# Úradný vestník C 109/2011

| | ISSN 1725-5236
  doi:10.3000/17255236.C_2011.109.slk |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 109 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 548. apríla 2011 |

ISSN 1725-5236

doi:10.3000/17255236.C_2011.109.slk

Úradný vestník

Európskej únie

C 109

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 548. apríla 2011

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informácie |
| | INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Európska komisia |
| 2011/C 109/01 | Výmenný kurz eura | 1 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

IV   Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

2011/C 109/01

Výmenný kurz eura

1

| | V   Oznamy |
| --- | --- |
| | INÉ AKTY |
| | Európska komisia |
| 2011/C 109/02 | Uverejnenie žiadosti o zápis do registra podľa článku 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín | 2 |
| 2011/C 109/03 | Uverejnenie žiadosti o zápis do registra podľa článku 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín | 6 |

V   Oznamy

INÉ AKTY

Európska komisia

2011/C 109/02

Uverejnenie žiadosti o zápis do registra podľa článku 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín

2

2011/C 109/03

Uverejnenie žiadosti o zápis do registra podľa článku 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín

6

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

IV Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

| 8.4.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 109/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 109/1

---

Výmenný kurz eura (1)

7. apríla 2011

2011/C 109/01

1 euro =

| | Mena | Výmenný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | Americký dolár | 1,4283 |
| JPY | Japonský jen | 121,70 |
| DKK | Dánska koruna | 7,4571 |
| GBP | Britská libra | 0,87590 |
| SEK | Švédska koruna | 9,0455 |
| CHF | Švajčiarsky frank | 1,3118 |
| ISK | Islandská koruna | |
| NOK | Nórska koruna | 7,8175 |
| BGN | Bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | Česká koruna | 24,435 |
| HUF | Maďarský forint | 264,28 |
| LTL | Litovský litas | 3,4528 |
| LVL | Lotyšský lats | 0,7093 |
| PLN | Poľský zlotý | 3,9755 |
| RON | Rumunský lei | 4,1125 |
| TRY | Turecká líra | 2,1620 |
| AUD | Austrálsky dolár | 1,3614 |
| CAD | Kanadský dolár | 1,3695 |
| HKD | Hongkongský dolár | 11,1009 |
| NZD | Novozélandský dolár | 1,8345 |
| SGD | Singapurský dolár | 1,8002 |
| KRW | Juhokórejský won | 1 557,45 |
| ZAR | Juhoafrický rand | 9,5544 |
| CNY | Čínsky juan | 9,3442 |
| HRK | Chorvátska kuna | 7,3720 |
| IDR | Indonézska rupia | 12 387,16 |
| MYR | Malajzijský ringgit | 4,3263 |
| PHP | Filipínske peso | 61,531 |
| RUB | Ruský rubeľ | 40,3840 |
| THB | Thajský baht | 42,963 |
| BRL | Brazílsky real | 2,2842 |
| MXN | Mexické peso | 16,8443 |
| INR | Indická rupia | 63,1380 |

Mena

Výmenný kurz

USD

Americký dolár

1,4283

JPY

Japonský jen

121,70

DKK

Dánska koruna

7,4571

GBP

Britská libra

0,87590

SEK

Švédska koruna

9,0455

CHF

Švajčiarsky frank

1,3118

ISK

Islandská koruna

NOK

Nórska koruna

7,8175

BGN

Bulharský lev

1,9558

CZK

Česká koruna

24,435

HUF

Maďarský forint

264,28

LTL

Litovský litas

3,4528

LVL

Lotyšský lats

0,7093

PLN

Poľský zlotý

3,9755

RON

Rumunský lei

4,1125

TRY

Turecká líra

2,1620

AUD

Austrálsky dolár

1,3614

CAD

Kanadský dolár

1,3695

HKD

Hongkongský dolár

11,1009

NZD

Novozélandský dolár

1,8345

SGD

Singapurský dolár

1,8002

KRW

Juhokórejský won

1 557,45

ZAR

Juhoafrický rand

9,5544

CNY

Čínsky juan

9,3442

HRK

Chorvátska kuna

7,3720

IDR

Indonézska rupia

12 387,16

MYR

Malajzijský ringgit

4,3263

PHP

Filipínske peso

61,531

RUB

Ruský rubeľ

40,3840

THB

Thajský baht

42,963

BRL

Brazílsky real

2,2842

MXN

Mexické peso

16,8443

INR

Indická rupia

63,1380

---

(1)  Zdroj: referenčný výmenný kurz publikovaný ECB.

---

V Oznamy

INÉ AKTY

Európska komisia

| 8.4.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 109/2 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 109/2

---

Uverejnenie žiadosti o zápis do registra podľa článku 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín

2011/C 109/02

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietky proti žiadosti o zápis podľa článku 7 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 (1). Vznesené námietky sa musia Komisii doručiť do šiestich mesiacov po uverejnení tejto žiadosti.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

NARIADENIE RADY (ES) č. 510/2006

„CILIEGIA DELL’ETNA“

ES č.: IT-PDO-0005-0572-23.11.2006

CHZO ( ) CHOP ( X )

1.   Názov:

„Ciliegia dell’Etna“

2.   Členský štát alebo tretia krajina:

Taliansko

3.   Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny:

3.1.   Druh výrobku:

| Trieda 1.6. | Ovocie, zelenina a obilniny v pôvodnom stave alebo spracované |
| --- | --- |

Trieda 1.6.

Ovocie, zelenina a obilniny v pôvodnom stave alebo spracované

3.2.   Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1:

Chránené označenie pôvodu „Ciliegia dell’Etna“ sa priznáva plodom čerešne Prunus avium L. z čeľade ružovitých (Rosaceae), ekotyp Mastrantonio (Donnantonio). Má tieto špecifické vlastnosti:

| — | Cukornatosť: ≥ 19 °Brix |
| --- | --- |

—

Cukornatosť: ≥ 19 °Brix

| — | Kyslosť (v gramoch kyseliny jablčnej na 100 ml) ≤ 0,4 |
| --- | --- |

—

Kyslosť (v gramoch kyseliny jablčnej na 100 ml) ≤ 0,4

| — | Pomer stupne Brix/kyslosť: ≥ 47,5 |
| --- | --- |

—

Pomer stupne Brix/kyslosť: ≥ 47,5

| — | Pevnosť (N): ≥ 5,5 |
| --- | --- |

—

Pevnosť (N): ≥ 5,5

| — | Dĺžka stopky (v mm): 35 až 55 |
| --- | --- |

—

Dĺžka stopky (v mm): 35 až 55

| — | Minimálna hmotnosť plodu (v g): 7 |
| --- | --- |

—

Minimálna hmotnosť plodu (v g): 7

Plod „Ciliegia dell’Etna“ má žiarivú červenú farbu, je stredne veľký až veľký, má veľmi pevnú, zvrchu chrumkavú dužinu a dlhú stopku.

Plod je sladký, ale nie príkro sladký. Jeho nízka kyslosť mu dodáva veľmi lahodnú a vyváženú chuť.

Kategórie predaja, do ktorých spadá „Ciliegia dell’Etna“, sú definované takto:

| — | Extra (E): plody s hmotnosťou nad 8,5 gramu, |
| --- | --- |

—

Extra (E): plody s hmotnosťou nad 8,5 gramu,

| — | Kategória 1: plody s hmotnosťou v rozpätí od 7 gramov do 8,5 gramu. |
| --- | --- |

—

Kategória 1: plody s hmotnosťou v rozpätí od 7 gramov do 8,5 gramu.

3.3.   Suroviny (len pri spracovaných výrobkoch):

—

3.4.   Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu):

—

3.5.   Konkrétne kroky pri výrobe, ktoré sa musia uskutočniť v označenej zemepisnej oblasti:

Pestovanie „Ciliegia dell’Etna“ musí prebiehať v oblasti vymedzenej ďalej v bode 4. Osobitne zber CHOP „Ciliegia dell’Etna“, ku ktorému dochádza po prirodzenom dozretí plodov, sa musí vykonávať ručne so zachovaním stonky, aby sa predišlo infekciám a plesniam. V čase od zberu do predaja sa musia plody uschovávať na chladnom a tmavom mieste, aby sa zabránilo akémukoľvek zhoršeniu kvality a uchovania.

3.6.   Osobitné pravidlá pri krájaní, strúhaní, balení atď.:

Balenie plodov „Ciliegia dell’Etna“ CHOP sa musí vykonávať v oblasti produkcie vymedzenej v bode 4, aby sa zabránilo poškodeniu a strate osobitných vlastností voľne uloženého výrobku pri jeho preprave. Pri manipulácii a preprave by totiž mohlo dôjsť k poškodeniu plodov a osobitne vonkajšieho oplodia a dužiny, čo môže spôsobiť pomliaždenie a narušenie povrchu výrobku, a teda vznik plesní, čím sa zhorší kvalita výrobku určeného na spotrebu s označením „Ciliegia dell’Etna“ CHOP.

V dôsledku toho je potrebné, aby tieto operácie vykonávali kvalifikovaní pracovníci v rámci oblasti produkcie, pričom sa vylúči akákoľvek preprava pred balením a výrobok sa uloží priamo do nádob primeraných rozmerov po prvotnom triedení, ktorého cieľom je odstrániť plody určené na vyhodenie. Keď do 48 hodín po zbere nedôjde k predaju, plody sa musia ochladiť technikou uchovávania v chladiacej komore a spravidla musia prejsť všetkými úpravami, ktoré dokážu spomaliť ich látkovú výmenu.

CHOP „Ciliegia dell’Etna“ sa musí predávať v čerstvom stave v nových, čistých a suchých obaloch vyhotovených z materiálu vyhovujúceho platným normám pre obaly, s maximálnym objemom 10 kg výrobku, v nádobách s pevnými stenami maximálnej výšky 12 cm, aby sa predišlo rizikám poškodenia vlastnou váhou počas prepravy.

Obsah balenia musia tvoriť výlučne čerešne patriace do ekotypu Mastrantonio (Donnantonio) s rovnakým stupňom zrelosti a rovnakej veľkosti.

Každé balenie musí byť zavinuté do plastovej fólie a uzatvorené za pomoci špeciálnej záručnej pečate tak, aby sa pri otváraní balenia narušila pečať.

3.7.   Osobitné pravidlá pri označovaní:

Na každom balení treba uviesť okrem loga označenia, grafického symbolu Spoločenstva a príslušných údajov aj informácie, ktoré vyžadujú právne predpisy, ako je názov, obchodné meno a adresa subjektu zaoberajúceho sa balením, ako aj prípadný názov poľnohospodárskych podnikov, z ktorých pochádzajú plody, pôvodná čistá hmotnosť, dátum balenia a kategória predaja. Zakazuje sa pridávať k označeniu akýkoľvek údaj o pôvode, ktorý nie je výslovne stanovený, ani akýkoľvek doplňujúci údaj, ktorý by mohol uviesť spotrebiteľa do omylu. Logo označenia má obdĺžnikový tvar s rozmermi 100 mm × 38 mm. V hornej časti sa uvádza poznámka „Denominazione d’Origine Protetta“, v strede akronym „DOP“ a v spodnej časti označenie „Ciliegia dell’Etna“. V pravej časti sú zobrazené dve čerešne rôznych rozmerov prekrývajúce zobrazenie regiónu Sicílie.

Image

4.   Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti:

Oblasť produkcie CHOP „Ciliegia dell’Etna“ sa rozprestiera od Iónskeho mora až po južné a juhovýchodné svahy Etny do nadmorskej výšky 1 600 m a v provincii Catania zahŕňa správne územia týchto obcí: Giarre, Riposto, Mascali, Fiumefreddo di Sicilia, Piedimonte Etneo, Linguaglossa, Castiglione di Sicilia, Randazzo, Milo, Zafferana Etnea, S. Venerina, Sant’Alfio, Trecastagni, Pedara, Viagrande, Nicolosi, Ragalna, Adrano, Biancavilla, S. Maria di Licodia, Belpasso, Aci S. Antonio, Acireale.

5.   Spojenie so zemepisnou oblasťou;

5.1.   Špecifickosť zemepisnej oblasti:

Oblasť pestovania CHOP „Ciliegia dell’Etna“ sa vyznačuje pôdou, ktorej vývoj je ovplyvnený substrátmi vulkanického pôvodu. Osobitne pôda vulkanického pôvodu a veľké teplotné výkyvy sú príčinou červenej farby „Ciliegia dell’Etna“. V hornatom pásme sa pôda vyznačuje plytkým profilom, má veľmi kamenistý povrch, piesčitú a silno skeletnatú textúru, zatiaľ čo pásmo pahorkov a pobrežia sa vyznačuje vyvinutejšími, hlbšími profilmi s ílovito-piesčitou textúrou, ktoré možno zavlažovať. Územie rozprestierajúce sa až do nadmorskej výšky 1 600 m zabezpečuje plodom „Ciliegia dell’Etna“ jedinečné parametre z hľadiska obdobia zrenia. Toto obdobie je vskutku veľmi rozdielne a pri ekotype Mastrantonio (Donnantonio) trvá od začiatku júna do tretej dekády júla. Mrazy sú zriedkavé a sú dôsledkom javov teplotnej inverzie, ktoré sú menej výrazné v pahorkatých oblastiach s lepším prúdením vzduchu. Zaznamenávajú sa absolútne hodnoty maximálnych teplôt až do 44,3 °C v júli a priemerné hodnoty 39 – 40 °C. Ročné hodnoty zrážok, ktoré sa zvyšujú s nadmorskou výškou, dosahujú maximum v provincii, ba dokonca aj na Sicílii.

5.2.   Špecifickosť výrobku:

Parameter, ktorým sa odlišuje „Ciliegia dell’Etna“ od iných odrôd nachádzajúcich sa na území alebo od tej istej odrody produkovanej mimo územia, je nízka kyslosť spojená s chrumkavosťou a dobrou cukornatosťou plodov. Tieto vlastnosti umožňujú získavať zrelý výrobok žiarivej červenej farby, plný, veľmi sladký, ale bez toho, že by vzbudzoval pocit príkrosti typický pre výrobky s vysokou koncentráciou cukru. K týmto vlastnostiam sa pridáva aj osobitosť období zrenia, ktoré sú dlhšie ako pri iných čerešniach, pretože sú úmerné stúpajúcej nadmorskej výške pestovateľských území regiónu Etny.

5.3.   Príčinná súvislosť medzi zemepisnou oblasťou a akosťou alebo typickou vlastnosťou výrobku (CHOP), alebo špecifickou akosťou, povesťou alebo inou typickou vlastnosťou výrobku (CHZO):

Región masívu Etny je preslávený svojou produkciou čerešní a ich kvalitou. Názov „Etna“ je spätý s čerešňami, pretože mnohí spotrebitelia v Taliansku si spájajú tento región s čerešňami a naopak. Osobitosti „Ciliegia dell’Etna“ úzko súvisia s morfologickými a pôdno-klimatickými charakteristikami oblasti produkcie, ako aj s prínosom pestovateľov k príprave pozemkov a k riadeniu sadov. Hoci expozícia východ – juh – východ zemepisnej oblasti produkcie, vysoká úroveň slnečného žiarenia, prevládajúce vetry a veľké teplotné výkyvy predstavujú vskutku priaznivé klimatické podmienky na pestovanie čerešní, ťažkosti spojené s blízkosťou Etny si vyžadovali výrazné úsilie zo strany miestnych poľnohospodárov, aby sa zúrodnili rozsiahle drsné a suché lávovité plochy. V tomto smere sa totiž ľudský prínos prejavil uskutočnením namáhavých agronomických prác spočívajúcich v zachytávaní podzemných vôd, v hlbokej orbe a vo vybudovaní terás, čo viedlo k rozvoju sadovníctva v rozličných nadmorských výškach a k získaniu špecifických schopností poľnohospodárov v oblasti riadenia sadov. Ešte aj dnes nepretržitá starostlivosť poľnohospodárov o vysadené plochy, ktoré lemujú svahy Etny, a ich správne využívanie umožňujú postupné zrenie plodov a tým rozšírenie harmonogramu zberu; odroda „Ciliegia dell’Etna“ je taktiež schopná maximálne využívať mimoriadne priaznivé klimatické podmienky a produkovať plody, ktoré sú cenené z dôvodu svojej žiarivej farby, pevnosti a jemnej chuti. Kvalitu výrobku napokon potvrdzuje úspech tradičného sviatku usporadúvaného na jeho počesť.

A tak okrem prírodného prostredia aj ľudský faktor so svojou sekulárnou tradíciou, svojím zaťatým úsilím o premenu „sciare“ („spálenej pôdy“ z arabčiny) na úrodnú pôdu, častým využívaním presne umiestnených zavlažovacích zariadení, ktoré umožňujú dodatočné zúrodňujúce zavlažovanie počas dlhého vegetačného obdobia v čase sucha prispel rozhodujúcim spôsobom k preukázaniu úzkej súvislosti medzi „Ciliegia dell’Etna“ a územím Etny.

Okolo kultúry „Ciliegia dell’Etna“ sa totiž vyvinulo v priebehu rokov kultúrne zázemie a významný hospodársky kontext vytváraný profesiami, tradíciami a zvykmi uchovávanými v priebehu stáročí pestovateľmi ovocia a zeleniny, ktoré ešte aj dnes nachádzame v dialektovej lexike („cirasa“ alebo „ciriegia“), ako sú úprava pôdy známa pod názvom „terre scatinate“ alebo územia, ktoré sú výsledkom operácií obrábania lávovej pôdy, pestovateľské techniky, ktoré uplatňujú postupy vrúbľovania „a sgroppo“ alebo „a pezza“, a technika manuálneho zberu s použitím rebríka s tridsiatimi priečkami a košov známych pod názvom „panari“.

Na základe všetkých predchádzajúcich informácií možno na záver zhrnúť, ako to už urobili rozliční autori, že „Ciliegia dell’Etna“ sa pestuje na tomto území oddávna a že skúsenosti miestnych poľnohospodárov nadobudnuté odovzdávaním z generácie na generáciu a sprevádzané neustálym hľadaním a uplatňovaním špecifických pestovateľských techník prispeli k vytvoreniu podmienok, ktoré umožnili dlhodobo úspešne konsolidovať pestovanie „Ciliegia dell’Etna“, z čoho napokon vzniklo historické, tradičné a kultúrne dedičstvo územia.

Odkaz na uverejnenie špecifikácie:

[Článok 5 ods. 7 nariadenia (ES) č. 510/2006]

Tento správny orgán začal vnútroštátne konanie uverejnením žiadosti o uznanie chráneného označenia pôvodu „Ciliegia dell’Etna“ v Úradnom vestníku Talianskej republiky č. 75 z 30. marca 2006.

Konsolidované znenie špecifikácie produkcie je dostupné

| — | na webovej stránke: http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg
  alebo |
| --- | --- |

—

na webovej stránke: http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg

alebo

| — | priamo na webovej stránke Ministerstva pre politiku poľnohospodárstva, potravinárstva a lesného hospodárstva (http://www.politicheagricole.it): kliknúť na „Prodotti di Qualità“ (vľavo na obrazovke), potom na „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE [regolamento (CE) n. 510/2006]“. |
| --- | --- |

—

priamo na webovej stránke Ministerstva pre politiku poľnohospodárstva, potravinárstva a lesného hospodárstva (http://www.politicheagricole.it): kliknúť na „Prodotti di Qualità“ (vľavo na obrazovke), potom na „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE [regolamento (CE) n. 510/2006]“.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 93, 31.3.2006, s. 12.

---

| 8.4.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 109/6 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 109/6

---

Uverejnenie žiadosti o zápis do registra podľa článku 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín

2011/C 109/03

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietku proti žiadosti o zápis podľa článku 7 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 (1). Vznesené námietky sa musia Komisii doručiť do šiestich mesiacov po uverejnení tejto žiadosti.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

NARIADENIE RADY (ES) č. 510/2006

„HOLSTEINER KATENSCHINKEN“/„HOLSTEINER SCHINKEN“/„HOLSTEINER KATENRAUCHSCHINKEN“/„HOLSTEINER KNOCHENSCHINKEN“

ES č.: DE-PGI-0005-0713-14.07.2008

CHZO ( X ) CHOP ( )

1.   Názov:

„Holsteiner Katenschinken“/„Holsteiner Schinken“/„Holsteiner Katenrauchschinken“/„Holsteiner Knochenschinken“

2.   Členský štát alebo tretia krajina:

Nemecko

3.   Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny:

3.1.   Druh výrobku:

| Trieda 1.2. | Mäsové výrobky. |
| --- | --- |

Trieda 1.2.

Mäsové výrobky.

3.2.   Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1:

Na výrobu Holsteiner Katenschinken/Holsteiner Schinken/Holsteiner Katenrauchschinken/Holsteiner Knochenschinken, ďalej spolu len „Holsteiner Katenschinken“ (Holštajnská chalupárska šunka), sa používa bravčové stehno, z ktorého nie sú odstránené stehenné kosti a rúrkovité kosti. Stehná sa rezom zaoblia hamburským rezom (tzv. Hamburger Rundschnitt), ručne nasolia a pomaly zaúdia studeným dymom z bukového dreva. Celý výrobný proces od prevzatia surovín až po dozrievanie celej šunky prebieha v danej zemepisnej oblasti a trvá aspoň 4 mesiace. Po dozretí má šunka na ploche rezu sýtočervenú farbu s jemným mramorovým nádychom. Príjemne vonia a chutí po prírodnom dyme, najmä po bukovom dreve. Tuk má jemne orechovú chuť. Holsteiner Katenschinken je na dotyk hebká a odolná (pevná).

Hotová chalupárska šunka váži v závislosti od použitého plemena ošípanej približne 7,5 až 19 kg. Maximálny obsah vody je 68 %.

Ako základné sa používajú tieto prísady: bravčová šunka, dym, soľ, dusičnan draselný, dusitanová nakladacia soľ a koreniny. Okrem toho sa na pomalé údenie studeným dymom používa výlučne bukové drevo.

Holsteiner Katenschinken sa predáva vcelku alebo na želanie zákazníka aj nakrájaná. Takto pokrájané kúsky sa takisto nechajú dozrieť vo vákuu a po dozretí sa predávajú – bok, vrchná časť stehna, orech (Pape, Kappe, Blume) alebo plátky.

3.3.   Suroviny (len pri spracovaných výrobkoch):

Na výrobu Holsteiner Katenschinken sa používa zadné stehno z ošípaných akéhokoľvek pôvodu.

3.4.   Krmivo (len v prípade výrobkov živočíšneho pôvodu):

—

3.5.   Osobitné kroky pri výrobe, ktoré sa musia dodržať v danej vymedzenej zemepisnej oblasti:

Celý výrobný proces od prevzatia suroviny až po dozretie celej šunky musí prebiehať v presne vymedzenej zemepisnej oblasti.

3.6.   Osobitné pravidlá pre postupy, ako napríklad krájanie, strúhanie, balenie atď.:

—

3.7.   Osobitné pravidlá pre označovanie:

Výrobok (celá šunka, nakrájané kúsky alebo plátky) je na nálepke príslušného obalu označený ako Holsteiner Katenschinken. Schutzgemeinschaft Schleswig-Holsteinischer Schinkenhersteller e.V. (Združenie na ochranu šlezvicko-holštajnských výrobcov šunky) prepožičiava svojim členským výrobcom emblém združenia. Tento emblém môže byť zobrazený na obale celej Holsteiner Katenschinken, nakrájaných kúskov alebo aj plátkov tohto výrobku. Aj podniky, ktoré nie sú členmi tohto združenia, môžu vyrábať Holsteiner Katenschinken a predávať ju na trhu, pokiaľ spĺňajú podmienky špecifikácie.

4.   Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti:

Zemepisná oblasť zahŕňa celú spolkovú krajinu Šlezvicko-Holštajnsko.

5.   Súvislosť s uvedenou zemepisnou oblasťou:

5.1.   Osobitosť zemepisnej oblasti:

Holsteiner Katenschinken má v Šlezvicku-Holštajnsku dlhú tradíciu a je pevne zakotvenou súčasťou kultúry tohto regiónu.

Historický vývoj Holsteiner Katenschinken možno vidieť ako vzájomné pôsobenie viacerých faktorov. V Šlezvicku-Holštajnsku sa týmito faktormi vyznačuje špeciálny výrobný proces a z neho vyplývajúca mimoriadna kvalita Holsteiner Katenschinken:

| — | Vďaka klimatickým podmienkam v Šlezvicku-Holštajnsku tu vyrástli lesy, ktoré z veľkej časti pozostávali z dubov a bukov. Ich plody, teda žalude a bukvice, sa používali na kŕmenie ošípaných. Výkrm ošípaných a lesné hospodárstvo boli v minulosti dôležitým pilierom poľnohospodárstva. |
| --- | --- |

—

Vďaka klimatickým podmienkam v Šlezvicku-Holštajnsku tu vyrástli lesy, ktoré z veľkej časti pozostávali z dubov a bukov. Ich plody, teda žalude a bukvice, sa používali na kŕmenie ošípaných. Výkrm ošípaných a lesné hospodárstvo boli v minulosti dôležitým pilierom poľnohospodárstva.

| — | Bukové drevo sa využívalo nielen na výstavbu domov, ale pre svoju dlhú dobu horenia sa používalo aj na vykurovanie v otvorených ohniskách v domoch. V Šlezvicku-Holštajnsku sa vďaka hojnosti dreva a forme hospodárstva vyvinul osobitý typ domu. Tento halový dom, známy ako „Hallenhaus“, nemal komín. V dyme nad otvoreným ohniskom sa údili šunky a iné mäsové výrobky, čo bola v tom čase jedna z mála dostupných metód konzervácie. Tento typ domu bol od čias raného osídlenia tohto regiónu, cez stredovek až po obdobie industrializácie prevládajúcou a najrozšírenejšou formou obydlia v Šlezvicku-Holštajnsku. |
| --- | --- |

—

Bukové drevo sa využívalo nielen na výstavbu domov, ale pre svoju dlhú dobu horenia sa používalo aj na vykurovanie v otvorených ohniskách v domoch. V Šlezvicku-Holštajnsku sa vďaka hojnosti dreva a forme hospodárstva vyvinul osobitý typ domu. Tento halový dom, známy ako „Hallenhaus“, nemal komín. V dyme nad otvoreným ohniskom sa údili šunky a iné mäsové výrobky, čo bola v tom čase jedna z mála dostupných metód konzervácie. Tento typ domu bol od čias raného osídlenia tohto regiónu, cez stredovek až po obdobie industrializácie prevládajúcou a najrozšírenejšou formou obydlia v Šlezvicku-Holštajnsku.

| — | Forma obydlia nazývaná ako „Hallenhaus“, ktorá poslúžila ako predloha na vybudovanie tzv. udiarenských domcov (Räucherkaten), je neodmysliteľne spojená s tradíciou a vývojom postupov údenia šunky „Holsteiner Katenschinken“ studeným dymom a takisto spotrebitelia majú v súvislosti s touto šunkovou špecialitou pozitívne asociácie. |
| --- | --- |

—

Forma obydlia nazývaná ako „Hallenhaus“, ktorá poslúžila ako predloha na vybudovanie tzv. udiarenských domcov (Räucherkaten), je neodmysliteľne spojená s tradíciou a vývojom postupov údenia šunky „Holsteiner Katenschinken“ studeným dymom a takisto spotrebitelia majú v súvislosti s touto šunkovou špecialitou pozitívne asociácie.

| — | Keďže vlhkosť vzduchu v Šlezvicku-Holštajnsku je vysoká, nebolo a nie je možné ošetriť šunku suchým vzduchom, pretože sa na nej rýchlo tvorí pleseň. Táto skutočnosť viedla k vytvoreniu osobitej metódy údenia Holsteiner Katenschinken. |
| --- | --- |

—

Keďže vlhkosť vzduchu v Šlezvicku-Holštajnsku je vysoká, nebolo a nie je možné ošetriť šunku suchým vzduchom, pretože sa na nej rýchlo tvorí pleseň. Táto skutočnosť viedla k vytvoreniu osobitej metódy údenia Holsteiner Katenschinken.

| — | Naloženie do soli, ktoré predchádza údeniu, bolo možné preto, že soľ tu bola už skoro k dispozícii. Dala sa získať z morskej soli alebo pomocou pálenia rastlín, ktoré obsahujú soľ. Na pokrytie stúpajúceho dopytu bolo možné využiť dopravu po diaľkových obchodných trasách „Ochsenweg“ (Volská cesta) a „Salzstrasse“ (Soľná cesta). |
| --- | --- |

—

Naloženie do soli, ktoré predchádza údeniu, bolo možné preto, že soľ tu bola už skoro k dispozícii. Dala sa získať z morskej soli alebo pomocou pálenia rastlín, ktoré obsahujú soľ. Na pokrytie stúpajúceho dopytu bolo možné využiť dopravu po diaľkových obchodných trasách „Ochsenweg“ (Volská cesta) a „Salzstrasse“ (Soľná cesta).

| — | Nástupom priemyselnej éry v polovici 19. storočia a v dôsledku rastúceho dopytu po mäse presiahlo údenie šunky v Šlezvicku-Holštajnsku vlastnú spotrebu domácností stala sa z neho živnosť. |
| --- | --- |

—

Nástupom priemyselnej éry v polovici 19. storočia a v dôsledku rastúceho dopytu po mäse presiahlo údenie šunky v Šlezvicku-Holštajnsku vlastnú spotrebu domácností stala sa z neho živnosť.

| — | Tradičné postupy údenia sú v Šlezvicku-Holštajnsku pevne zakorenené aj vo zvykoch. Porážanie ošípaných a údenie boli práce, ktoré sa tradične vykonávali v studenom ročnom období. |
| --- | --- |

—

Tradičné postupy údenia sú v Šlezvicku-Holštajnsku pevne zakorenené aj vo zvykoch. Porážanie ošípaných a údenie boli práce, ktoré sa tradične vykonávali v studenom ročnom období.

5.2.   Osobitosť výrobku:

Surová šunka, ktorá sa používa na výrobu Holsteiner Katenschinken, sa nasolí výhradne ručne. Ide o postup suchého konzervovania. Šunky zrejú pri stálej nízkej teplote 3 až 8 týždňov v konzervačnej miestnosti a každý týždeň sa ručne nasolia. V tejto miestnosti sa na stole určenom na solenie šunky potrú nakladacou zmesou a zrejú v konzervačných vaniach alebo na policiach. Počas konzervovania sa soľ a korenie pomaly vstrebáva zvonku dovnútra šunky.

Šunky sa po nasolení oškrabú kefou alebo opláchnu a nechajú sa ustáliť v prostredí s kontrolovaným chladením. Počas ustaľovania šunka dozrieva.

Skôr než sa šunka zavesí do udiarne, nechá sa na povrchu uschnúť. Proces údenia môže trvať niekoľko týždňov. Prebieha jednak v historických udiarenských domcoch, ale aj v moderných udiarenských komorách. Rozhodujúce pre typickú chuť Holsteiner Katenschinken je, že ako palivo sa tradične používa bukové drevo, ktoré v podobe klátov alebo bukových triesok pomaly horí, pričom jemne tlie a dymí.

Po dozretí má Holsteiner Katenschinken na ploche rezu tmavočervenú farbu s jemným mramorovým nádychom. Príjemne vonia a chutí po prírodnom dyme. Chuť tuku je jemne orechová. Holsteiner Katenschinken je na dotyk hebká a pevná.

5.3.   Príčinná súvislosť medzi zemepisnou oblasťou a akosťou alebo znakmi výrobku (v prípade CHOP) alebo špecifickou akosťou, povesťou alebo inou vlastnosťou výrobku (v prípade CHZO):

Uvedené osobité činitele v Šlezvicku-Holštajnsku, to znamená klimatické podmienky, špeciálny tvar domu s otvoreným ohniskom, dostupnosť potrebných surovín a hospodársky rozvoj, napomohli dlhej tradícii výroby Holsteiner Katenschinken, pri ktorej sa používa špeciálny postup údenia studeným dymom z bukového dreva, a prispeli k tomu, že tomuto výrobku patrí významné miesto v kultúre života Šlezvicka-Holštajnska. Holsteiner Katenschinken sa tak vyvinula na typickú regionálnu špecialitu, ktorá je známa predovšetkým vďaka svojej úzkej spätosti s oblasťou, z ktorej pochádza.

Holsteiner Katenschinken je typická krajová špecialita s dlhou tradíciou, je dobre známa aj za hranicami spolkovej krajiny a teší sa veľkému uznaniu najmä v samotnom tomto regióne.

Holsteiner Katenschinken má už stovky rokov vynikajúcu povesť. Najstaršia zdokumentovaná písomná zmienka pochádza z roku 1608 a týka sa zásielky šunky z tohto regiónu dánskemu kráľovi Kristiánovi IV, ktorý v tom čase vládol dnešnému územiu spolkovej krajiny. Kvalita a vysoká trhová hodnota šunky a slaniny z tohto regiónu sa v porovnaní s udiarenskými výrobkami z Vestfálska, Pomoranska a Dánska osobitne zdôrazňovali už v Zedlerovom univerzálnom lexikóne (Zedlers’s Universallexikon) z roku 1742.

Šunka a slanina z tohto regiónu patrili v čase ciest do karibskej oblasti v 18. storočí k najžiadanejším vyvážaným výrobkom, ktoré sa ako tovar vymieňali za cukor a rum z karibských ostrovov.

V miestnej gastronómii sa Holsteiner Katenschinken oddávna ponúka ako veľmi chutná regionálna špecialita. Holsteiner Katenschinken je už desaťročia takmer na každom jedálnom lístku s regionálnymi jedlami v reštauráciách a hostincoch po celý rok a je najvyhľadávanejšou prílohou k miestnej špargli v domácej kuchyni.

Aj v turistickej reklame a v správach početných médií sa Holsteiner Katenschinken predstavuje ako žiadaná pochúťka. Historické roľnícke chalupy s udiarňami šunky sú neoddeliteľnou súčasťou programov turistických exkurzií pri autobusových zájazdoch a pre početných jednodňových návštevníkov. Veľké množstvo sezónnych „slávností šunky“ prispieva k vysokej popularite Holsteiner Katenschinken.

Spolková krajina Šlezvicko-Holštajnsko okrem toho na veľtrhu poľnohospodárskych výrobkov a spotrebného tovaru „Medzinárodný zelený týždeň“ („Internationale Grüne Woche“) v Berlíne už celé desaťročia predstavuje Holsteiner Katenschinken ako jednu z vynikajúcich typických špecialít spolkovej krajiny.

Odkaz na uverejnenie špecifikácie:

Odkaz na plnú špecifikáciu:

Markenblatt Heft 51 z 21. decembra 2007, časť 7a-aa, s. 23771

http://publikationen.dpma.de/DPMApublikationen/dld_gd_file.do?id=221

---

(1)  Ú. v. EÚ L 93, 31.3.2006, s. 12.

---