiranju lastnih sredstev prihaja do večjih težav, da bi podprli kohezijo in preprečili dodatno nazadovanje držav, ki jih je kriza najbolj prizadela;

| 34. | zahteva, da EIB v naslednjih poročilih natančno navede glavna posojila, ki dopolnjujejo nepovratna sredstva ESRR za regije, ki izvajajo tehnološko napredne programe ali programe v zvezi z oskrbo z obnovljivo ali čisto energijo; |
| --- | --- |

34.

zahteva, da EIB v naslednjih poročilih natančno navede glavna posojila, ki dopolnjujejo nepovratna sredstva ESRR za regije, ki izvajajo tehnološko napredne programe ali programe v zvezi z oskrbo z obnovljivo ali čisto energijo;

| 35. | poudarja pomembno vlogo EIB pri podpori malim in srednje velikim podjetjem med finančno krizo, glede na to, da predstavljajo 99 % vseh podjetij v EU in zaposlujejo več kot 100 milijonov ljudi ter so tako gonilo evropskega gospodarstva; |
| --- | --- |

35.

poudarja pomembno vlogo EIB pri podpori malim in srednje velikim podjetjem med finančno krizo, glede na to, da predstavljajo 99 % vseh podjetij v EU in zaposlujejo več kot 100 milijonov ljudi ter so tako gonilo evropskega gospodarstva;

| 36. | priznava vgrajeni učinek finančnega vzvoda, v skladu s katerim mora finančni posrednik malim in srednje velikim podjetjem nadalje posoditi najmanj dvakratni znesek posojila, ki ga je prejel od EIB, in dejstvo, da nova pobuda za posojila malim in srednje velikim podjetjem izboljšuje finančne pogoje za ta podjetja; poziva EIB, naj v naslednje poročilo o dejavnostih vključi podrobne podatke o učinkovitosti teh posojil, s čimer bo zagotovljeno, da se del koristi, ki izhajajo iz financiranja EIB, ustrezno prenese na mala in srednja podjetja, zagotovljene pa bodo tudi informacije o izvoru sredstev; |
| --- | --- |

36.

priznava vgrajeni učinek finančnega vzvoda, v skladu s katerim mora finančni posrednik malim in srednje velikim podjetjem nadalje posoditi najmanj dvakratni znesek posojila, ki ga je prejel od EIB, in dejstvo, da nova pobuda za posojila malim in srednje velikim podjetjem izboljšuje finančne pogoje za ta podjetja; poziva EIB, naj v naslednje poročilo o dejavnostih vključi podrobne podatke o učinkovitosti teh posojil, s čimer bo zagotovljeno, da se del koristi, ki izhajajo iz financiranja EIB, ustrezno prenese na mala in srednja podjetja, zagotovljene pa bodo tudi informacije o izvoru sredstev;

| 37. | s tem v zvezi ugotavlja, da je bilo na zahtevo delničarjev EIB 30 milijard EUR namenjenih za posojila malim in srednje velikim podjetjem v obdobju 2008–2011 in da je bila polovica tega zneska dana na voljo v letih 2008–2009; poudarja pomen visoke stopnje nadzora, katerega namen je zagotoviti, da finančni partnerji ne bi kopičili posojil EIB za stabilizacijo svojih bilanc stanja; |
| --- | --- |

37.

s tem v zvezi ugotavlja, da je bilo na zahtevo delničarjev EIB 30 milijard EUR namenjenih za posojila malim in srednje velikim podjetjem v obdobju 2008–2011 in da je bila polovica tega zneska dana na voljo v letih 2008–2009; poudarja pomen visoke stopnje nadzora, katerega namen je zagotoviti, da finančni partnerji ne bi kopičili posojil EIB za stabilizacijo svojih bilanc stanja;

| 38. | ob upoštevanju, da gospodarske krize še ni konec in da stopnja brezposelnosti še naprej narašča, poziva EIB, naj v svojo politiko dodeljevanja posojil malim in srednje velikim podjetjem vključi več tveganja, ne da bi s tem ogrozila svoj status AAA; predlaga, da Evropska investicijska banka prilagodi pooblastilo za tvegani kapital za leto 2006 za Evropski investicijski sklad, da bo mogoče bolje upoštevati trenutne gospodarske težave in potrebo po izboljšanju dostopa malih in srednjih podjetij do kapitala za tvegane projekte; zahteva, da se prispevek Evropske investicijske banke za program Jasmine, ki trenutno znaša 20 milijonov EUR, vsaj podvoji; |
| --- | --- |

38.

ob upoštevanju, da gospodarske krize še ni konec in da stopnja brezposelnosti še naprej narašča, poziva EIB, naj v svojo politiko dodeljevanja posojil malim in srednje velikim podjetjem vključi več tveganja, ne da bi s tem ogrozila svoj status AAA; predlaga, da Evropska investicijska banka prilagodi pooblastilo za tvegani kapital za leto 2006 za Evropski investicijski sklad, da bo mogoče bolje upoštevati trenutne gospodarske težave in potrebo po izboljšanju dostopa malih in srednjih podjetij do kapitala za tvegane projekte; zahteva, da se prispevek Evropske investicijske banke za program Jasmine, ki trenutno znaša 20 milijonov EUR, vsaj podvoji;

| 39. | opozarja na priporočila iz resolucije z dne 25. marca 2009 o letnih poročilih EIB in Evropske banke za obnovo in razvoj za leto 2007 (12), kjer v odstavku 8 poziva EIB, naj „bolje spremlja ter omogoči preglednost narave in končne uporabe svojih globalnih posojil v podporo malim in srednje velikim podjetjem“; poziva EIB, da še okrepi preglednost dodeljevanja posojil prek finančnih posrednikov ter da oblikuje jasne finančne pogoje za finančne posrednike in merila za učinkovitost posojil; |
| --- | --- |

39.

opozarja na priporočila iz resolucije z dne 25. marca 2009 o letnih poročilih EIB in Evropske banke za obnovo in razvoj za leto 2007 (12), kjer v odstavku 8 poziva EIB, naj „bolje spremlja ter omogoči preglednost narave in končne uporabe svojih globalnih posojil v podporo malim in srednje velikim podjetjem“; poziva EIB, da še okrepi preglednost dodeljevanja posojil prek finančnih posrednikov ter da oblikuje jasne finančne pogoje za finančne posrednike in merila za učinkovitost posojil;

| 40. | poziva EIB, da posojila malim in srednjim podjetjem uskladi s sredstvi, dodeljenimi iz strukturnih skladov v konvergenčnih regijah, ter zagotovi uravnoteženo podporo različnim vrstam malih in srednjih podjetij. |
| --- | --- |

40.

poziva EIB, da posojila malim in srednjim podjetjem uskladi s sredstvi, dodeljenimi iz strukturnih skladov v konvergenčnih regijah, ter zagotovi uravnoteženo podporo različnim vrstam malih in srednjih podjetij.

| 41. | poziva Evropsko investicijsko banko, naj bolje spremlja in naredi preglednejšo vrsto in končno uporabo svojih globalnih posojil v podporo malim in srednjim podjetjem; predlaga vzpostavitev točkovne tabele za spremljanje množilnega učinka posojil, ki jih daje EIB; |
| --- | --- |

41.

poziva Evropsko investicijsko banko, naj bolje spremlja in naredi preglednejšo vrsto in končno uporabo svojih globalnih posojil v podporo malim in srednjim podjetjem; predlaga vzpostavitev točkovne tabele za spremljanje množilnega učinka posojil, ki jih daje EIB;

| 42. | poziva EIB, da v svojih letnih poročilih razvije natančnejšo in metodološko usklajeno analizo o izvajanju finančnih instrumentov, ki dopolnjujejo delovanje strukturnih skladov; v zvezi s tem bi banka lahko Parlamentu pojasnila delovanje mehanizma financiranja z delitvijo tveganja, ki ga je oblikovala skupaj s Komisijo; meni, da je zlasti pomemben medsebojni vpliv tega mehanizma, financiranja iz sedmega okvirnega programa za raziskovanje in strukturnih skladov; |
| --- | --- |

42.

poziva EIB, da v svojih letnih poročilih razvije natančnejšo in metodološko usklajeno analizo o izvajanju finančnih instrumentov, ki dopolnjujejo delovanje strukturnih skladov; v zvezi s tem bi banka lahko Parlamentu pojasnila delovanje mehanizma financiranja z delitvijo tveganja, ki ga je oblikovala skupaj s Komisijo; meni, da je zlasti pomemben medsebojni vpliv tega mehanizma, financiranja iz sedmega okvirnega programa za raziskovanje in strukturnih skladov;

| 43. | ugotavlja, da je bila, kot navaja letno poročilo EIB, faza ocenjevanja pobude Jeremie (Joint European Resources for Micro to Medium Enterprises) v letu 2008 dokončana; obžaluje, da poročilo te ocene ne vsebuje; |
| --- | --- |

43.

ugotavlja, da je bila, kot navaja letno poročilo EIB, faza ocenjevanja pobude Jeremie (Joint European Resources for Micro to Medium Enterprises) v letu 2008 dokončana; obžaluje, da poročilo te ocene ne vsebuje;

| 44. | poziva EIB, naj v naslednje letno poročilo vključi informacije o prvih dosežkih dveh politik iz leta 2009: pobuda Jasmine (Joint Action to Support Microfinance Institutions in Europe) in izvajanje dolžniško-lastniškega instrumenta za rast; |
| --- | --- |

44.

poziva EIB, naj v naslednje letno poročilo vključi informacije o prvih dosežkih dveh politik iz leta 2009: pobuda Jasmine (Joint Action to Support Microfinance Institutions in Europe) in izvajanje dolžniško-lastniškega instrumenta za rast;

| 45. | poziva EIB, naj si po najboljših močeh prizadeva poenostaviti zapletene in birokratske predpise v nekaterih projektih, kjer do tega prihaja, da bo financiranje projektov zagotovljeno hitreje in učinkoviteje, zlasti glede na svetovno krizo; |
| --- | --- |

45.

poziva EIB, naj si po najboljših močeh prizadeva poenostaviti zapletene in birokratske predpise v nekaterih projektih, kjer do tega prihaja, da bo financiranje projektov zagotovljeno hitreje in učinkoviteje, zlasti glede na svetovno krizo;

| 46. | poudarja, da bo uspešnost novega programa za evropske makroregije odvisna od uskladitve dejavnosti v vseh politikah z ozemeljskim vplivom in od dolgoročne rešitve za financiranje makroregije; zato poziva banko, naj v prihodnjem programskem obdobju, ki se začne leta 2014, razmisli o možnosti financiranja iz EIB in EIS za te namene poleg sredstev EU; |
| --- | --- |

46.

poudarja, da bo uspešnost novega programa za evropske makroregije odvisna od uskladitve dejavnosti v vseh politikah z ozemeljskim vplivom in od dolgoročne rešitve za financiranje makroregije; zato poziva banko, naj v prihodnjem programskem obdobju, ki se začne leta 2014, razmisli o možnosti financiranja iz EIB in EIS za te namene poleg sredstev EU;

| 47. | poziva EIB, naj si po najboljših močeh prizadeva, da bi se izognila podvajanju dela z Evropsko banko za obnovo in razvoj (EBRD) zunaj EU; ponavlja svoje priporočilo iz odstavka 28 zgoraj omenjene resolucije z dne 25. marca 2009, ki naj bi omogočilo bolje strukturirano sodelovanje med EIB in EBRD v državah, kjer ti banki delujeta; |
| --- | --- |

47.

poziva EIB, naj si po najboljših močeh prizadeva, da bi se izognila podvajanju dela z Evropsko banko za obnovo in razvoj (EBRD) zunaj EU; ponavlja svoje priporočilo iz odstavka 28 zgoraj omenjene resolucije z dne 25. marca 2009, ki naj bi omogočilo bolje strukturirano sodelovanje med EIB in EBRD v državah, kjer ti banki delujeta;

*

* *

| 48. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropski investicijski banki ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

48.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropski investicijski banki ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 255, 26.9.2009, str. 98.

(2)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0185.

(3)  UL C 259 E, 29.10.2009, str. 14.

(4)  UL L 414, 30.12.2006, str. 95.

(5)  Zadeva C-155/07, Evropski parlament proti Svetu Evropske unije, še ni objavljeno v poročilih Evropskega sodišča.

(6)  UL C 332, 30.12.2006, str. 45.

(7)  Zadeva C-15/00, Komisija Evropskih skupnosti proti Evropski investicijski banki [2003], zbirka odločb ECR I-7281.

(8)  Člen 287(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

(9)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0053.

(10)  UL L 88, 31.3.2009, str. 253.

(11)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

(12)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0185.

---

| 15.3.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 81/143 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 81/143

---

Četrtek, 6. maj 2010Množična grozodejstva v nigerijskem mestu Jos

P7_TA(2010)0157

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2010 o množičnih grozodejstvih v nigerijskem mestu Jos

2011/C 81 E/24

Evropski parlament,

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o kršitvah človekovih pravic v Nigeriji,

ob upoštevanju mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, ki ga je Nigerija ratificirala 29. oktobra 1993,

ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev iz leta 1981, ki jo je Nigerija ratificirala 22. junija 1983,

ob upoštevanju ustave Zvezne republike Nigerije, zlasti določb o varovanju svobode veroizpovedi iz poglavja IV – pravica do svobode misli, vesti in veroizpovedi,

ob upoštevanju člena 110(4) svojega poslovnika,

| A. | ker je pretresen zaradi izbruhov nasilja januarja in marca tega leta v mestu Jos, ki leži na stičišču med nigerijskim muslimanskim severom in krščanskim jugom, ter v njegovi okolici, med katerimi je bilo v verskih in etničnih spopadih ubitih več sto ljudi, |
| --- | --- |

A.

ker je pretresen zaradi izbruhov nasilja januarja in marca tega leta v mestu Jos, ki leži na stičišču med nigerijskim muslimanskim severom in krščanskim jugom, ter v njegovi okolici, med katerimi je bilo v verskih in etničnih spopadih ubitih več sto ljudi,

| B. | ker so imele vojaške oblasti bistveno vlogo pri prizadevanjih za obvladovanje razmer, obenem pa obstajajo poročila o zunajsodnih pobojih, ki naj bi jih zakrivili vojska in policija, |
| --- | --- |

B.

ker so imele vojaške oblasti bistveno vlogo pri prizadevanjih za obvladovanje razmer, obenem pa obstajajo poročila o zunajsodnih pobojih, ki naj bi jih zakrivili vojska in policija,

| C. | ker so medskupnostni spori v Josu stalnica, do največjih spopadov pa je prišlo v letih 2001, 2004 in 2008, |
| --- | --- |

C.

ker so medskupnostni spori v Josu stalnica, do največjih spopadov pa je prišlo v letih 2001, 2004 in 2008,

| D. | ker je bilo po poročilih o človekovih pravicah v verskih in etničnih spopadih od konca vojaške vladavine leta 1999 ubitih več kot 14 000 ljudi, |
| --- | --- |

D.

ker je bilo po poročilih o človekovih pravicah v verskih in etničnih spopadih od konca vojaške vladavine leta 1999 ubitih več kot 14 000 ljudi,

| E. | ker je neki uradnik Rdečega križa menda izjavil, da sta tarči tudi drugi dve bližnji skupnosti, ki živita v bližini kraja, kjer je januarja v sektaških sporih umrlo na stotine ljudi, |
| --- | --- |

E.

ker je neki uradnik Rdečega križa menda izjavil, da sta tarči tudi drugi dve bližnji skupnosti, ki živita v bližini kraja, kjer je januarja v sektaških sporih umrlo na stotine ljudi,

| F. | ker je po poročilih Rdečega križa kot posledica tega nasilja vsaj 5 600 oseb zbežalo iz tega območja, ker se bojijo za življenje, |
| --- | --- |

F.

ker je po poročilih Rdečega križa kot posledica tega nasilja vsaj 5 600 oseb zbežalo iz tega območja, ker se bojijo za življenje,

| G. | ker so težave na območju Josa posledica pomanjkljivega gospodarskega razvoja, škodljivih učinkov podnebnih sprememb in napetosti, zakoreninjenih v desetletjih sovraštva med domorodnimi skupinami, zlasti krščanskimi ali animističnimi, ki se s priseljenci in naseljenci z muslimanskega severa, ki govorijo havški jezik, borijo za nadzor nad rodovitnimi kmetijskimi zemljišči, |
| --- | --- |

G.

ker so težave na območju Josa posledica pomanjkljivega gospodarskega razvoja, škodljivih učinkov podnebnih sprememb in napetosti, zakoreninjenih v desetletjih sovraštva med domorodnimi skupinami, zlasti krščanskimi ali animističnimi, ki se s priseljenci in naseljenci z muslimanskega severa, ki govorijo havški jezik, borijo za nadzor nad rodovitnimi kmetijskimi zemljišči,

| H. | ker ne moremo sistematično pripisati vloge napadalca ali žrtve muslimanom ali kristjanom, saj so bili zgodovinsko gledano oboje, |
| --- | --- |

H.

ker ne moremo sistematično pripisati vloge napadalca ali žrtve muslimanom ali kristjanom, saj so bili zgodovinsko gledano oboje,

| I. | ker je v sedanjih nestabilnih razmerah najštevilčnejša država v Afriki še ranljivejša ob bližajoči se kampanji za volitve leta 2011, ko se sooča z negotovostjo političnega vodstva zaradi bolezni predsednika Yar'Adue, |
| --- | --- |

I.

ker je v sedanjih nestabilnih razmerah najštevilčnejša država v Afriki še ranljivejša ob bližajoči se kampanji za volitve leta 2011, ko se sooča z negotovostjo političnega vodstva zaradi bolezni predsednika Yar'Adue,

| J. | ker je stabilnost in demokracija v Nigeriji zelo pomembna prek njenih neposrednih meja zaradi njene vodilne vloge v regiji in podsaharski Afriki (Nigerija je članica varnostnega sveta Združenih narodov, svetovna proizvajalka nafte, vodilna članica Gospodarske skupnosti zahodnoafriških držav, pomembna država, ki prispeva k ohranjanju miru, in stabilizacijska sila v zahodni Afriki), |
| --- | --- |

J.

ker je stabilnost in demokracija v Nigeriji zelo pomembna prek njenih neposrednih meja zaradi njene vodilne vloge v regiji in podsaharski Afriki (Nigerija je članica varnostnega sveta Združenih narodov, svetovna proizvajalka nafte, vodilna članica Gospodarske skupnosti zahodnoafriških držav, pomembna država, ki prispeva k ohranjanju miru, in stabilizacijska sila v zahodni Afriki),

| K. | ker je EU za Nigerijo pomembna finančna donatorka in ker sta Komisija in zvezna vlada Nigerije 12. novembra 2009 podpisali državni strateški dokument Komisije za Nigerijo in nacionalni okvirni program za obdobje 2008–2013, v skladu s katerim bo EU financirala projekte, med drugim tudi na področju miru in varnosti ter človekovih pravic, |
| --- | --- |

K.

ker je EU za Nigerijo pomembna finančna donatorka in ker sta Komisija in zvezna vlada Nigerije 12. novembra 2009 podpisali državni strateški dokument Komisije za Nigerijo in nacionalni okvirni program za obdobje 2008–2013, v skladu s katerim bo EU financirala projekte, med drugim tudi na področju miru in varnosti ter človekovih pravic,

| L. | ker miroljubna rešitev konfliktov zahteva tudi pravičen dostop do virov in prerazporeditev prihodkov v tej z nafto bogati državi, |
| --- | --- |

L.

ker miroljubna rešitev konfliktov zahteva tudi pravičen dostop do virov in prerazporeditev prihodkov v tej z nafto bogati državi,

| M. | ker kljub temu, da je Nigerija osma največja proizvajalka nafte v svetu, večina njenega 148-milijonskega prebivalstva živi pod pragom revščine, |
| --- | --- |

M.

ker kljub temu, da je Nigerija osma največja proizvajalka nafte v svetu, večina njenega 148-milijonskega prebivalstva živi pod pragom revščine,

| N. | ker je v skladu z osmim členom revidiranega sporazuma iz Cotonouja EU v stalnem političnem dialogu z Nigerijo o človekovih pravicah in demokratičnih načelih, tudi o etnični, verski in rasni diskriminaciji, |
| --- | --- |

N.

ker je v skladu z osmim členom revidiranega sporazuma iz Cotonouja EU v stalnem političnem dialogu z Nigerijo o človekovih pravicah in demokratičnih načelih, tudi o etnični, verski in rasni diskriminaciji,

| 1. | strogo obsoja nedavno nasilje in tragično izgubo življenj v Josu in v njegovi okolici ter izraža sožalje žalujočim in ranjenim; |
| --- | --- |

1.

strogo obsoja nedavno nasilje in tragično izgubo življenj v Josu in v njegovi okolici ter izraža sožalje žalujočim in ranjenim;

| 2. | poziva vse strani, naj se odzivajo zadržano in poiščejo miroljubne načine za razrešitev nesoglasij med verskimi in etničnimi skupinami v Nigeriji; |
| --- | --- |

2.

poziva vse strani, naj se odzivajo zadržano in poiščejo miroljubne načine za razrešitev nesoglasij med verskimi in etničnimi skupinami v Nigeriji;

| 3. | poziva nigerijsko zvezno vlado, naj opravi preiskavo o vzrokih za najnovejše nasilje in zagotovi, da bodo povzročitelji nasilnih dejanj na pravičen in pregleden način sodno preganjani; |
| --- | --- |

3.

poziva nigerijsko zvezno vlado, naj opravi preiskavo o vzrokih za najnovejše nasilje in zagotovi, da bodo povzročitelji nasilnih dejanj na pravičen in pregleden način sodno preganjani;

| 4. | poziva nigerijsko zvezno vlado, naj sprejme konkretne nujne ukrepe za podporo medetničnemu in medverskemu dialogu, ter pozdravlja pobudo vršilca dolžnosti predsednika Jonathana Goodlucka o srečanju verskih voditeljev in vodij skupnosti; |
| --- | --- |

4.

poziva nigerijsko zvezno vlado, naj sprejme konkretne nujne ukrepe za podporo medetničnemu in medverskemu dialogu, ter pozdravlja pobudo vršilca dolžnosti predsednika Jonathana Goodlucka o srečanju verskih voditeljev in vodij skupnosti;

| 5. | poziva, naj se obsežneje preučijo glavni vzroki konflikta, tudi socialne, ekonomske in etnične napetosti, ter se preprečijo preširoke in presplošne razlage, ki bi temeljile le na veri, ker ne morejo biti podlaga za dolgoročno in trajno rešitev težav te regije; |
| --- | --- |

5.

poziva, naj se obsežneje preučijo glavni vzroki konflikta, tudi socialne, ekonomske in etnične napetosti, ter se preprečijo preširoke in presplošne razlage, ki bi temeljile le na veri, ker ne morejo biti podlaga za dolgoročno in trajno rešitev težav te regije;

| 6. | poziva nigerijske oblasti, naj preprečijo nedavno namero guvernerjev nekaterih nigerijskih držav dejansko usmrtiti na smrt obsojene zapornike, da bi zmanjšali prenatrpanost v zaporih, saj bi to predstavljalo hudo kršitev človekovih pravic; poziva guvernerje držav, naj se vzdržijo in nadaljujejo de facto moratorij; opozarja, da je izvajanje smrtne kazni v nasprotju z mednarodnimi zavezami Nigerije; |
| --- | --- |

6.

poziva nigerijske oblasti, naj preprečijo nedavno namero guvernerjev nekaterih nigerijskih držav dejansko usmrtiti na smrt obsojene zapornike, da bi zmanjšali prenatrpanost v zaporih, saj bi to predstavljalo hudo kršitev človekovih pravic; poziva guvernerje držav, naj se vzdržijo in nadaljujejo de facto moratorij; opozarja, da je izvajanje smrtne kazni v nasprotju z mednarodnimi zavezami Nigerije;

| 7. | poziva nigerijsko zvezno vlado, naj z rednimi patruljami v celotni regiji zaščiti svoje prebivalstvo in naj obravnava glavne vzroke nasilja, tako da zagotovi enake pravice vsem državljanom in se spoprime s težavami v zvezi z nadzorom rodovitnih kmetijskih površin, dostopom do virov, brezposelnostjo, revščino in blažitvijo podnebnih sprememb; poziva, naj se tistim, ki so bili zaradi pobojev prisiljeni zapustiti domove, omogoči, da se varno vrnejo; |
| --- | --- |

7.

poziva nigerijsko zvezno vlado, naj z rednimi patruljami v celotni regiji zaščiti svoje prebivalstvo in naj obravnava glavne vzroke nasilja, tako da zagotovi enake pravice vsem državljanom in se spoprime s težavami v zvezi z nadzorom rodovitnih kmetijskih površin, dostopom do virov, brezposelnostjo, revščino in blažitvijo podnebnih sprememb; poziva, naj se tistim, ki so bili zaradi pobojev prisiljeni zapustiti domove, omogoči, da se varno vrnejo;

| 8. | poziva EU, naj v skladu z osmim členom revidiranega sporazuma iz Cotonouja nadaljuje politični dialog z Nigerijo in se s tem v zvezi spoprime z vprašanji pravice do svobode misli, vesti, vere in prepričanja, opredeljenimi v splošnih, verskih in nacionalnih instrumentih za človekove pravice; |
| --- | --- |

8.

poziva EU, naj v skladu z osmim členom revidiranega sporazuma iz Cotonouja nadaljuje politični dialog z Nigerijo in se s tem v zvezi spoprime z vprašanji pravice do svobode misli, vesti, vere in prepričanja, opredeljenimi v splošnih, verskih in nacionalnih instrumentih za človekove pravice;

| 9. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, zvezni vladi Nigerije, institucijam Afriške unije, generalnemu sekretarju in generalni skupščini Združenih narodov, sopredsednikoma skupne parlamentarne skupščine AKP-EU in vseafriškemu parlamentu. |
| --- | --- |

9.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, zvezni vladi Nigerije, institucijam Afriške unije, generalnemu sekretarju in generalni skupščini Združenih narodov, sopredsednikoma skupne parlamentarne skupščine AKP-EU in vseafriškemu parlamentu.

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Sreda, 5. maj 2010

| 15.3.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 81/146 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 81/146

---

Sreda, 5. maj 2010Zahteva za odvzem imunitete Miloslavu Ransdorfu

P7_TA(2010)0093

Sklep Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2010 o zahtevi za odvzem imunitete Miloslavu Ransdorfu (2009/2208(IMM))

2011/C 81 E/25

Evropski parlament,

ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Miloslavu Ransdorfu, ki so jo posredovali pristojni organi Češke republike dne 16. septembra 2009 in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 23. novembra 2009,

po zagovoru Miloslava Ransdorfa, v skladu s členom 7(3) Poslovnika,

ob upoštevanju člena 9 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske skupnosti z dne 8. aprila 1965, pa tudi člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964 in 10. julija 1986 (1),

ob upoštevanju člena 6(2) in člena 7 svojega poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0107/2010),

| A. | ker je Miroslav Randsdorf poslanec Evropskega parlamenta, |
| --- | --- |

A.

ker je Miroslav Randsdorf poslanec Evropskega parlamenta,

| B. | ker v skladu s členom 9 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti z dne 8. aprila 1965 med zasedanji Evropskega parlamenta njegovi poslanci uživajo na ozemlju svoje države imunitete, priznane poslancem parlamenta te države, in ker kadar je poslanec zaloten pri storitvi kaznivega dejanja, sklicevanje na imuniteto ni mogoče; ker to Evropskemu parlamentu ne preprečuje uresničevanja pravice do odvzema imunitete svojemu članu, |
| --- | --- |

B.

ker v skladu s členom 9 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti z dne 8. aprila 1965 med zasedanji Evropskega parlamenta njegovi poslanci uživajo na ozemlju svoje države imunitete, priznane poslancem parlamenta te države, in ker kadar je poslanec zaloten pri storitvi kaznivega dejanja, sklicevanje na imuniteto ni mogoče; ker to Evropskemu parlamentu ne preprečuje uresničevanja pravice do odvzema imunitete svojemu članu,

| C. | ker v skladu s členom 27(4) češke ustave ni mogoče kazensko preganjati poslanca parlamenta ali senatorja brez soglasja predstavniškega telesa, katerega član je, in, če to telo odreče svoje soglasje, je kazenski pregon za vedno prepovedan, |
| --- | --- |

C.

ker v skladu s členom 27(4) češke ustave ni mogoče kazensko preganjati poslanca parlamenta ali senatorja brez soglasja predstavniškega telesa, katerega član je, in, če to telo odreče svoje soglasje, je kazenski pregon za vedno prepovedan,

| 1. | se odloči odvzeti imuniteto Miloslavu Ransdorfu; |
| --- | --- |

1.

se odloči odvzeti imuniteto Miloslavu Ransdorfu;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora takoj posreduje ustreznim organom Republike Češke. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora takoj posreduje ustreznim organom Republike Češke.

---

(1)  Zadeva 101/63 Wagner proti Fohrmann in Krier [1964] Zbirka 383, in zadeva 149/85 Wybot proti Faure in drugi [1986] Zbirka 2391.

---

III Pripravljalni akti

Evropski parlament

Sreda, 5. maj 2010

| 15.3.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 81/148 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 81/148

---

Sreda, 5. maj 2010Upravno sodelovanje in boj proti goljufijam na področju davka na dodano vrednost (prenovitev) *

P7_TA(2010)0091

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2010 o predlogu Uredbe Sveta o upravnem sodelovanju in boju proti goljufijam na področju davka na dodano vrednost (prenovitev) (KOM(2009)0427 – C7-0165/2009 – 2009/0118(CNS))

2011/C 81 E/26

(Posebni zakonodajni postopek – postopek posvetovanja – prenovitev)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2009)0427),

ob upoštevanju člena 93 Pogodbe o ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0165/2009),

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja (KOM(2009)0665),

ob upoštevanju člena 113 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejetju pravnih aktov (1),

ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve Odboru za ekonomske in monetarne zadeve z dne 12. novembra 2009 v skladu s členom 87(3) Poslovnika,

ob upoštevanju členov 87 in 55 Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0061/2010),

| A. | ker zadevni predlog po mnenju posvetovalne delovne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije ne določa bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih aktov in omenjene spremembe, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb, |
| --- | --- |

A.

ker zadevni predlog po mnenju posvetovalne delovne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije ne določa bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih aktov in omenjene spremembe, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb,

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil prilagojen glede na priporočila posvetovalne delovne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (ter s tehničnimi spremembami, ki jih je odobril Odbor za pravne zadeve) in kakor je bil spremenjen v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil prilagojen glede na priporočila posvetovalne delovne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (ter s tehničnimi spremembami, ki jih je odobril Odbor za pravne zadeve) in kakor je bil spremenjen v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog v skladu s členom 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog v skladu s členom 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 3. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj to stališče posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj to stališče posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

| BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA | SPREMEMBA |
| --- | --- |
| Sprememba 2 |
| Predlog uredbe


  Uvodna izjava 3 a (novo) |
| | (3a) | Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 2. septembra 2008 o usklajeni strategiji za izboljšanje boja proti davčnim goljufijam (2) ponovno poudaril, da je potreben temeljit pregled sedanjega sistema za upravljanje DDV, in je zato Komisijo pozval, naj pripravi predloge za uskladitev postopkov registracije in odjave davčnih zavezancev ter za to, da bi državam članicam omogočili avtomatičen dostop do podatkov neobčutljive narave v zvezi z njihovimi davčnimi zavezanci, ki jih zbere druga država članica. |

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA

SPREMEMBA

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3 a (novo)

(3a)

Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 2. septembra 2008 o usklajeni strategiji za izboljšanje boja proti davčnim goljufijam (2) ponovno poudaril, da je potreben temeljit pregled sedanjega sistema za upravljanje DDV, in je zato Komisijo pozval, naj pripravi predloge za uskladitev postopkov registracije in odjave davčnih zavezancev ter za to, da bi državam članicam omogočili avtomatičen dostop do podatkov neobčutljive narave v zvezi z njihovimi davčnimi zavezanci, ki jih zbere druga država članica.

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3 b (novo)

| (3b) | Pri pridobivanju dostopa do podatkov neobčutljive narave je treba zagotoviti ustrezno stopnjo varstva, omejen rok hranjenja izmenjanih podatkov in ustrezno odgovornost institucije ali organa, ki hrani podatke, da se prepreči slabo upravljanje podatkov ali njihovo uhajanje. |
| --- | --- |

(3b)

Pri pridobivanju dostopa do podatkov neobčutljive narave je treba zagotoviti ustrezno stopnjo varstva, omejen rok hranjenja izmenjanih podatkov in ustrezno odgovornost institucije ali organa, ki hrani podatke, da se prepreči slabo upravljanje podatkov ali njihovo uhajanje.

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5 a (novo)

| (5a) | Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 4. decembra 2008 o posebnem poročilu Evropskega računskega sodišča št. 8/2007 o upravnem sodelovanju na področju davka na dodano vrednost (3) izrazil prepričanje, da bo imela vzpostavitev Eurofisca dodano vrednost le, če bo udeležba vseh držav članic obvezna in bodo na ta način preprečene težave, ki jih je imel European Carrousel Network (Eurocanet), ter samo, če bo Komisija v celoti vključena v dejavnosti Eurofisca in imela usklajevalno vlogo. |
| --- | --- |

(5a)

Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 4. decembra 2008 o posebnem poročilu Evropskega računskega sodišča št. 8/2007 o upravnem sodelovanju na področju davka na dodano vrednost (3) izrazil prepričanje, da bo imela vzpostavitev Eurofisca dodano vrednost le, če bo udeležba vseh držav članic obvezna in bodo na ta način preprečene težave, ki jih je imel European Carrousel Network (Eurocanet), ter samo, če bo Komisija v celoti vključena v dejavnosti Eurofisca in imela usklajevalno vlogo.

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5 b (novo)

| (5b) | Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 4. decembra 2008 prav tako pozval k vzpostavitvi Eurofisca in opozoril, da je izjemno pomembno izmenjavanje obstoječih zgledov najboljše prakse v boju proti čezmejnim goljufijam na področju DDV, da bi države članice uvedle primerne pobude za primerno skrbnost v zvezi z DDV in nagrade za poštene davkoplačevalce. |
| --- | --- |

(5b)

Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 4. decembra 2008 prav tako pozval k vzpostavitvi Eurofisca in opozoril, da je izjemno pomembno izmenjavanje obstoječih zgledov najboljše prakse v boju proti čezmejnim goljufijam na področju DDV, da bi države članice uvedle primerne pobude za primerno skrbnost v zvezi z DDV in nagrade za poštene davkoplačevalce.

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14

| (14) | Za hitrejšo obravnavo zahtevkov za informacije je treba ob upoštevanju ponavljajoče se narave nekaterih zahtevkov in jezikovne raznovrstnosti v Skupnosti posplošiti uporabo standardnih obrazcev v okviru izmenjave informacij. |
| --- | --- |

(14)

Za hitrejšo obravnavo zahtevkov za informacije je treba ob upoštevanju ponavljajoče se narave nekaterih zahtevkov in jezikovne raznovrstnosti v Skupnosti posplošiti uporabo standardnih obrazcev v okviru izmenjave informacij.

| (14) | Za hitrejšo obravnavo zahtevkov za informacije je treba ob upoštevanju ponavljajoče se narave nekaterih zahtevkov in jezikovne raznovrstnosti v Skupnosti posplošiti
  in spodbujati
  uporabo standardnih obrazcev v okviru izmenjave informacij. |
| --- | --- |

(14)

Za hitrejšo obravnavo zahtevkov za informacije je treba ob upoštevanju ponavljajoče se narave nekaterih zahtevkov in jezikovne raznovrstnosti v Skupnosti posplošiti
  in spodbujati
  uporabo standardnih obrazcev v okviru izmenjave informacij.

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 20

| (20) | Pogoji za izmenjavo in avtomatičen dostop držav članic do elektronsko shranjenih podatkov v vsaki državi članici morajo biti jasno opredeljeni. |
| --- | --- |

(20)

Pogoji za izmenjavo in avtomatičen dostop držav članic do elektronsko shranjenih podatkov v vsaki državi članici morajo biti jasno opredeljeni.

| (20) | Pogoji za izmenjavo in avtomatičen dostop držav članic do elektronsko shranjenih podatkov v vsaki državi članici
  ter način shranjevanja teh podatkov
  morajo biti jasno opredeljeni. |
| --- | --- |

(20)

Pogoji za izmenjavo in avtomatičen dostop držav članic do elektronsko shranjenih podatkov v vsaki državi članici
  ter način shranjevanja teh podatkov
  morajo biti jasno opredeljeni.

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 29

| (29) | Praktične izkušnje pri izvajanju Uredbe (ES) št. 1798/2003 v okviru boja proti goljufijam, imenovanih davčni vrtiljak, so nedavno pokazale, da je v nekaterih primerih vzpostavitev hitrejšega mehanizma za izmenjavo informacij, ki bo širše zajemal bolj ciljno usmerjene informacije, nujno potrebna za učinkovit boj proti goljufijam, ter da mora biti ta mehanizem določen v okviru te uredbe z zadostno prožnostjo, da se bo lahko prilagajal novim vrstam goljufij. Mreža EUROCANET („European Carrousel Network“), ki je bila uvedena na pobudo Belgije in jo je podprla Komisija, je primer te vrste sodelovanja. |
| --- | --- |

(29)

Praktične izkušnje pri izvajanju Uredbe (ES) št. 1798/2003 v okviru boja proti goljufijam, imenovanih davčni vrtiljak, so nedavno pokazale, da je v nekaterih primerih vzpostavitev hitrejšega mehanizma za izmenjavo informacij, ki bo širše zajemal bolj ciljno usmerjene informacije, nujno potrebna za učinkovit boj proti goljufijam, ter da mora biti ta mehanizem določen v okviru te uredbe z zadostno prožnostjo, da se bo lahko prilagajal novim vrstam goljufij. Mreža EUROCANET („European Carrousel Network“), ki je bila uvedena na pobudo Belgije in jo je podprla Komisija, je primer te vrste sodelovanja.

| (29) | Praktične izkušnje pri izvajanju Uredbe (ES) št. 1798/2003 v okviru boja proti goljufijam, imenovanih davčni vrtiljak, so nedavno pokazale, da je v nekaterih primerih vzpostavitev hitrejšega mehanizma za izmenjavo informacij, ki bo širše zajemal bolj ciljno usmerjene informacije, nujno potrebna za učinkovit boj proti goljufijam, ter da mora biti ta mehanizem določen v okviru te uredbe z zadostno prožnostjo, da se bo lahko prilagajal novim vrstam goljufij.
  Za zagotovitev pravilnega delovanja tega mehanizma, je treba sprejeti pristop na ravni Unije.
  Mreža EUROCANET, ki je bila uvedena na pobudo Belgije in jo je podprla Komisija, je primer te vrste sodelovanja. |
| --- | --- |

(29)

Praktične izkušnje pri izvajanju Uredbe (ES) št. 1798/2003 v okviru boja proti goljufijam, imenovanih davčni vrtiljak, so nedavno pokazale, da je v nekaterih primerih vzpostavitev hitrejšega mehanizma za izmenjavo informacij, ki bo širše zajemal bolj ciljno usmerjene informacije, nujno potrebna za učinkovit boj proti goljufijam, ter da mora biti ta mehanizem določen v okviru te uredbe z zadostno prožnostjo, da se bo lahko prilagajal novim vrstam goljufij.
  Za zagotovitev pravilnega delovanja tega mehanizma, je treba sprejeti pristop na ravni Unije.
  Mreža EUROCANET, ki je bila uvedena na pobudo Belgije in jo je podprla Komisija, je primer te vrste sodelovanja.

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 35

| (35) | Za namene te uredbe je primerno upoštevati omejitve nekaterih pravic in obveznosti, določenih v Direktivi 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov za zaščito interesov iz člena 13(1)(e) navedene direktive.
  Zaradi možnega izpada prihodkov za države članice in bistvenega pomena teh informacij za učinkovit boj proti goljufijam so te omejitve nujne in sorazmerne
  . |
| --- | --- |

(35)

Za namene te uredbe je primerno upoštevati omejitve nekaterih pravic in obveznosti, določenih v Direktivi 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov za zaščito interesov iz člena 13(1)(e) navedene direktive.
  Zaradi možnega izpada prihodkov za države članice in bistvenega pomena teh informacij za učinkovit boj proti goljufijam so te omejitve nujne in sorazmerne
  .

| (35) | Za namene te uredbe je primerno upoštevati omejitve nekaterih pravic in obveznosti, določenih v Direktivi 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov za zaščito interesov iz člena 13(1)(e) navedene direktive
  ter v Uredbi (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov

   (4). |
| --- | --- |

(35)

Za namene te uredbe je primerno upoštevati omejitve nekaterih pravic in obveznosti, določenih v Direktivi 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov za zaščito interesov iz člena 13(1)(e) navedene direktive
  ter v Uredbi (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov

   (4).

Sprememba 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 36 a (novo)

| (36a) | Opravljeno je bilo posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov. |
| --- | --- |

(36a)

Opravljeno je bilo posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov.

Sprememba 12

Predlog uredbe

Člen 1 a (novo)

Člen 1a

V okviru uporabe te uredbe države članice in Komisija zagotovijo spoštovanje pravic in obveznosti, določenih v Direktivi 95/46/ES in Uredbi (ES) št. 45/2001.

Sprememba 13

Predlog uredbe

Člen 15

Pristojni organi držav članic pristojnim organom drugih držav članic spontano posredujejo informacije iz člena 1, ki jih imajo
  in so lahko koristne za navedene organe drugih držav članic
  .

Pristojni organi držav članic pristojnim organom drugih držav članic spontano posredujejo informacije iz člena 1, ki jih imajo,
  in ki so potrebne za izvedbo pravilne odmere DDV, za nadzor nad pravilno uporabo DDV, predvsem pri transakcijah znotraj Unije, ter za boj proti goljufijam na področju DDV
  .

Sprememba 14

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 1 – pododstavek 1 a (novo)

Osebe iz točke (b) se pozove, da podajo mnenje o kakovosti hranjenih informacij.

Sprememba 15

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 3

3.   Seznam in podrobnosti o podatkih iz točk (b), (c)
  in
  (d) odstavka 1 ter odstavka 2 tega člena se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 60(2).

4.   Seznam in podrobnosti o podatkih iz točk (b), (c), (d)
  in (e)
  odstavka 1 ter odstavka 2 tega člena se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 60(2),
  ne da bi nesorazmerno obremenili zaprošeni organ.

Sprememba 16

Predlog uredbe

Člen 22 – odstavek 1 – uvodni del

Vsaka država članica omogoči pristojnim organom katere koli druge države članice avtomatičen dostop do informacij , ki jih vsebujejo zbirke podatkov iz člena 18. Glede informacij iz točke (a) odstavka 1 navedenega člena so dostopne vsaj naslednje podrobnosti :

Z namenom preprečevanja kršitev zakonodaje na področju DDV in kadar je to potrebno za nadzor nad nakupom blaga ali opravljenimi storitvami znotraj Unije, zabeleženimi v omenjeni državi članici
  , vsaka država članica omogoči pristojnim organom katere koli druge države članice avtomatičen dostop do informacij, ki jih vsebujejo zbirke podatkov iz člena 18. Glede informacij iz točke (a) odstavka 1 navedenega člena so dostopne vsaj naslednje podrobnosti:

Sprememba 17

Predlog uredbe

Člen 22 – odstavek 2 a (novo)

2a.
     
  Če informacije, na katere se nanaša člen 18(1)(a), vsebujejo osebne podatke, se avtomatičen dostop do njih omeji na kategorije podatkov iz tega člena.

Sprememba 18

Predlog uredbe

Člen 34 – odstavek 1 – uvodni del

1.   S to uredbo se vzpostavi
  skupna
  struktura za boj proti davčnim utajam in izogibanju DDV. Ta struktura izvaja naslednje naloge:

1.   S to uredbo se vzpostavi struktura
  na ravni Evropske unije
  za boj proti davčnim utajam in izogibanju DDV. Ta struktura izvaja naslednje naloge:

Sprememba 19

Predlog uredbe

Člen 34 – odstavek 2

2.   
  Pristojni organi držav članic določijo preiskovalna področja strukture
  , vzpostavljene v skladu z odstavkom 1.

2.   
  Strukturo na ravni Evropske unije, vzpostavljeno v skladu z odstavkom 1,
  sestavljajo uradniki, ki jih imenujejo pristojni organi držav članic
  .

Sprememba 20

Predlog uredbe

Člen 34 – odstavek 3

3.   
  Pristojni organi držav članic za vsako preiskovalno področje imenujejo v okviru strukture eno ali več držav članic, odgovornih za nadzor in upravljanje nalog iz odstavka 1.

3.   
  Struktura na ravni Unije, vzpostavljena v skladu z odstavkom 1, določi preiskovalna področja, na katerih bo delovala
  .

Sprememba 21

Predlog uredbe

Člen 34 – odstavek 3 a (novo)

3a.
     
  Da bi v Uniji lahko učinkoviteje preiskovali goljufije na področju DDV, se oblikuje spodbujevalni mehanizem za izterjavo davčnih terjatev s prerazporeditvijo velikega deleža zbranega neplačanega DDV med državo članico, ki terja davčne terjatve, in državo članico prosilko.

Sprememba 22

Predlog uredbe

Člen 35

Strukturo, vzpostavljeno v skladu s členom 34, sestavljajo pristojni uradniki, ki jih imenujejo pristojni organi držav članic.
  Tej strukturi Komisija omogoči tehnično, upravno in operativno podporo.

Komisija usklajuje, vodi in nadzoruje izvajanje nalog iz člena 34(1) ter zagotavlja tehnično, upravno in operativno podporo pristojnim organom držav članic.

Sprememba 23

Predlog uredbe

Člen 39

Struktura, vzpostavljena v skladu s členom 34, Odboru iz člena 60 letno poroča o svojih dejavnostih.

Struktura, vzpostavljena v skladu s členom 34, letno poroča o svojih dejavnostih
  državam članicam, Evropskemu parlamentu in
  Odboru iz člena 60.

Sprememba 24

Predlog uredbe

Člen 51 – odstavek 1

1.   Države članice in Komisija preučijo in ovrednotijo delovanje postopkov za upravno sodelovanje, ki je opredeljeno v tej uredbi. Države članice opravijo zlasti revizije delovanja teh postopkov . Komisija združi izkušnje držav članic s ciljem izboljšati delovanje navedenih postopkov.

1.   Države članice,
  Evropski parlament in
  Komisija preučijo in ovrednotijo delovanje postopkov za upravno sodelovanje, ki je opredeljeno v tej uredbi. Države članice opravijo zlasti revizije delovanja teh postopkov. Komisija združi izkušnje držav članic s ciljem izboljšati delovanje navedenih postopkov
  in o rezultatih redno poroča državam članicam in Evropskemu parlamentu.

Sprememba 25

Predlog uredbe

Člen 51 – odstavek 2

2.   Države članice Komisiji sporočijo vse razpoložljive informacije, ki so pomembne za uporabo te uredbe.

2.   Države članice
  Evropskemu parlamentu in
  Komisiji sporočijo vse razpoložljive informacije, ki so pomembne za uporabo te uredbe.

Sprememb 26

Predlog uredbe

Člen 51 – odstavek 9

9.   Za uresničitev ciljev te uredbe
  lahko
  Komisija državam članicam omogoči strokovno, tehnično ali logistično pomoč, obveščevalno kampanjo ali drugo operativno podporo.

9.   Za uresničitev ciljev te uredbe Komisija državam članicam omogoči strokovno, tehnično ali logistično pomoč, obveščevalno kampanjo ali drugo operativno podporo.

Sprememba 27

Predlog uredbe

Člen 52 – odstavek 2

2.   Če se je zadevna tretja država obvezala zagotavljati pomoč pri zbiranju dokazov o nepravilnostih pri transakcijah, za katere se zdi, da so v nasprotju z zakonodajo o DDV, se informacije, pridobljene po tej uredbi, lahko sporoči navedeni tretji državi s soglasjem pristojnih organov, ki so dali informacije v skladu z njihovimi domačimi določbami, ki se uporabljajo za sporočanje osebnih podatkov tretjim državam.

2.   Če se je zadevna tretja država obvezala zagotavljati pomoč pri zbiranju dokazov o nepravilnostih pri transakcijah, za katere se zdi da so v nasprotju z zakonodajo o DDV, se informacije, pridobljene po tej uredbi, lahko sporoči navedeni tretji državi s soglasjem pristojnih organov, ki so dali informacije v skladu z njihovimi domačimi določbami, ki se uporabljajo za sporočanje osebnih podatkov tretjim državam,
  ter ob upoštevanju Direktive 95/46/ES in določb o njenem izvajanju in ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 45/2001 in pravil o njenem izvajanju
  .

Sprememba 28

Predlog uredbe

Člen 57 – odstavek 1 – pododstavek 1

1.   Za informacije, sporočene ali zbrane v kateri koli obliki na podlagi te uredbe, vključno z vsemi informacijami, do katerih je uradnik lahko dostopal v okoliščinah, določenih v poglavjih VII, VIII in X, ter v primerih iz odstavka 2 tega člena, velja obveznost varovanja uradne tajnosti in morajo biti varovana kot podobne informacije v skladu z nacionalno zakonodajo države članice, ki je informacijo prejela, in ustreznimi določbami, ki se uporabljajo za organe Skupnosti. Uporabljajo se lahko samo v okoliščinah, določenih v tej uredbi.

1.   Za informacije, sporočene ali zbrane v kateri koli obliki na podlagi te uredbe, vključno z vsemi informacijami, do katerih je uradnik lahko dostopal v okoliščinah, določenih v poglavjih VII, VIII in X, ter v primerih iz odstavka 2 tega člena, velja obveznost varovanja uradne tajnosti in morajo biti varovana kot podobneinformacije v skladu z nacionalno zakonodajo države članice, ki je informacijo prejela, in ustreznimi določbami, ki se uporabljajo za organe Skupnosti.
  Takšne informacije so zaščitene tudi z Direktivo 95/46/ES in z Uredbo (ES) št. 45/2001.
  Uporabljajo se lahko samo v okoliščinah, določenih v tej uredbi.

Sprememba 29

Predlog uredbe

Člen 57 – odstavek 5

5.   Vsako shranjevanje ali izmenjavo informacij iz te uredbe urejajo določbe o izvajanju Direktive 95/46/ES. Vendar pa države članice za namene pravilne uporabe te uredbe
  omejijo obseg obveznosti in pravic, opredeljenih v členu 10, členu 11(1) ter členih 12 in 21 Direktive 95/46/ES na obseg, ki je potreben zaradi zaščite interesov iz člena 13(e) navedene direktive.

5.   Vsako shranjevanje ali izmenjavo informacij iz te uredbe urejajo
  Direktiva
  95/46/ES
  in določbe o njenem izvajanju ter Uredba (ES) št. 45/2001 in določbe o njenem izvajanju.
  Vendar pa države članice za namene pravilne uporabe te uredbe
  lahko sprejmejo zakonodajne ukrepe za omejitev obsega obveznosti in pravic, opredeljenih v členu 10, členu 11(1) ter členih 12 in 21 Direktive 95/46/ES na obseg, ki je potreben zaradi zaščite interesov iz člena 13(e) navedene direktive.

Sprememba 30

Predlog uredbe

Člen 57 – odstavek 5 a (novo)

5a.
     
  Države članice in Komisija spremljajo spoštovanje obveznosti na področju preglednosti in zagotavljanja informacij zainteresiranim osebam v primeru pridobitve osebnih podatkov iz Direktive 95/46/ES in Uredbe (ES) št. 45/2001.

Sprememba 31

Predlog uredbe

Člen 59 – odstavek 1 – točka (c a) (novo)

| (ca) | zagotovijo najvišje standarde kakovosti izmenjanih podatkov ob najvišji stopnji preglednosti, če je to potrebno. |
| --- | --- |

(ca)

zagotovijo najvišje standarde kakovosti izmenjanih podatkov ob najvišji stopnji preglednosti, če je to potrebno.

Sprememba 32

Predlog uredbe

Člen 59 – odstavek 2 a (novo)

2a.
     
  Države članice letno obveščajo Komisijo o primerih, ko jim druga država članica ni želela zagotoviti informacij ali jim je preprečila upravno poizvedbo, kljub temu, da so za to ustrezno zaprosile. Zaprošena država članica obvesti Komisijo o razlogih za zavrnitev posredovanja informacij ali izvajanje zahtevane preiskave. Komisija oceni posredovane informacije in oblikuje ustrezna priporočila. Priporočila posreduje Evropskemu parlamentu in Svetu.

Sprememba 33

Predlog uredbe

Člen 60 – odstavek 2 a (novo)

2a.
     
  Kadar se ukrepi, sprejeti v skladu s postopkom iz odstavka 2, nanašajo na obdelavo osebnih podatkov ali jo zahtevajo, se je treba posvetovati z evropskim nadzornikom za varstvo podatkov.

---

(1)  UL C 77, 28.3.2002, str. 1.

(2)  

  UL C 295 E, 4.12.2009, str. 13.

(3)  

  UL C 21 E, 28.1.2010, str. 3.

(4)  

  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

---

| 15.3.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 81/156 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 81/156

---

Sreda, 5. maj 2010Skupni sistem davka na dodano vrednost v zvezi s pravili glede izdajanja računov *

P7_TA(2010)0092

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2010 o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost v zvezi s pravili glede izdajanja računov (KOM(2009)0021 – C6-0078/2009 – 2009/0009(CNS))

2011/C 81 E/27

(Posebni zakonodajni postopek – posvetovanje)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2009)0021),

ob upoštevanju člena 93 Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0078/2009),

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja (KOM(2009)0665),

ob upoštevanju člena 113 Pogodbe o delovanju EU,

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in mnenja Odbora za pravne zadeve (A7-0065/2010),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske Unije; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske Unije;

| 3. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj to stališče posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj to stališče posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

| BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA | SPREMEMBA |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Predlog direktive – akt o spremembi


  Uvodna izjava 4 |
| (4) | Za pomoč malim in srednje velikim podjetjem, ki imajo težave pri plačevanju DDV pristojnemu organu preden prejmejo plačila svojih kupcev ali naročnikov,
  je treba državam članicam dati možnost, da dovolijo
  obračun DDV v okviru ureditve po plačani realizaciji, ki dobavitelju omogoča, da pristojnemu organu plača DDV, ko prejme plačilo za dobavo in uveljavi svojo pravico do odbitka ob plačilu za dobavo. Na ta način države članice lahko uvedejo izbirno ureditev po plačani realizaciji, ki nima negativnega učinka na denarni tok v povezavi z njihovimi prejemki DDV. |

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA

SPREMEMBA

Sprememba 1

Predlog direktive – akt o spremembi

Uvodna izjava 4

(4)

Za pomoč malim in srednje velikim podjetjem, ki imajo težave pri plačevanju DDV pristojnemu organu preden prejmejo plačila svojih kupcev ali naročnikov,
  je treba državam članicam dati možnost, da dovolijo
  obračun DDV v okviru ureditve po plačani realizaciji, ki dobavitelju omogoča, da pristojnemu organu plača DDV, ko prejme plačilo za dobavo in uveljavi svojo pravico do odbitka ob plačilu za dobavo. Na ta način države članice lahko uvedejo izbirno ureditev po plačani realizaciji, ki nima negativnega učinka na denarni tok v povezavi z njihovimi prejemki DDV.

| (4) | Za pomoč malim in srednje velikim podjetjem, ki imajo težave pri plačevanju DDV pristojnemu organu, preden prejmejo plačila svojih kupcev ali naročnikov,
  morajo države članice dovoliti
  obračun DDV v okviru ureditve po plačani realizaciji, ki dobavitelju omogoča, da pristojnemu organu plača DDV, ko prejme plačilo za dobavo in uveljavi svojo pravico do odbitka ob plačilu za dobavo. Na ta način države članice lahko uvedejo izbirno ureditev po plačani realizaciji, ki nima negativnega učinka na denarni tok v povezavi z njihovimi prejemki DDV. |
| --- | --- |

(4)

Za pomoč malim in srednje velikim podjetjem, ki imajo težave pri plačevanju DDV pristojnemu organu, preden prejmejo plačila svojih kupcev ali naročnikov,
  morajo države članice dovoliti
  obračun DDV v okviru ureditve po plačani realizaciji, ki dobavitelju omogoča, da pristojnemu organu plača DDV, ko prejme plačilo za dobavo in uveljavi svojo pravico do odbitka ob plačilu za dobavo. Na ta način države članice lahko uvedejo izbirno ureditev po plačani realizaciji, ki nima negativnega učinka na denarni tok v povezavi z njihovimi prejemki DDV.

Sprememba 2

Predlog direktive – akt o spremembi

Člen 1 – točka 7 a (novo)

Direktiva 2006/112/ES

Člen 91 – odstavek 2 – pododstavek 1 a (novo)

| (7a) | V členu 91(2) se za prvim pododstavkom vstavi naslednji pododstavek:




  „Z odstopanjem od prvega pododstavka države članice sprejmejo menjalni tečaj, ki ga objavi Evropska centralna banka na dan nastanka obveznosti obračuna davka, ali če na ta dan menjalni tečaj ni bil objavljen, menjalni tečaj, objavljen na dan pred nastankom obveznosti obračuna davka. Če nobena od valut ni euro, se menjalni tečaj izračuna na podlagi menjalnega tečaja med temi valutami in eurom.“ |
| --- | --- |

(7a)

V členu 91(2) se za prvim pododstavkom vstavi naslednji pododstavek:

„Z odstopanjem od prvega pododstavka države članice sprejmejo menjalni tečaj, ki ga objavi Evropska centralna banka na dan nastanka obveznosti obračuna davka, ali če na ta dan menjalni tečaj ni bil objavljen, menjalni tečaj, objavljen na dan pred nastankom obveznosti obračuna davka. Če nobena od valut ni euro, se menjalni tečaj izračuna na podlagi menjalnega tečaja med temi valutami in eurom.“

Sprememba 3

Predlog direktive – akt o spremembi

Člen 1 – točka 8

Direktiva 2006/112/ES

Člen 167 a – odstavek 2 – uvodni del

2.   Države članice
  lahko
  v okviru izbirne ureditve določijo, da mora davčni zavezanec, kadar so izpolnjeni naslednji pogoji, odloži pravico do odbitka, dokler dobavitelju DDV ni plačan:

2.   Države članice v okviru izbirne ureditve določijo, da morajo davčni zavezanci, kadar so izpolnjeni naslednji pogoji, uveljavljanje pravice do odbitka odložiti, dokler dobavitelju ni plačan DDV:

Sprememba 4

Predlog direktive – akt o spremembi

Člen 1 – točka 9 – podtočka c

Direktiva 2006/112/ES

Člen 178 – točka f

| (c) | točka (f) se nadomesti z naslednjim:










  „(f) | kadar mora plačati DDV kot kupec ali naročnik, kadar se uporabljajo členi 194 do 197 ali člen 199, mora imeti račun, izdan v skladu z oddelki 3 do 6 poglavja 3 naslova XI in mora izpolnjevati formalnosti, ki jih določi vsaka država članica.“ |
| --- | --- | --- |

(c)

točka (f) se nadomesti z naslednjim:

„(f)

kadar mora plačati DDV kot kupec ali naročnik, kadar se uporabljajo členi 194 do 197 ali člen 199, mora imeti račun, izdan v skladu z oddelki 3 do 6 poglavja 3 naslova XI in mora izpolnjevati formalnosti, ki jih določi vsaka država članica.“

črtano

Sprememba 5

Predlog direktive – akt o spremembi

Člen 1 – točka 14

Direktiva 2006/112/ES

Člen 219 a

1.   Za izdajanje računa veljajo pravila, ki se uporabljajo v državi članici,
  ki je zadevnemu davčnemu zavezancu izdala identifikacijsko številko DDV, pod katero je opravil dobavo
  .

1.   Za izdajanje računa veljajo pravila, ki se uporabljajo v državi članici,
  v kateri je treba plačati DDV
  .

Če takšne številke ni
  , veljajo pravila, ki se uporabljajo v državi članici, v kateri ima dobavitelj sedež podjetja ali stalno poslovno enoto, iz katere opravi dobavo, ali če nima takšnega sedeža ali stalne poslovne enote, pa država članica, v kateri ima stalno prebivališče ali običajno prebiva
  ali se je kakor koli dolžan identificirati za namene DDV
  .

Kadar se DDV ne plača v Uniji
  , veljajo pravila, ki se uporabljajo v državi članici, v kateri ima dobavitelj sedež podjetja ali stalno poslovno enoto, iz katere opravi dobavo, ali če nima takšnega sedeža ali stalne poslovne enote, pa država članica, v kateri ima stalno prebivališče ali običajno prebiva.

Če dobavitelj, ki izda račun za obdavčljivo blago ali opravljanje storitev, nima sedeža v državi članici, v kateri je treba plačati DDV, in če mora DDV plačati oseba, ki je prejela blago ali storitve, veljajo za izdajanje računa predpisi države članice, v kateri ima dobavitelj blaga ali storitev sedež ali stalno poslovno enoto, iz katere je dobava opravljena.

Kadar dobavitelj nima sedeža v Uniji, se za izdajo računov ne uporabljajo določbe iz te direktive.

2.   Kadar
  ima kupec ali naročnik, ki prejme dobavo ali se zanj opravi storitev, sedež v državi članici, ki ni država članica, iz katere je dobava opravljena in v kateri je kupec ali naročnik dolžan plačati DDV
  , za izdajanje računa veljajo pravila, ki se uporabljajo v državi članici,
  ki je izdala identifikacijsko številko DDV, pod katero je kupec ali naročnik dobavo prejel
  .

2.   Kadar
  oseba, ki je prejela blago ali storitve, izda račun (samofakturiranje) in je dolžna plačati DDV
  , za izdajanje računa veljajo pravila, ki se uporabljajo v državi članici,
  kjer je treba plačati DDV
  .

Sprememba 6

Predlog direktive – akt o spremembi

Člen 1 – točka 16

Direktiva 2006/112/ES

Člen 220 a – odstavek 1 – točka a

| (a) | kadar je davčna osnova za dobave blaga ali opravljene storitve nižja od
  200 EUR
  ; |
| --- | --- |

(a)

kadar je davčna osnova za dobave blaga ali opravljene storitve nižja od
  200 EUR
  ;

| (a) | kadar je davčna osnova za dobave blaga ali opravljene storitve nižja od
  300 EUR
  ; |
| --- | --- |

(a)

kadar je davčna osnova za dobave blaga ali opravljene storitve nižja od
  300 EUR
  ;

Sprememba 7

Predlog direktive – akt o spremembi

Člen 1 – točka 17

Direktiva 2006/112/ES

Člen 221

Države članice lahko davčnim zavezancem naložijo obveznost, da izdajo
  poenostavljeni
  račun za blago ali storitve, ki niso navedene členu 220, kadar je kraj dobave navedenega blaga ali opravljanja navedenih storitev na njihovem ozemlju.

1.
     
  Države članice lahko davčnim zavezancem naložijo obveznost, da na podlagi člena 226 ali 226b
  izdajo račun za blago ali storitve, ki niso navedene v členu 220, kadar je kraj dobave navedenega blaga ali opravljanja navedenih storitev na njihovem ozemlju.

2.
     
  Države članice lahko davčne zavezance oprostijo obveznosti, predpisanih v členu 220 ali 220a, da izdajo račun za dobavo blaga ali storitev, ki so jo opravili na njihovem ozemlju in so s pravico do odbitka DDV, plačanega v predhodni fazi, ali brez nje, oproščene davka, v skladu s členoma 110 in 111, členom 125(1), členom 127, členom 128(1), členi 132, 135, 136, 375, 376 in 377, členom 378(2), členom 379(2) in členi 380 do 390.

Sprememba 8

Predlog direktive – akt o spremembi

Člen 1 – točka 17

Direktiva 2006/112/ES

Člen 222

Račun je treba izdati najpozneje 15. dan
  v mesecu
  , ki sledi mesecu, v katerem nastane obdavčljivi dogodek.

Račun je treba izdati najpozneje 15. dan
  drugega meseca
  , ki sledi mesecu, v katerem nastane obdavčljivi dogodek.

Sprememba 9

Predlog direktive – akt o spremembi

Člen 1 – točka 19 – podtočka a

Direktiva 2006/112/ES

Člen 226 – točka 4

| (4) | kupčeva oziroma naročnikova identifikacijska številka DDV iz člena 214; |
| --- | --- |

(4)

kupčeva oziroma naročnikova identifikacijska številka DDV iz člena 214;

| (4) | kupčeva oziroma naročnikova identifikacijska številka DDV iz člena 214,
  pod katero mu je bilo dobavljeno blago ali so bile zanj opravljene storitve, za katere je dolžan plačati DDV, ali mu je bilo dobavljeno blago v skladu s členom 138
  ; |
| --- | --- |

(4)

kupčeva oziroma naročnikova identifikacijska številka DDV iz člena 214,
  pod katero mu je bilo dobavljeno blago ali so bile zanj opravljene storitve, za katere je dolžan plačati DDV, ali mu je bilo dobavljeno blago v skladu s členom 138
  ;

Sprememba 10

Predlog direktive – akt o spremembi

Člen 1 – točka 20

Direktiva 2006/112/ES

Člen 226 b

Na poenostavljenih računih, izdanih v skladu s členom 220a in členom 221, se zahtevajo samo naslednje podrobnosti:

1.
     Na poenostavljenih računih, izdanih v skladu s členom 220a in členom 221, se zahtevajo samo naslednje podrobnosti:

| (a) | datum izdaje računa; |
| --- | --- |

(a)

datum izdaje računa;

| (a) | datum izdaje računa; |
| --- | --- |

(a)

datum izdaje računa;

| (b) | identifikacija davčnega zavezanca, ki opravi dobavo; |
| --- | --- |

(b)

identifikacija davčnega zavezanca, ki opravi dobavo;

| (b) | identifikacija davčnega zavezanca, ki opravi dobavo,
  z navedbo njegove identifikacijske številke DDV
  ; |
| --- | --- |

(b)

identifikacija davčnega zavezanca, ki opravi dobavo,
  z navedbo njegove identifikacijske številke DDV
  ;

| (c) | identifikacija vrste dobavljenega blaga ali opravljenih storitev in njihova vrednost; |
| --- | --- |

(c)

identifikacija vrste dobavljenega blaga ali opravljenih storitev in njihova vrednost;

| (c) | identifikacija vrste dobavljenega blaga ali opravljenih storitev in njihova vrednost; |
| --- | --- |

(c)

identifikacija vrste dobavljenega blaga ali opravljenih storitev in njihova vrednost;

| (d) | znesek DDV, ki se plača ali vknjiži v dobro, ali informacije, potrebne za njegov izračun. |
| --- | --- |

(d)

znesek DDV, ki se plača ali vknjiži v dobro, ali informacije, potrebne za njegov izračun.

| (d) | stopnja DDV in
  znesek DDV, ki ga je treba plačati ali vknjižiti v dobro, ali informacije, potrebne za njegov izračun; |
| --- | --- |

(d)

stopnja DDV in
  znesek DDV, ki ga je treba plačati ali vknjižiti v dobro, ali informacije, potrebne za njegov izračun;

| (da) | kadar je izdani račun dokument ali sporočilo, ki spreminja začetni račun, kot je navedeno v členu 219, natančno in nedvoumno sklicevanje na ta začetni račun. |
| --- | --- |

(da)

kadar je izdani račun dokument ali sporočilo, ki spreminja začetni račun, kot je navedeno v členu 219, natančno in nedvoumno sklicevanje na ta začetni račun.

2.
     
  Države članice lahko zahtevajo, da poenostavljeni računi, izdani v skladu s členi 220a in 221, vključujejo naslednje dodatne informacije v zvezi s posebnimi transakcijami ali kategorijami davčnih zavezancev:

| (a) | identifikacija davčnega zavezanca, ki opravi dobavo, z navedbo njegovega imena in naslova; |
| --- | --- |

(a)

identifikacija davčnega zavezanca, ki opravi dobavo, z navedbo njegovega imena in naslova;

| (b) | zaporedna številka, ki temelji na eni ali več serij, ki le identificira račun; |
| --- | --- |

(b)

zaporedna številka, ki temelji na eni ali več serij, ki le identificira račun;

| (c) | identifikacija kupca, z navedbo njegove identifikacijske številke DDV ter imena in naslova; |
| --- | --- |

(c)

identifikacija kupca, z navedbo njegove identifikacijske številke DDV ter imena in naslova;

| (d) | v primeru oprostitve DDV, ali kadar je kupec oziroma naročnik dolžan plačati DDV, podrobni podatki, ki se zahtevajo v skladu s členoma 226 in 226a. |
| --- | --- |

(d)

v primeru oprostitve DDV, ali kadar je kupec oziroma naročnik dolžan plačati DDV, podrobni podatki, ki se zahtevajo v skladu s členoma 226 in 226a.

Sprememba 11

Predlog direktive – akt o spremembi

Člen 1 – točka 22

Direktiva 2006/112/ES

Člen 230

Zneski na računu so lahko izraženi v kateri koli valuti, pod pogojem, da je znesek DDV, ki se plača ali vknjiži v dobro, izražen v nacionalni valuti države članice, v kateri se opravijo dobava ali storitve, z uporabo menjalnega tečaja,
  ki ga objavi Evropska centralna banka na dan nastanka obveznosti obračuna davka ali, če na navedeni dan ni objave, tistega iz prejšnje objave.

Zneski na računu so lahko izraženi v kateri koli valuti, pod pogojem, da je znesek DDV, ki se plača ali vknjiži v dobro, izražen v nacionalni valuti države članice, v kateri se opravijo dobava ali storitve, z uporabo menjalnega tečaja,
  navedenega v členu 91
  .

Sprememba 12

Predlog direktive – akt o spremembi

Člen 1 – točka 25

Direktiva 2006/112/ES

Členi 233, 234, 235 in 237

| (25) | Členi 233, 234, 235
  in 237
  se črtajo. |
| --- | --- |

(25)

Členi 233, 234, 235
  in 237
  se črtajo.

| (25) | Členi 233, 234
  in
  235 se črtajo. |
| --- | --- |

(25)

Členi 233, 234
  in
  235 se črtajo.

Sprememba 13

Predlog direktive – akt o spremembi

Člen 1 – točka 25 a (novo)

Direktiva 2006/112/ES

Člen 237

| (25a) | Člen 237 se nadomesti z naslednjim:



  „Člen 237



  Vsaka država članica posreduje Komisiji do 31. decembra 2013 poročilo o oceni izvajanja elektronskega izdajanja računov. V poročilih se navede zlasti vse tehnične težave ali pomanjkljivosti, ki so jih imeli davčni zavezanci ali davčna uprava, vključno z oceno vpliva katere koli goljufije, povezane z elektronskim izdajanjem računov, ki je posledica ukinitve zahteve po vključitvi elektronske izmenjave podatkov ali elektronskega podpisa v elektronske račune. Do 1. julija 2014 Komisija na podlagi poročil držav članic posreduje Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo z ustreznimi predlogi.“ |
| --- | --- |

(25a)

Člen 237 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 237

Vsaka država članica posreduje Komisiji do 31. decembra 2013 poročilo o oceni izvajanja elektronskega izdajanja računov. V poročilih se navede zlasti vse tehnične težave ali pomanjkljivosti, ki so jih imeli davčni zavezanci ali davčna uprava, vključno z oceno vpliva katere koli goljufije, povezane z elektronskim izdajanjem računov, ki je posledica ukinitve zahteve po vključitvi elektronske izmenjave podatkov ali elektronskega podpisa v elektronske račune. Do 1. julija 2014 Komisija na podlagi poročil držav članic posreduje Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo z ustreznimi predlogi.“

Sprememba 14

Predlog direktive – akt o spremembi

Člen 1 – točka 29

Direktiva 2006/112/ES

Člen 244 – odstavek 3

Za shranjevanje računa
  veljajo
  pravila, ki se uporabljajo v državi članici, v kateri ima davčni zavezanec sedež podjetja ali stalno poslovno enoto, iz katere opravi dobavo, če takšnega sedeža ali stalne poslovne enote nima, pa država članica, v kateri ima stalno prebivališče ali običajno prebiva ali se je kakor koli dolžan identificirati za namene DDV.

Račun se lahko shrani v isti obliki kot je bil prejet, ali v papirni ali v elektronski obliki. Račun v papirni obliki je mogoče spremeniti v elektronsko obliko. V ostalem veljajo
  za shranjevanje računa pravila, ki se uporabljajo v državi članici, v kateri ima davčni zavezanec sedež podjetja ali stalno poslovno enoto, iz katere opravi dobavo, če takšnega sedeža ali stalne poslovne enote nima, pa država članica, v kateri ima stalno prebivališče ali običajno prebiva ali se je kakor koli dolžan identificirati za namene DDV.

Sprememba 15

Predlog direktive – akt o spremembi

Člen 1 – točka 32

Direktiva 2006/112/ES

Člen 247

Davčni zavezanec zagotovi shranjevanje računov za obdobje
  šestih let
  .

Davčni zavezanec zagotovi shranjevanje računov za obdobje
  petih let
  .
  Ta člen ne posega v določbe nacionalne zakonodaje, ki niso povezane z DDV, in ki določajo različna obvezna obdobja shranjevanja za priložena dokazila, vključno z računi.

Sprememba 16

Predlog direktive – akt o spremembi

Člen 1 – točka 34

Direktiva 2006/112/ES

Člen 248a

| (34) | V oddelku 3 poglavja 4 naslova XI se vstavi člen 248a:



  „Člen 248a



  Države članice, v katerih je treba plačati DDV, lahko zaradi nadzora zahtevajo posebne račune, prevedene v njihove uradne jezike.“ |
| --- | --- |

(34)

V oddelku 3 poglavja 4 naslova XI se vstavi člen 248a:

„Člen 248a

Države članice, v katerih je treba plačati DDV, lahko zaradi nadzora zahtevajo posebne račune, prevedene v njihove uradne jezike.“

črtano

Sprememba 17

Predlog direktive – akt o spremembi

Člen 1 – točka 36 a (novo)

Direktiva 2006/112/ES

Naslov XIV – Poglavje 4 a (novo)

| (36a) | Po členu 401 se vstavi naslednje poglavje:




  „Poglavje 4a




  Elektronska uprava



  Člen 401a



  Da bi se razvila učinkovita in zanesljiva elektronska uprava na področju DDV, Komisija oceni obstoječe ukrepe in orodja elektronske uprave v državah članicah ter pospeši izmenjavo najboljših praks med državami članicami na tem področju. Poleg tega Komisija uporabi program Skupnosti Fiscalis 2013, vzpostavljen s Sklepom št. 1482/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta (1), hkrati z drugimi obstoječimi viri financiranja EU, kot so strukturni skladi EU, da bi zagotovila tehnično pomoč državam članicam, ki morajo najprej nadgraditi svojo elektronsko upravo z dostopom do in uporabo glavnih vseevropskih sistemov informacijske tehnologije. |
| --- | --- |

(36a)

Po členu 401 se vstavi naslednje poglavje:

„Poglavje 4a

Elektronska uprava

Člen 401a

Da bi se razvila učinkovita in zanesljiva elektronska uprava na področju DDV, Komisija oceni obstoječe ukrepe in orodja elektronske uprave v državah članicah ter pospeši izmenjavo najboljših praks med državami članicami na tem področju. Poleg tega Komisija uporabi program Skupnosti Fiscalis 2013, vzpostavljen s Sklepom št. 1482/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta (1), hkrati z drugimi obstoječimi viri financiranja EU, kot so strukturni skladi EU, da bi zagotovila tehnično pomoč državam članicam, ki morajo najprej nadgraditi svojo elektronsko upravo z dostopom do in uporabo glavnih vseevropskih sistemov informacijske tehnologije.

---

(1)  

  UL L 330, 15.12.2007, str. 1.“

---

| 15.3.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 81/162 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 81/162

---

Sreda, 5. maj 2010Premična tlačna oprema ***I

P7_TA(2010)0122

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2010 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o premični tlačni opremi (KOM(2009)0482 – C7-0161/2009 – 2009/0131(COD))

2011/C 81 E/28

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2009)0482),

ob upoštevanju člena 251(2) in člena 71 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0161/2009),

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja (KOM(2009)0665),

ob upoštevanju člena 294(3) in člena 91 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. februarja 2010,

po posvetovanju z Odborom regij,

ob upoštevanju člena 55 svojega poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A7-0101/2010),

| 1. | sprejme stališče na prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče na prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | je seznanjen z izjavo, priloženimi temu osnutku zakonodajne resolucije; |
| --- | --- |

2.

je seznanjen z izjavo, priloženimi temu osnutku zakonodajne resolucije;

| 3. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom držav članic.

---

Sreda, 5. maj 2010P7_TC1-COD(2009)0131

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 5. maja 2010 z namenom sprejetja Direktive 2010/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o premični tlačni opremi in o razveljavitvi direktiv 76/767/EGS, 84/525/EGS, 84/526/EGS, 84/527/EGS in 1999/36/ES

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2010/35/EU.)

Sreda, 5. maj 2010PRILOGA

Izjava Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije o členu 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Evropski parlament, Svet in Komisija izjavljajo, da določbe te direktive ne vplivajo na katero koli prihodnje stališče institucij glede izvajanja člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije ali na posamezne zakonodajne akte, ki vsebujejo omenjene določbe.

---

| 15.3.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 81/164 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 81/164

---

Sreda, 5. maj 2010Pristojbine za varovanje v letalstvu ***I

P7_TA(2010)0123

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2010 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o pristojbinah za varovanje v letalstvu (KOM(2009)0217 – C7–0038/2009 – 2009/0063(COD))

2011/C 81 E/29

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2009)0217),

ob upoštevanju členov 251(2) in 80(2) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0038/2009),

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja“ (KOM(2009)0665),

ob upoštevanju členov 294(3) in 100(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 5. novembra 2009,

po posvetovanju z Odborom regij,

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A7–0035/2010),

| 1. | sprejme stališče na prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče na prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

Sreda, 5. maj 2010P7_TC1-COD(2009)0063

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 5. maja 2010 z namenom sprejetja Direktive 2010/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o pristojbinah za varovanje v letalstvu

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 100(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Varovanje v letalstvu na evropskih letališčih je predvsem odgovornost držav.
  Treba je
  vzpostaviti skupen okvir, ki bo urejal bistvene lastnosti pristojbin za varovanje in način njihovega določanja, saj ob odsotnosti takega okvira obstaja možnost, da se osnovne zahteve glede odnosov med organi upravljanja letališča in uporabniki letališča ne bi spoštovale. |
| --- | --- |

(1)

Varovanje v letalstvu na evropskih letališčih je predvsem odgovornost držav.
  Treba je
  vzpostaviti skupen okvir, ki bo urejal bistvene lastnosti pristojbin za varovanje in način njihovega določanja, saj ob odsotnosti takega okvira obstaja možnost, da se osnovne zahteve glede odnosov med organi upravljanja letališča in uporabniki letališča ne bi spoštovale.

| (2) | Pobiranje pristojbin za opravljanje navigacijskih služb zračnega prometa in storitev zemeljske oskrbe urejata že Uredba Komisije (ES) št. 1794/2006 z dne 6. decembra 2006 o določitvi skupne ureditve pristojbin za navigacijske službe zračnega prometa (3) oziroma Direktiva Sveta 96/67/ES z dne 15. oktobra 1996 o dostopu do trga storitev zemeljske oskrbe na letališčih Skupnosti (4). |
| --- | --- |

(2)

Pobiranje pristojbin za opravljanje navigacijskih služb zračnega prometa in storitev zemeljske oskrbe urejata že Uredba Komisije (ES) št. 1794/2006 z dne 6. decembra 2006 o določitvi skupne ureditve pristojbin za navigacijske službe zračnega prometa (3) oziroma Direktiva Sveta 96/67/ES z dne 15. oktobra 1996 o dostopu do trga storitev zemeljske oskrbe na letališčih Skupnosti (4).

| (3) | Za uporabnike letališča je bistvenega pomena, da od organa,
  ki določa ali uporablja pristojbine,
  redno dobivajo podatke o tem, kako in na kakšni podlagi se obračunavajo pristojbine za varovanje v letalstvu. Ti podatki bodo
  uporabnikom letališč
  omogočili vpogled v stroške, nastale z zagotavljanjem storitev varovanja,
  kot so tisti iz Uredbe (ES) št. 300/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2008 o skupnih pravilih na področju varovanja civilnega letalstva (5) in njenih izvedbenih pravil,
  v produktivnost s tem povezanih naložb
  ter v vse dotacije in subvencije, ki so jih javni organi dodelili za namene varovanja
  . Da bi lahko
  pristojni
  organ,
  ki določa ali uporablja pristojbine,
  ustrezno ocenil zahteve glede prihodnjih vlaganj, je treba od uporabnikov letališč zahtevati, da mu pravočasno posredujejo svoje operativne napovedi, razvojne projekte ter posebne zahteve in želje. |
| --- | --- |

(3)

Za uporabnike letališča je bistvenega pomena, da od organa,
  ki določa ali uporablja pristojbine,
  redno dobivajo podatke o tem, kako in na kakšni podlagi se obračunavajo pristojbine za varovanje v letalstvu. Ti podatki bodo
  uporabnikom letališč
  omogočili vpogled v stroške, nastale z zagotavljanjem storitev varovanja,
  kot so tisti iz Uredbe (ES) št. 300/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2008 o skupnih pravilih na področju varovanja civilnega letalstva (5) in njenih izvedbenih pravil,
  v produktivnost s tem povezanih naložb
  ter v vse dotacije in subvencije, ki so jih javni organi dodelili za namene varovanja
  . Da bi lahko
  pristojni
  organ,
  ki določa ali uporablja pristojbine,
  ustrezno ocenil zahteve glede prihodnjih vlaganj, je treba od uporabnikov letališč zahtevati, da mu pravočasno posredujejo svoje operativne napovedi, razvojne projekte ter posebne zahteve in želje.

| (4) | Ker se v Uniji uporabljajo različni načini
  financiranja ali
  oblikovanja in obračunavanja zneskov za kritje stroškov za varovanje, je treba uskladiti podlago za zaračunavanje teh stroškov na letališčih Unije, če se stroški za varnost odražajo v pristojbinah za varovanje. Na teh letališčih morajo biti pristojbine povezane s stroški zagotavljanja varovanja ob upoštevanju morebitnega javnega financiranja stroškov za varovanje,
  da bi se izognili kakršnemu koli dobičku in zagotovili ustrezne ter stroškovno učinkovite službe in infrastrukturo za varovanje na zadevnih letališčih
  . |
| --- | --- |

(4)

Ker se v Uniji uporabljajo različni načini
  financiranja ali
  oblikovanja in obračunavanja zneskov za kritje stroškov za varovanje, je treba uskladiti podlago za zaračunavanje teh stroškov na letališčih Unije, če se stroški za varnost odražajo v pristojbinah za varovanje. Na teh letališčih morajo biti pristojbine povezane s stroški zagotavljanja varovanja ob upoštevanju morebitnega javnega financiranja stroškov za varovanje,
  da bi se izognili kakršnemu koli dobičku in zagotovili ustrezne ter stroškovno učinkovite službe in infrastrukturo za varovanje na zadevnih letališčih
  .

| (5) | Pomembno je zagotoviti preglednost
  glede uporabe
  nacionalnih ukrepov za varovanje, ki so strožji kot skupni osnovni standardi, določeni v skladu z Uredbo (ES) št. 300/2008. |
| --- | --- |

(5)

Pomembno je zagotoviti preglednost
  glede uporabe
  nacionalnih ukrepov za varovanje, ki so strožji kot skupni osnovni standardi, določeni v skladu z Uredbo (ES) št. 300/2008.

| (6) | V vseh državah članicah, v katerih se na letališčih zaračunavajo pristojbine za varovanje, bi moral neodvisen
  nadzorni organ ▐ zagotavljati ustrezno in učinkovito uporabo te direktive. Organ mora imeti pri izvajanju svojih nalog na voljo vse potrebne vire glede zaposlovanja, strokovnega znanja in izkušenj ter finančnih sredstev. |
| --- | --- |

(6)

V vseh državah članicah, v katerih se na letališčih zaračunavajo pristojbine za varovanje, bi moral neodvisen
  nadzorni organ ▐ zagotavljati ustrezno in učinkovito uporabo te direktive. Organ mora imeti pri izvajanju svojih nalog na voljo vse potrebne vire glede zaposlovanja, strokovnega znanja in izkušenj ter finančnih sredstev.

| (7) | Države članice bi morale imeti možnost, da za omrežja letališč ali druge skupine letališč, vključno s tistimi v istem mestu ali somestju, uporabljajo skupen sistem obračunavanja pristojbin. |
| --- | --- |

(7)

Države članice bi morale imeti možnost, da za omrežja letališč ali druge skupine letališč, vključno s tistimi v istem mestu ali somestju, uporabljajo skupen sistem obračunavanja pristojbin.

| (8) | Pri izračunu pristojbin za varovanje bi se morala glede povezanosti s stroški uporabiti za osnovo objektivna merila, kot so določena v ustreznih dokumentih Mednarodne organizacije za civilno letalstvo, kjer se priporoča uporaba števila potnikov ali največje vzletne mase zrakoplova ali kombinacija obeh. |
| --- | --- |

(8)

Pri izračunu pristojbin za varovanje bi se morala glede povezanosti s stroški uporabiti za osnovo objektivna merila, kot so določena v ustreznih dokumentih Mednarodne organizacije za civilno letalstvo, kjer se priporoča uporaba števila potnikov ali največje vzletne mase zrakoplova ali kombinacija obeh.

| (9) | Ker države članice ne morejo zadovoljivo doseči ciljev ukrepov, saj sistemov obračunavanja pristojbin za varovanje ni mogoče vzpostaviti na nacionalni ravni na enoten način na celotnem območju Unije in jih je zaradi obsežnosti in učinkov ukrepov lažje doseči na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega okvira, ki je potreben za doseganje navedenih ciljev – |
| --- | --- |

(9)

Ker države članice ne morejo zadovoljivo doseči ciljev ukrepov, saj sistemov obračunavanja pristojbin za varovanje ni mogoče vzpostaviti na nacionalni ravni na enoten način na celotnem območju Unije in jih je zaradi obsežnosti in učinkov ukrepov lažje doseči na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega okvira, ki je potreben za doseganje navedenih ciljev –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Vsebina

1.   V tej direktivi so določena skupna načela za obračunavanje pristojbin za varovanje na letališčih Unije.

2.   Ta direktiva se uporablja za vsa letališča,
  ki so
  na ozemlju, za katerega veljajo določbe Pogodbe,
  in so odprta za komercialni promet
  .

Ta direktiva se ne uporablja za pristojbine, obračunane za plačilo preletnih storitev in navigacijskih služb zračnega prometa na terminalih v skladu z Uredbo (ES) št. 1794/2006 ali za pristojbine, obračunane za plačilo storitev zemeljske oskrbe iz Priloge k Direktivi 96/67/ES.

Člen 2

Opredelitve pojmov

V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „letališče“ pomeni vsako zemljišče, ki je posebej prilagojeno za pristajanje, vzletanje in manevriranje zrakoplovov, vključno s pomožnimi napravami, ki se lahko uporabljajo pri teh operacijah za potrebe prometa zrakoplovov in storitev v zvezi z njimi, vključno z napravami, ki so potrebne pri komercialnih zračnih prevozih; |
| --- | --- |

(a)

„letališče“ pomeni vsako zemljišče, ki je posebej prilagojeno za pristajanje, vzletanje in manevriranje zrakoplovov, vključno s pomožnimi napravami, ki se lahko uporabljajo pri teh operacijah za potrebe prometa zrakoplovov in storitev v zvezi z njimi, vključno z napravami, ki so potrebne pri komercialnih zračnih prevozih;

| (b) | „organ upravljanja letališča“ pomeni organ, katerega cilj je na podlagi nacionalne zakonodaje ali predpisov, da, skupaj z drugimi dejavnostmi ali brez njih, upravlja in vodi letališke infrastrukture ter usklajuje in nadzira dejavnosti različnih izvajalcev na zadevnih letališčih; |
| --- | --- |

(b)

„organ upravljanja letališča“ pomeni organ, katerega cilj je na podlagi nacionalne zakonodaje ali predpisov, da, skupaj z drugimi dejavnostmi ali brez njih, upravlja in vodi letališke infrastrukture ter usklajuje in nadzira dejavnosti različnih izvajalcev na zadevnih letališčih;

| (c) | „omrežje letališč“ pomeni več letališč v državi članici, ki ga vodi organ upravljanja letališč, katerega imenuje pristojni nacionalni organ; |
| --- | --- |

(c)

„omrežje letališč“ pomeni več letališč v državi članici, ki ga vodi organ upravljanja letališč, katerega imenuje pristojni nacionalni organ;

| (d) | „pristojni organ“ pomeni organ upravljanja letališča ali kateri koli drug organ, pristojen za uporabo in/ali določitev višine in strukture pristojbin za varovanje v letalstvu na letališčih Unije; |
| --- | --- |

(d)

„pristojni organ“ pomeni organ upravljanja letališča ali kateri koli drug organ, pristojen za uporabo in/ali določitev višine in strukture pristojbin za varovanje v letalstvu na letališčih Unije;

| (e) | „uporabnik letališča“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki je odgovorna za prevoz potnikov, pošte in/ali tovora po zraku od ali do zadevnega letališča; |
| --- | --- |

(e)

„uporabnik letališča“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki je odgovorna za prevoz potnikov, pošte in/ali tovora po zraku od ali do zadevnega letališča;

| (f) | „pristojbina za varovanje“ pomeni dajatev, ki
  jo v različnih oblikah zaračunavajo organi, letališča ali uporabniki letališč in
  je namenjena posebej za kritje ▐ stroškov ukrepov varovanja, namenjenih varstvu civilnega letalstva pred nezakonitim vmešavanjem.
  Ti stroški za varovanje v letalstvu lahko vključujejo tudi stroške, ki nastanejo zaradi zagotavljanja uporabe Uredbe (ES) št. 300/2008 ali kritja s tem povezanih regulativnih in nadzornih stroškov, ki jih imajo ustrezni organi; |
| --- | --- |

(f)

„pristojbina za varovanje“ pomeni dajatev, ki
  jo v različnih oblikah zaračunavajo organi, letališča ali uporabniki letališč in
  je namenjena posebej za kritje ▐ stroškov ukrepov varovanja, namenjenih varstvu civilnega letalstva pred nezakonitim vmešavanjem.
  Ti stroški za varovanje v letalstvu lahko vključujejo tudi stroške, ki nastanejo zaradi zagotavljanja uporabe Uredbe (ES) št. 300/2008 ali kritja s tem povezanih regulativnih in nadzornih stroškov, ki jih imajo ustrezni organi;

| (g) | „varovanje v letalstvu“ pomeni kombinacijo ukrepov, osebja in materialnih sredstev, namenjenih varovanju v civilnem letalstvu pred dejanji nezakonitega vmešavanja, ki ogrožajo njegovo varnost. |
| --- | --- |

(g)

„varovanje v letalstvu“ pomeni kombinacijo ukrepov, osebja in materialnih sredstev, namenjenih varovanju v civilnem letalstvu pred dejanji nezakonitega vmešavanja, ki ogrožajo njegovo varnost.

Člen 3

Nediskriminacija

Države članice zagotovijo, da pristojbine za varovanje ne diskriminirajo med uporabniki letališč ali letalskimi potniki.

Člen 4

Omrežje letališč

Države članice lahko organu, pristojnemu za omrežje letališč, dovolijo, da zanj uvede skupen in pregleden sistem obračunavanja pristojbin za varovanje.

Člen 5

Skupni sistemi obračunavanja pristojbin

Po obvestitvi Komisije in v skladu s pravom Unije lahko države članice pristojnemu organu dovolijo, da za letališča v istem mestu ali somestju uporablja skupen in pregleden sistem obračunavanja pristojbin, če vsa letališča v celoti izpolnjujejo zahteve po preglednosti iz člena 7.

Člen 6

Posvetovanje
  in pravna sredstva

1.   Države članice zagotovijo, da ima
  pristojni
  organ ▐ dostop do vseh potrebnih podatkov o stroških zagotavljanja storitev varovanja v letalstvu na letališču.

2.   Države članice zagotovijo, da je
  med pristojnim organom in uporabniki letališča ali predstavniki združenj uporabnikov letališč
  vzpostavljen obvezen ▐ postopek
  rednega
  posvetovanja med organom upravljanja letališča in uporabniki letališča v zvezi z delovanjem sistema obračunavanja pristojbin za varovanje in višino teh pristojbin. Tako posvetovanje se opravi vsaj enkrat na leto,
  razen če ni bil ob zadnjem posvetovanju sprejet drugačen dogovor. Če so pristojni organ in uporabniki letališča sklenili večletni sporazum, potekajo posvetovanja v skladu s tem sporazumom. Države članice si pridržijo pravico zahtevati pogostejša posvetovanja.

3.   
  Pristojni organ
  vsak predlog za spremembo sistema obračunavanja oziroma za spremembo višine pristojbin za varovanje skupaj z razlogi za predlagane spremembe predloži uporabnikom letališča
  ali predstavnikom ali združenjem uporabnikov letališč
  najpozneje štiri mesece pred začetkom njegove veljavnosti.
  Pristojni organ
  se o predlaganih spremembah posvetuje z uporabniki letališča in pri dokončni odločitvi upošteva njihova stališča.

4.   
  Pristojni organ
  svojo odločitev objavi najkasneje dva meseca pred začetkom njene veljavnosti. Če med
  pristojnim
  organom ▐ in uporabniki letališča ne pride do sporazuma o predlaganih spremembah,
  pristojni
  organ ▐ svojo odločitev utemelji glede na stališča uporabnikov letališča.

5.
     
  Države članice zagotovijo, da lahko v primeru nesoglasja glede odločitve pristojnega organa o pristojbinah za varovanje vsaka stran zaprosi za posredovanje neodvisnega nadzornega organa iz člena 10, ki nato preuči razloge za spremembo sistema ali višine pristojbin za varovanje.

6.
     
  Država članica se lahko odloči, da ne bo uporabila odstavka 5 v zvezi s spremembami višine ali strukture pristojbin za varovanje v letalstvu na tistih letališčih, za katera:

| (a) | se v skladu z nacionalnim pravom uporablja obvezen postopek, po katerem neodvisni nadzorni organ določi ali odobri pristojbine za varovanje v letalstvu ali njihovo najvišjo raven; ali |
| --- | --- |

(a)

se v skladu z nacionalnim pravom uporablja obvezen postopek, po katerem neodvisni nadzorni organ določi ali odobri pristojbine za varovanje v letalstvu ali njihovo najvišjo raven; ali

| (b) | se v skladu z nacionalnim pravom uporablja obvezen postopek, po katerem neodvisni nadzorni organ redno ali na zahtevo zainteresiranih strani preverja, ali je med temi letališči učinkovita konkurenca. Kadar okoliščine na osnovi te ocene to zahtevajo, država članica odloči, da pristojbine za varovanje v letalstvu ali njihovo najvišjo raven določi ali odobri neodvisni nadzorni organ. Odločitev velja, dokler je to glede na oceno tega organa potrebno. |
| --- | --- |

(b)

se v skladu z nacionalnim pravom uporablja obvezen postopek, po katerem neodvisni nadzorni organ redno ali na zahtevo zainteresiranih strani preverja, ali je med temi letališči učinkovita konkurenca. Kadar okoliščine na osnovi te ocene to zahtevajo, država članica odloči, da pristojbine za varovanje v letalstvu ali njihovo najvišjo raven določi ali odobri neodvisni nadzorni organ. Odločitev velja, dokler je to glede na oceno tega organa potrebno.

Postopki, pogoji in merila, ki jih za namene tega odstavka uporabi država članica, so ustrezni, objektivni, nediskriminacijski in pregledni.

Člen 7

Preglednost

1.   Države članice zagotovijo, da
  pristojni
  organ ▐ vsakemu uporabniku letališča ali zastopnikom
  ali
  združenjem uporabnikov letališč
  pred vsakim posvetovanjem iz člena 6(2)
  posreduje podatke o elementih, ki so podlaga za določanje
  strukture in
  višine vseh pristojbin za varovanje, ki se zaračunavajo na
  vsakem
  letališču. Ti podatki morajo vključevati vsaj:

| (a) | seznam različnih storitev in infrastrukture, ki se zagotavljajo kot povračilo za obračunano pristojbino za varovanje; |
| --- | --- |

(a)

seznam različnih storitev in infrastrukture, ki se zagotavljajo kot povračilo za obračunano pristojbino za varovanje;

| (b) | način izračunavanja pristojbin za varovanje; |
| --- | --- |

(b)

način izračunavanja pristojbin za varovanje;

| (c) | celotno strukturo stroškov v zvezi z zmogljivostmi in storitvami, na katere se nanašajo pristojbine za varovanje; |
| --- | --- |

(c)

celotno strukturo stroškov v zvezi z zmogljivostmi in storitvami, na katere se nanašajo pristojbine za varovanje;

| (d) | prihodke
  iz
  pristojbin za varovanje
  ter skupne stroške storitev
  , ki se
  s pristojbinami financirajo
  ; |
| --- | --- |

(d)

prihodke
  iz
  pristojbin za varovanje
  ter skupne stroške storitev
  , ki se
  s pristojbinami financirajo
  ;

| (e) | skupno število osebja, ki opravlja storitve, za katere se obračunavajo pristojbine za varovanje; |
| --- | --- |

(e)

skupno število osebja, ki opravlja storitve, za katere se obračunavajo pristojbine za varovanje;

| (f) | vsa finančna sredstva javnih organov za zmogljivosti in storitve, na katere se nanašajo pristojbine za varovanje; |
| --- | --- |

(f)

vsa finančna sredstva javnih organov za zmogljivosti in storitve, na katere se nanašajo pristojbine za varovanje;

| (g) | predvideno višino pristojbin za varovanje,
  ob upoštevanju predvidenih naložb, rasti prometa in višjih stopenj ogrožanja varnosti
  ; |
| --- | --- |

(g)

predvideno višino pristojbin za varovanje,
  ob upoštevanju predvidenih naložb, rasti prometa in višjih stopenj ogrožanja varnosti
  ;

| (h) | vsa nameravana vlaganja, ki lahko občutno vplivajo na višino pristojbin za varovanje. |
| --- | --- |

(h)

vsa nameravana vlaganja, ki lahko občutno vplivajo na višino pristojbin za varovanje.

2.   Države članice zagotovijo, da uporabniki letališča
  pristojnemu
  organu ▐ pred vsakim posvetovanjem posredujejo podatke, kakor je predvideno v členu 6, zlasti o:

| (a) | napovedih glede prometa; |
| --- | --- |

(a)

napovedih glede prometa;

| (b) | napovedih glede sestave in predvidene uporabe njihove flote; |
| --- | --- |

(b)

napovedih glede sestave in predvidene uporabe njihove flote;

| (c) | svojih razvojnih projektih na zadevnem letališču; |
| --- | --- |

(c)

svojih razvojnih projektih na zadevnem letališču;

| (d) | svojih zahtevah na zadevnem letališču; |
| --- | --- |

(d)

svojih zahtevah na zadevnem letališču;

| (e) | višini pristojbin za varovanje, ki jih uporabniki letališča zaračunavajo potnikom, ki odhajajo z letališča, in podatke o elementih, ki so v skladu s točkami (a) do (h) odstavka 1 osnova za določitev teh pristojbin. |
| --- | --- |

(e)

višini pristojbin za varovanje, ki jih uporabniki letališča zaračunavajo potnikom, ki odhajajo z letališča, in podatke o elementih, ki so v skladu s točkami (a) do (h) odstavka 1 osnova za določitev teh pristojbin.

3.
     
  Države članice zagotovijo, da so podatki o znesku pristojbin za varovanje, ki jih zaračunavajo pristojni organ in uporabniki letališč, javno dostopni.

4.
     
  Ob upoštevanju nacionalne zakonodaje štejejo podatki, posredovani na podlagi tega člena, za zaupne ali gospodarsko občutljive in se z njimi ustrezno ravna. Če delnice upravnega organa letališča kotirajo na borzi, je treba spoštovati zlasti borzne predpise.

Člen 8

Strožji ukrepi

1.   
  Dodatne stroške izvajanja
  strožjih ukrepov v skladu s členom 6 Uredbe (ES) št. 300/2008
  krijejo
  države članice ▐.

▐

2.
     
  Pred sprejetjem ukrepov v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 300/2008 Komisija opravi presojo vpliva glede učinkov na višino pristojbin za varovanje. Komisija se o rezultatih te presoje vpliva posvetuje s svetovalno interesno skupino, ustanovljeno v skladu s členom 17 Uredbe (ES) št. 300/2008.

Člen 9

Vezanost pristojbin za varovanje na stroške

Pristojbine za varovanje se uporabljajo izključno za kritje stroškov za varovanje. Ti stroški se določijo s pomočjo načel računovodstva in vrednotenja, ki so splošno sprejeta v vsaki državi članici.
  Celotni prihodek od pristojbin za varovanje ne sme presegati celotnih stroškov varovanja tega letališča ali omrežja ali skupine letališč.

Države članice zagotovijo, da se upošteva zlasti:

| — | stroške financiranja objektov in naprav, namenjenih ukrepom varovanja, vključno s pošteno amortizacijo vrednosti teh objektov in naprav; |
| --- | --- |

—

stroške financiranja objektov in naprav, namenjenih ukrepom varovanja, vključno s pošteno amortizacijo vrednosti teh objektov in naprav;

| — | nacionalna in/ali mednarodna stopnja ogrožanja varnosti; |
| --- | --- |

—

nacionalna in/ali mednarodna stopnja ogrožanja varnosti;

| — | izdatke za varnostno osebje in varnostno delovanje; |
| --- | --- |

—

izdatke za varnostno osebje in varnostno delovanje;

| — | dotacije in subvencije, ki jih javni organi dodelijo za namene varovanja. |
| --- | --- |

—

dotacije in subvencije, ki jih javni organi dodelijo za namene varovanja.

Stroškovna osnova za izračun pristojbin za varovanje ne vključuje stroškov, ki bi nastali zaradi splošnih varnostnih nalog, ki jih opravljajo države članice, kot so splošna policijska dejavnost, zbiranje obveščevalnih podatkov in nacionalna varnost.

Člen 10

Neodvisni nadzorni organ

1.   Države članice imenujejo ali ustanovijo neodvisen organ kot svoj nacionalni neodvisni nadzorni organ, da zagotovijo pravilno uporabo ukrepov, sprejetih za uskladitev s to direktivo. Ta organ je lahko isti kot subjekt, kateremu država članica zaupa izvajanje Direktive 2009/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o letaliških pristojbinah (6).

2.
     
  Ta direktiva nacionalnemu neodvisnemu nadzornemu organu ne preprečuje, da bi v skladu z nacionalnim pravom ob svojem nadzoru in polni odgovornosti prenesel izvajanje te direktive na druge neodvisne nadzorne organe, če to izvajanje poteka v skladu z istimi standardi.

3.   Države članice zagotovijo neodvisnost neodvisnega nadzornega organa tako, da zagotovijo njegovo pravno ločenost in funkcionalno neodvisnost od vseh
  pristojnih
  organov
  ali
  letalskih prevoznikov. Države članice, ki ohranijo lastništvo ali nadzor letališč, organov upravljanja letališč ali letalskih prevoznikov, zagotovijo učinkovito strukturno ločenost urejevalne funkcije od dejavnosti, povezanih z lastništvom ali nadzorom. Države članice zagotovijo, da neodvisen nadzorni organ izvaja svoja pooblastila nepristransko in pregledno.

4.   Države članice Komisijo uradno obvestijo o imenu in naslovu neodvisnega nadzornega organa, o dodeljenih nalogah in odgovornostih ter o ukrepih, sprejetih za zagotovitev skladnosti z odstavkom 3.

5.   Države članice zagotovijo, da se v primeru nesoglasij glede pristojbin za varovanje sprejmejo ustrezni ukrepi, da bi se:

| (a) | vzpostavil postopek za reševanje nesoglasij med
  pristojnim
  organom ▐ in uporabniki letališča; |
| --- | --- |

(a)

vzpostavil postopek za reševanje nesoglasij med
  pristojnim
  organom ▐ in uporabniki letališča;

| (b) | določili pogoji, pod katerimi se nesoglasje lahko predloži neodvisnemu nadzornemu organu, ter posebej uredilo, da pritožbeni organ zavrne tiste pritožbe, za katere meni, da niso ustrezno utemeljene ali zadostno dokumentirane, ter |
| --- | --- |

(b)

določili pogoji, pod katerimi se nesoglasje lahko predloži neodvisnemu nadzornemu organu, ter posebej uredilo, da pritožbeni organ zavrne tiste pritožbe, za katere meni, da niso ustrezno utemeljene ali zadostno dokumentirane, ter

| (c) | določila merila, v skladu s katerimi se bodo nesoglasja preučila, da bi tako dosegli rešitev. |
| --- | --- |

(c)

določila merila, v skladu s katerimi se bodo nesoglasja preučila, da bi tako dosegli rešitev.

Ti postopki, pogoji in merila so nediskriminatorni, pregledni in objektivni.

6.   Neodvisen nadzorni organ izda letno poročilo o svojih dejavnostih.

7.
     
  Ko država članica v skladu s svojo nacionalno zakonodajo uporabi regulativni ali zakonodajni postopek za določitev in odobritev strukture ali višine pristojbin za varovanje na nacionalni ravni, nacionalni organi, odgovorni za preverjanje veljavnosti pristojbin za varovanje, opravijo naloge neodvisnega nadzornega organa, določene v odstavkih od 1 do 6.

Člen 11

Poročilo in revizija

1.   Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu najkasneje ... (7) predloži poročilo o izvajanju te direktive ter, če je primerno, ustrezen predlog.

2.   Države članice in Komisija sodelujejo pri uporabi te direktive, zlasti pri zbiranju informacij za poročilo iz odstavka 1.

3.
     
  Komisija najkasneje ... (8) predloži poročilo o financiranju varovanja v letalstvu, pregledu razvoja stroškov varovanja in načinih njegovega financiranja.

Člen 12

Prenos

1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo,
  pred ... (9)

  . Komisiji takoj predložijo besedilo navedenih predpisov in korelacijsko tabelo med navedenimi predpisi in to direktivo.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice predložijo Komisiji besedila temeljnih določb nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

3.
     
  Državi članici ni treba izpolniti zahtev iz odstavkov 1 in 2, če se pristojbine za varovanje v tej državi članici ne zaračunavajo na nobenem letališču ter ne glede na člen 11(2).

Člen 13

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 14

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 128, 18.5.2010, str. 142.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2010.

2

(3)  UL L 341, 7.12.2006, str. 3.

3

(4)  UL L 272, 25.10.1996, str. 36.

4

(5)  

  UL L 97, 9.4.2008, str. 72.

5

UL L 97, 9.4.2008, str. 72.

(6)  UL L 70, 14.3.2009, str. 11.

6

(7)  Štiri leta po začetku veljavnosti te direktive.

7

(8)  
  Dve leti po začetku veljavnosti te direktive.

8

Dve leti po začetku veljavnosti te direktive.

(9)  
  UL: prosimo, vstavite datum: dve leti po začetku veljavnosti te direktive.

9

UL: prosimo, vstavite datum: dve leti po začetku veljavnosti te direktive.

---

| 15.3.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 81/172 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 81/172

---

Sreda, 5. maj 2010Smernice Skupnosti za razvoj vseevropskega prometnega omrežja (prenovitev) ***I

P7_TA(2010)0124

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2010 o predlogu odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o smernicah Skupnosti za razvoj vseevropskega prometnega omrežja (prenovitev) (KOM(2009)0391 – C7-0111/2009 – 2009/0110(COD))

2011/C 81 E/30

(Redni zakonodajni postopek – prenovitev)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2009)0391),

ob upoštevanju člena 251(2) in člena 156(1) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0111/2009),

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja“ (KOM(2009)0665),

ob upoštevanju člena 294(3) in člena 172(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 4. novembra 2009,

po posvetovanju z Odborom regij,

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov (1),

ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve Odboru za promet in turizem z dne 11. decembra 2009 v skladu s členom 87(3) Poslovnika,

ob upoštevanju členov 87 in 55 Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A7-0030/2010),

| A. | ker obravnavani predlog po mnenju posvetovalne delovne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije ne določa bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih aktov in omenjenih sprememb, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb, |
| --- | --- |

A.

ker obravnavani predlog po mnenju posvetovalne delovne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije ne določa bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih aktov in omenjenih sprememb, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb,

| 1. | sprejme v nadaljevanju podano mnenje, ob upoštevanju priporočil posvetovalne delovne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije; |
| --- | --- |

1.

sprejme v nadaljevanju podano mnenje, ob upoštevanju priporočil posvetovalne delovne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 77, 28.3.2002, str. 1.

---

Sreda, 5. maj 2010P7_TC1-COD(2009)0110

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 5. maja 2010 z namenom sprejetja Sklepa št. .../2010/EU Evropskega parlamenta in Sveta o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja (prenovitev)

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Sklepu št. 661/2010/EU.)

---

| 15.3.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 81/173 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 81/173

---

Sreda, 5. maj 2010Splošne določbe o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu glede poenostavitve nekaterih zahtev in določb, ki zadevajo finančno poslovodenje ***I

P7_TA(2010)0125

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1083/2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu glede poenostavitve nekaterih zahtev in glede nekaterih določb, povezanih s finančnim poslovodenjem (KOM(2009)0384 – C7-0003/2010 – 2009/0107(COD))

2011/C 81 E/31

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2009)0384),

ob upoštevanju člena 251(2) in člena 161 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0003/2010),

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja“ (KOM(2009)0665),

ob upoštevanju člena 294(3) in člena 177 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 5. novembra 2009,

po posvetovanju z Odborom regij,

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj in mnenj Odbora za proračun ter Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0055/2010),

| 1. | sprejme stališče na prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče na prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj to stališče posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj to stališče posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

Sreda, 5. maj 2010P7_TC1-COD(2009)0107

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 5. maja 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu glede poenostavitve nekaterih zahtev in glede nekaterih določb, povezanih s finančnim poslovodenjem

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 539/2010.)

---

Četrtek, 6. maj 2010

| 15.3.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 81/175 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 81/175

---

Četrtek, 6. maj 2010Sklep o nesklicu konvencije o spremembi pogodb zaradi prehodnih ukrepov v zvezi s sestavo Evropskega parlamenta ***

P7_TA(2010)0147

Sklep Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2010 o predlogu Evropskega sveta o nesklicu konvencije o spremembi pogodb zaradi prehodnih ukrepov glede sestave Evropskega parlamenta (17196/2009 – C7-0002/2010 – 2009/0814(NLE))

2011/C 81 E/32

(Odobritev)

Evropski parlament,

ob upoštevanju pisma, ki ga je predsednik Evropskega sveta 18. decembra 2009 naslovil na predsednika Evropskega parlamenta v zvezi s spremembo Protokola št. 36 o prehodni ureditvi (17196/2009),

ob upoštevanju zahteve Evropskega sveta za odobritev Parlamenta na podlagi drugega pododstavka člena 48(3) Pogodbe o Evropski uniji (C7-0002/2010),

ob upoštevanju Protokola št. 36 o prehodni ureditvi, ki je priložen Lizbonski pogodbi,

ob upoštevanju člena 14(3) Pogodbe EU,

ob upoštevanju Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

ob upoštevanju sklepov z zasedanj Evropskega sveta 11. in 12. decembra 2008, 18. in 19. junija 2009 ter 10. in 11. decembra 2009,

ob upoštevanju člena 74a in 81(1) Poslovnika,

ob upoštevanju priporočila Odbora za ustavne zadeve (A7-0116/2010),

| A. | ker je konvencija, ki je delovala med 22. februarjem 2002 in 18. julijem 2003, pripravila osnutek pogodbe o ustavi za Evropo, ki je bil vsebinsko v celoti povzet v Lizbonski pogodbi, ta pa je začela veljati 1. decembra 2009, |
| --- | --- |

A.

ker je konvencija, ki je delovala med 22. februarjem 2002 in 18. julijem 2003, pripravila osnutek pogodbe o ustavi za Evropo, ki je bil vsebinsko v celoti povzet v Lizbonski pogodbi, ta pa je začela veljati 1. decembra 2009,

| B. | ker je konvencija, ki je delovala med 17. decembrom 1999 in 2. oktobrom 2000, pripravila Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

B.

ker je konvencija, ki je delovala med 17. decembrom 1999 in 2. oktobrom 2000, pripravila Listino Evropske unije o temeljnih pravicah,

| C. | ker sta konvenciji prvič združili predstavnike nacionalnih parlamentov, Evropskega parlamenta, nacionalnih vlad in Komisije, da bi sodelovali pri skupnem projektu Evropske unije, in zato pomenita pomemben napredek pri vzpostavljanju bolj demokratičnih, pa tudi učinkovitejših mehanizmov odločanja na evropski ravni, |
| --- | --- |

C.

ker sta konvenciji prvič združili predstavnike nacionalnih parlamentov, Evropskega parlamenta, nacionalnih vlad in Komisije, da bi sodelovali pri skupnem projektu Evropske unije, in zato pomenita pomemben napredek pri vzpostavljanju bolj demokratičnih, pa tudi učinkovitejših mehanizmov odločanja na evropski ravni,

| D. | ker sta bili konvenciji vendarle sklicani zato, da bi na njih obravnavali pomembna vprašanja za prihodnost Evropske unije, in sicer reformo evropske institucionalne zasnove ter pripravo besedila, v katerem bi bila povzeta temeljna načela in pravice, ki predstavljajo skupni temelj Evropejcev, |
| --- | --- |

D.

ker sta bili konvenciji vendarle sklicani zato, da bi na njih obravnavali pomembna vprašanja za prihodnost Evropske unije, in sicer reformo evropske institucionalne zasnove ter pripravo besedila, v katerem bi bila povzeta temeljna načela in pravice, ki predstavljajo skupni temelj Evropejcev,

| E. | ker se je Evropski svet v skladu s prvim pododstavkom člena 48(3) Pogodbe EU posvetoval z Evropskim parlamentom o reviziji dela Protokola št. 36 o prehodni ureditvi glede sestave Evropskega parlamenta, priloženega Lizbonski pogodbi, |
| --- | --- |

E.

ker se je Evropski svet v skladu s prvim pododstavkom člena 48(3) Pogodbe EU posvetoval z Evropskim parlamentom o reviziji dela Protokola št. 36 o prehodni ureditvi glede sestave Evropskega parlamenta, priloženega Lizbonski pogodbi,

| F. | ker je Evropski svet predlagal, da se konvencije ne skliče in se sprememba protokola sprejme na medvladni konferenci, |
| --- | --- |

F.

ker je Evropski svet predlagal, da se konvencije ne skliče in se sprememba protokola sprejme na medvladni konferenci,

| G. | ker se, glede na precedenčne primere, sklic posebne konvencije za odobritev prehodne spremembe – z omejenim pravnim učinkom – določb iz Pogodbe EU o sestavi Evropskega parlamenta ne zdi potreben, |
| --- | --- |

G.

ker se, glede na precedenčne primere, sklic posebne konvencije za odobritev prehodne spremembe – z omejenim pravnim učinkom – določb iz Pogodbe EU o sestavi Evropskega parlamenta ne zdi potreben,

| 1. | odobri predlog Evropskega sveta, da Protokol št. 36 spremeni na medvladni konferenci brez sklica konvencije; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Evropskega sveta, da Protokol št. 36 spremeni na medvladni konferenci brez sklica konvencije;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Evropskemu svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Evropskemu svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---