# Europos Sąjungos C 42/2011

| | ISSN 1725-521X
  doi:10.3000/1725521X.C_2011.042.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 42 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 54 tomas2011m. vasario 10d. |

ISSN 1725-521X

doi:10.3000/1725521X.C_2011.042.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 42

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

54 tomas2011m. vasario 10d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Regionų komitetas |
| | 87-oji plenarinė sesija, 2010 m. gruodžio 1 ir 2 d. |
| 2011/C 042/01 | Regionų komiteto rezoliucija Regionų komiteto 2011 m. prioritetai, nustatyti Europos Komisijos teisėkūros ir darbo programos pagrindu | 1 |
| | NUOMONĖS |
| | Regionų komitetas |
| | 87-oji plenarinė sesija, 2010 m. gruodžio 1 ir 2 d. |
| 2011/C 042/02 | Regionų komiteto perspektyvinė nuomonė ES 2011–2020 m. energetikos veiksmų planas | 6 |
| 2011/C 042/03 | Regionų komiteto nuomonė Tarptautinė kovos su klimato kaita politika po Kopenhagos konferencijos | 12 |
| 2011/C 042/04 | Regionų komiteto nuomonė Ekonominės politikos koordinavimo stiprinimas | 19 |
| 2011/C 042/05 | Regionų komiteto nuomonė Socialinė ir ekonominė romų integracija Europoje | 23 |
| 2011/C 042/06 | Regionų komiteto nuomonė Kultūros ir kūrybos sektorių potencialo išlaisvinimas | 28 |
| 2011/C 042/07 | Regionų komiteto nuomonė Europos bendradarbiavimas profesinio rengimo ir mokymo srityje, siekiant paremti strategiją Europa 2020 | 32 |
| 2011/C 042/08 | Regionų komiteto nuomonė savo iniciatyva Vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo įgyvendinant 2008–2013 m. sveikatos strategiją | 38 |
| 2011/C 042/09 | Regionų komiteto nuomonė Sanglaudos politika. 2010 m. strateginė ataskaita dėl 2007–2013 m. programų įgyvendinimo | 43 |
| 2011/C 042/10 | Regionų komiteto nuomonė Sukurti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę Europos piliečiams. Stokholmo programos įgyvendinimo veiksmų planas | 49 |
| 2011/C 042/11 | Regionų komiteto nuomonė Rytų partnerystės iniciatyvos įgyvendinimas Baltarusijoje. ES ir Baltarusijos vietos ir regionų valdžios institucijų bendradarbiavimo vystymas | 54 |
| 2011/C 042/12 | Regionų komiteto nuomonė Rytų partnerystės iniciatyvos įgyvendinimas Armėnijoje bei Armėnijos ir ES vietos ir regionų valdžios institucijų bendradarbiavimo plėtojimas | 59 |
| 2011/C 042/13 | Regionų komiteto nuomonė Ukrainos vietos ir regionų valdžia. ES ir Ukrainos bendradarbiavimo vystymas | 64 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Regionų komitetas

87-oji plenarinė sesija, 2010 m. gruodžio 1 ir 2 d.

2011/C 042/01

Regionų komiteto rezoliucija Regionų komiteto 2011 m. prioritetai, nustatyti Europos Komisijos teisėkūros ir darbo programos pagrindu

1

NUOMONĖS

Regionų komitetas

87-oji plenarinė sesija, 2010 m. gruodžio 1 ir 2 d.

2011/C 042/02

Regionų komiteto perspektyvinė nuomonė ES 2011–2020 m. energetikos veiksmų planas

6

2011/C 042/03

Regionų komiteto nuomonė Tarptautinė kovos su klimato kaita politika po Kopenhagos konferencijos

12

2011/C 042/04

Regionų komiteto nuomonė Ekonominės politikos koordinavimo stiprinimas

19

2011/C 042/05

Regionų komiteto nuomonė Socialinė ir ekonominė romų integracija Europoje

23

2011/C 042/06

Regionų komiteto nuomonė Kultūros ir kūrybos sektorių potencialo išlaisvinimas

28

2011/C 042/07

Regionų komiteto nuomonė Europos bendradarbiavimas profesinio rengimo ir mokymo srityje, siekiant paremti strategiją Europa 2020

32

2011/C 042/08

Regionų komiteto nuomonė savo iniciatyva Vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo įgyvendinant 2008–2013 m. sveikatos strategiją

38

2011/C 042/09

Regionų komiteto nuomonė Sanglaudos politika. 2010 m. strateginė ataskaita dėl 2007–2013 m. programų įgyvendinimo

43

2011/C 042/10

Regionų komiteto nuomonė Sukurti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę Europos piliečiams. Stokholmo programos įgyvendinimo veiksmų planas

49

2011/C 042/11

Regionų komiteto nuomonė Rytų partnerystės iniciatyvos įgyvendinimas Baltarusijoje. ES ir Baltarusijos vietos ir regionų valdžios institucijų bendradarbiavimo vystymas

54

2011/C 042/12

Regionų komiteto nuomonė Rytų partnerystės iniciatyvos įgyvendinimas Armėnijoje bei Armėnijos ir ES vietos ir regionų valdžios institucijų bendradarbiavimo plėtojimas

59

2011/C 042/13

Regionų komiteto nuomonė Ukrainos vietos ir regionų valdžia. ES ir Ukrainos bendradarbiavimo vystymas

64

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Regionų komitetas

87-oji plenarinė sesija, 2010 m. gruodžio 1 ir 2 d.

| 10.2.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 42/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 42/1

---

Regionų komiteto rezoliucija „Regionų komiteto 2011 m. prioritetai, nustatyti Europos Komisijos teisėkūros ir darbo programos pagrindu“

2011/C 42/01

I.   2011 M. BIUDŽETAS IR EUROPOS SĄJUNGOS DAUGIAMETĖ FINANSINĖ PROGRAMA PO 2013 M.

REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | ragina abi biudžeto valdymo institucijas kuo skubiau rasti bendrą sutarimą dėl 2011 m. biudžeto, kuris sudarytų galimybes įgyvendinti Lisabonos sutartyje ir 2007–2013 m. finansinėje perspektyvoje prisiimtus Europos Sąjungos ir visų pirma valstybių narių įsipareigojimus; |
| --- | --- |

1.

ragina abi biudžeto valdymo institucijas kuo skubiau rasti bendrą sutarimą dėl 2011 m. biudžeto, kuris sudarytų galimybes įgyvendinti Lisabonos sutartyje ir 2007–2013 m. finansinėje perspektyvoje prisiimtus Europos Sąjungos ir visų pirma valstybių narių įsipareigojimus;

| 2. | pabrėžia Europos Sąjungos biudžeto sverto poveikio didelę svarbą įgyvendinant Europos ekonomikos atgaivinimo strategiją ir užtikrinant struktūrinių investicijų finansavimą regionų ir vietos valdžios institucijoms, kurios yra svarbiausios ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos dalyvės; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia Europos Sąjungos biudžeto sverto poveikio didelę svarbą įgyvendinant Europos ekonomikos atgaivinimo strategiją ir užtikrinant struktūrinių investicijų finansavimą regionų ir vietos valdžios institucijoms, kurios yra svarbiausios ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos dalyvės;

| 3. | įsitikinęs, kad sunkumai, su kuriais susiduriama derantis dėl 2011 m. biudžeto, rodo, jog būtina atlikti nuosavų išteklių sistemos reformą, kad būtų sumažinti valstybių narių įnašai palaipsniui pakeičiant iš PVM gaunamą nuosavą išteklių vienu ar keliais naujais nuosavais ištekliais; todėl ragina Komisiją toliau aktyviai svarstyti galimybę šiuo tikslu pasinaudoti pajamomis iš finansinių sandorių arba finansinės veiklos mokesčio, šiltnamio efektą sukeliančių dujų kvotų pardavimo, kelionės lėktuvu mokesčio, atskiro europinio PVM arba dalimi pajamų iš energijos mokesčio arba bendrovių mokesčio; |
| --- | --- |

3.

įsitikinęs, kad sunkumai, su kuriais susiduriama derantis dėl 2011 m. biudžeto, rodo, jog būtina atlikti nuosavų išteklių sistemos reformą, kad būtų sumažinti valstybių narių įnašai palaipsniui pakeičiant iš PVM gaunamą nuosavą išteklių vienu ar keliais naujais nuosavais ištekliais; todėl ragina Komisiją toliau aktyviai svarstyti galimybę šiuo tikslu pasinaudoti pajamomis iš finansinių sandorių arba finansinės veiklos mokesčio, šiltnamio efektą sukeliančių dujų kvotų pardavimo, kelionės lėktuvu mokesčio, atskiro europinio PVM arba dalimi pajamų iš energijos mokesčio arba bendrovių mokesčio;

| 4. | ragina visų pirma biudžeto valdymo institucijas biudžete atsižvelgti į strategijos „Europa 2020“ poreikius paskutiniaisiais daugiametės 2007–2013 m. programos metais, visų pirma susijusius su pavyzdinių iniciatyvų finansavimu, ir užtikrinti deramą perėjimą prie daugiamečio programavimo po 2013 m.; |
| --- | --- |

4.

ragina visų pirma biudžeto valdymo institucijas biudžete atsižvelgti į strategijos „Europa 2020“ poreikius paskutiniaisiais daugiametės 2007–2013 m. programos metais, visų pirma susijusius su pavyzdinių iniciatyvų finansavimu, ir užtikrinti deramą perėjimą prie daugiamečio programavimo po 2013 m.;

| 5. | primena neginčijamą Europos bendro finansavimo pridėtinę vertę įgyvendinant užimtumo, tvaraus augimo ir solidarumo miestuose ir regionuose strategijas ir atsižvelgdamas į valstybės finansų patiriamą didelį spaudimą pabrėžia, kad regionų ir vietos lygio finansavimas Europos Sąjungoje sudaro du trečdalius viešųjų investicijų; |
| --- | --- |

5.

primena neginčijamą Europos bendro finansavimo pridėtinę vertę įgyvendinant užimtumo, tvaraus augimo ir solidarumo miestuose ir regionuose strategijas ir atsižvelgdamas į valstybės finansų patiriamą didelį spaudimą pabrėžia, kad regionų ir vietos lygio finansavimas Europos Sąjungoje sudaro du trečdalius viešųjų investicijų;

| 6. | palankiai vertina tai, kad Europos Komisija atnaujino savo pasiūlymą nustatyti dešimties metų finansinės programos laikotarpį numatant atlikti vidurio laikotarpio peržiūrą (5+5) ir pabrėžia, kad būtina nustatyti lankstumo ir lėšų skyrimo koordinavimo mechanizmus siekiant kuo geriau panaudoti ES biudžeto lėšas; |
| --- | --- |

6.

palankiai vertina tai, kad Europos Komisija atnaujino savo pasiūlymą nustatyti dešimties metų finansinės programos laikotarpį numatant atlikti vidurio laikotarpio peržiūrą (5+5) ir pabrėžia, kad būtina nustatyti lankstumo ir lėšų skyrimo koordinavimo mechanizmus siekiant kuo geriau panaudoti ES biudžeto lėšas;

| 7. | palankiai vertina Europos Komisijos pasiūlymą parengti 1) Komisijos ir kiekvienos valstybės narės vystymosi ir investicijų partnerystės sutartį, kurios būtų laikomasi įgyvendinant nacionalines reformų programas ir kurioje būtų nustatyti partnerių įsipareigojimai nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmeniu, ir 2) bendrą strateginę programą, kuria būtų siekiama padidinti ES politikos nuoseklumą siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų. Šie pasiūlymai atitinka požiūrį, kurio RK siūlo laikytis rengiant teritorinius paktus. |
| --- | --- |

7.

palankiai vertina Europos Komisijos pasiūlymą parengti 1) Komisijos ir kiekvienos valstybės narės vystymosi ir investicijų partnerystės sutartį, kurios būtų laikomasi įgyvendinant nacionalines reformų programas ir kurioje būtų nustatyti partnerių įsipareigojimai nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmeniu, ir 2) bendrą strateginę programą, kuria būtų siekiama padidinti ES politikos nuoseklumą siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų. Šie pasiūlymai atitinka požiūrį, kurio RK siūlo laikytis rengiant teritorinius paktus.

II.   SANGLAUDOS POLITIKOS ATEITIS

REGIONŲ KOMITETAS

| 8. | pateikdamas nuomonę dėl Penktosios sanglaudos politikos ataskaitos, o vėliau ir nagrinėdamas būsimus teisės aktų pasiūlymus, taip pat derybose dėl kitos finansinės perspektyvos, ir toliau laikysis ryžtingos politinės pozicijos dėl stiprios, aukštų tikslų siekiančios ir visoms ES teritorijoms prieinamos sanglaudos politikos po 2013 m.; todėl nepritaria bet kokiai, netgi dalinei, šios politikos renacionalizacijai, taip pat jokiam bandymui suteikti ES biudžetui sektorinį pobūdį sanglaudos politikos sąskaita; |
| --- | --- |

8.

pateikdamas nuomonę dėl Penktosios sanglaudos politikos ataskaitos, o vėliau ir nagrinėdamas būsimus teisės aktų pasiūlymus, taip pat derybose dėl kitos finansinės perspektyvos, ir toliau laikysis ryžtingos politinės pozicijos dėl stiprios, aukštų tikslų siekiančios ir visoms ES teritorijoms prieinamos sanglaudos politikos po 2013 m.; todėl nepritaria bet kokiai, netgi dalinei, šios politikos renacionalizacijai, taip pat jokiam bandymui suteikti ES biudžetui sektorinį pobūdį sanglaudos politikos sąskaita;

| 9. | pabrėžia sanglaudos politikos indėlį įgyvendinant strategiją „Europa 2020“; vis dėlto primena, kad Sutartyje numatytas šios politikos tikslas – užtikrinti ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą visose ES teritorijose; todėl nori, kad struktūriniai fondai nebūtų vertinami tik kaip pavyzdinių iniciatyvų finansavimo šaltinis, ir ragina stiprinti šios strategijos teritorinį aspektą, visų pirma įgyvendinant teritorinius paktus; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia sanglaudos politikos indėlį įgyvendinant strategiją „Europa 2020“; vis dėlto primena, kad Sutartyje numatytas šios politikos tikslas – užtikrinti ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą visose ES teritorijose; todėl nori, kad struktūriniai fondai nebūtų vertinami tik kaip pavyzdinių iniciatyvų finansavimo šaltinis, ir ragina stiprinti šios strategijos teritorinį aspektą, visų pirma įgyvendinant teritorinius paktus;

| 10. | turėdamas omenyje, kad nuolat diskutuojama, ar reikia struktūrinių fondų lėšų skyrimą susieti su valstybių narių atitiktimi Augimo ir stabilumo pakto reikalavimams, reiškia susirūpinimą siūlomomis sąlygomis, kurios būtų taikomos vietos ir regionų lygiu; savivaldybės ir regionai negali būti laikomi atsakingais ir neturėtų būti baudžiami už tai, kad nacionalinės institucijos nesugeba tenkinti makroekonominių kriterijų arba teisingai įgyvendinti ES taisyklių; |
| --- | --- |

10.

turėdamas omenyje, kad nuolat diskutuojama, ar reikia struktūrinių fondų lėšų skyrimą susieti su valstybių narių atitiktimi Augimo ir stabilumo pakto reikalavimams, reiškia susirūpinimą siūlomomis sąlygomis, kurios būtų taikomos vietos ir regionų lygiu; savivaldybės ir regionai negali būti laikomi atsakingais ir neturėtų būti baudžiami už tai, kad nacionalinės institucijos nesugeba tenkinti makroekonominių kriterijų arba teisingai įgyvendinti ES taisyklių;

| 11. | dar kartą pabrėžia savo įsipareigojimą realiai įtvirtinti teritorinės sanglaudos principą, visų pirma siekiant rasti geresnę kaimo vietovių ir miestų zonų sąsajos pusiausvyrą ir užtikrinti, kad būtų geriau atsižvelgta į ES sektorių politikos teritorinį aspektą; todėl apgailestauja, kad Europos Komisija iki šiol neatsižvelgė į Komiteto raginimą parengti baltąją knygą dėl teritorinės sanglaudos; |
| --- | --- |

11.

dar kartą pabrėžia savo įsipareigojimą realiai įtvirtinti teritorinės sanglaudos principą, visų pirma siekiant rasti geresnę kaimo vietovių ir miestų zonų sąsajos pusiausvyrą ir užtikrinti, kad būtų geriau atsižvelgta į ES sektorių politikos teritorinį aspektą; todėl apgailestauja, kad Europos Komisija iki šiol neatsižvelgė į Komiteto raginimą parengti baltąją knygą dėl teritorinės sanglaudos;

| 12. | tikisi, kad po 2013 m. bus lanksčiau skirstomos struktūrinių fondų lėšos; |
| --- | --- |

12.

tikisi, kad po 2013 m. bus lanksčiau skirstomos struktūrinių fondų lėšos;

| 13. | pritaria, kad būtų ir toliau laikomasi aukšto teritorinio bendradarbiavimo tikslo, o jo įgyvendinimui skiriami pakankami finansiniai ištekliai; |
| --- | --- |

13.

pritaria, kad būtų ir toliau laikomasi aukšto teritorinio bendradarbiavimo tikslo, o jo įgyvendinimui skiriami pakankami finansiniai ištekliai;

| 14. | pakartoja, kad krizės įveikimo strategijoje pagrindinis dėmesys turėtų būti sutelktas į kokybiškai naują augimą ir būtų atsižvelgta į debatus dėl „BVP ir kitų rodiklių“; apgailestauja šiuo požiūriu, kad Komisijos darbo programoje neatsižvelgiama į RK raginimą taikyti papildomus rodiklius formuojant Bendrijos politiką ir ją vertinant, kadangi jie leistų tiksliau įvertinti pažangą siekiant tvarių socialinių, ekonominių ir aplinkos tikslų; |
| --- | --- |

14.

pakartoja, kad krizės įveikimo strategijoje pagrindinis dėmesys turėtų būti sutelktas į kokybiškai naują augimą ir būtų atsižvelgta į debatus dėl „BVP ir kitų rodiklių“; apgailestauja šiuo požiūriu, kad Komisijos darbo programoje neatsižvelgiama į RK raginimą taikyti papildomus rodiklius formuojant Bendrijos politiką ir ją vertinant, kadangi jie leistų tiksliau įvertinti pažangą siekiant tvarių socialinių, ekonominių ir aplinkos tikslų;

| 15. | stebisi, kad Europos Komisijos darbo programoje nepateikta ataskaita dėl Reglamento (EB) Nr. 1082/2006 dėl Europos teritorinio bendradarbiavimo grupės (ETBG) taikymo; remdamasis RK vykdytų konsultacijų išvadomis ir atskira nuomone šiuo klausimu, savo ruožtu įsipareigoja aktyviai dalyvauti pirmiau minėto reglamento reformoje, visų prima suburti šioje srityje dirbančias vietos ir regionų vadžios institucijas į sąveikųjį tinklą. |
| --- | --- |

15.

stebisi, kad Europos Komisijos darbo programoje nepateikta ataskaita dėl Reglamento (EB) Nr. 1082/2006 dėl Europos teritorinio bendradarbiavimo grupės (ETBG) taikymo; remdamasis RK vykdytų konsultacijų išvadomis ir atskira nuomone šiuo klausimu, savo ruožtu įsipareigoja aktyviai dalyvauti pirmiau minėto reglamento reformoje, visų prima suburti šioje srityje dirbančias vietos ir regionų vadžios institucijas į sąveikųjį tinklą.

III.   SUMANAUS REGULIAVIMO LINK

REGIONŲ KOMITETAS

| 16. | ketina plėtoti ir intensyvinti bendradarbiavimą su nacionaliniais ir regioniniais parlamentais ir vyriausybėmis įgyvendinant išankstinio įspėjimo mechanizmą; |
| --- | --- |

16.

ketina plėtoti ir intensyvinti bendradarbiavimą su nacionaliniais ir regioniniais parlamentais ir vyriausybėmis įgyvendinant išankstinio įspėjimo mechanizmą;

| 17. | 2011 m. pavasarį paskelbs savo pirmą metinę ataskaitą dėl subsidiarumo ir sieks, kad ji būtų įtraukta į Europos Komisijos tvirtinamą metinę ataskaitą dėl subsidiarumo ir proporcingumo; |
| --- | --- |

17.

2011 m. pavasarį paskelbs savo pirmą metinę ataskaitą dėl subsidiarumo ir sieks, kad ji būtų įtraukta į Europos Komisijos tvirtinamą metinę ataskaitą dėl subsidiarumo ir proporcingumo;

| 18. | siekdamas padėti tobulinti reguliavimo aplinką, ragina atlikti regionams labiau pritaikytą ES poveikio vertinimą ir siūlo padėti Europos Komisijai atlikti poveikio vertinimą; Komitetas taip pat ketina kurti priemones, kurios būtų naudingos atliekant galiojančių teisės aktų ex post vertinimą, visų pirma analizuojant, kaip ES teisės aktai įgyvendinami vietos ir regionų lygmeniu; |
| --- | --- |

18.

siekdamas padėti tobulinti reguliavimo aplinką, ragina atlikti regionams labiau pritaikytą ES poveikio vertinimą ir siūlo padėti Europos Komisijai atlikti poveikio vertinimą; Komitetas taip pat ketina kurti priemones, kurios būtų naudingos atliekant galiojančių teisės aktų ex post vertinimą, visų pirma analizuojant, kaip ES teisės aktai įgyvendinami vietos ir regionų lygmeniu;

| 19. | palankiai vertina ES pilietybės stiprinimą per Europos piliečių iniciatyvą; ši iniciatyva galėtų padėti stiprinti gyventojų pilietinės atsakomybės jausmą ir skatinti juos tapatintis su Europos Sąjunga; Komitetas labai nori padėti įgyvendinti šią iniciatyvą didindamas informuotumą, rengdamas diskusijas dėl įgyvendinamų ar sėkmingai įgyvendintų iniciatyvų, remdamas jam ir vietos ir regionų valdžios institucijoms aktualiausias Europos piliečių iniciatyvas; |
| --- | --- |

19.

palankiai vertina ES pilietybės stiprinimą per Europos piliečių iniciatyvą; ši iniciatyva galėtų padėti stiprinti gyventojų pilietinės atsakomybės jausmą ir skatinti juos tapatintis su Europos Sąjunga; Komitetas labai nori padėti įgyvendinti šią iniciatyvą didindamas informuotumą, rengdamas diskusijas dėl įgyvendinamų ar sėkmingai įgyvendintų iniciatyvų, remdamas jam ir vietos ir regionų valdžios institucijoms aktualiausias Europos piliečių iniciatyvas;

| 20. | ketina toliau kelti Europos daugiapakopio valdymo kultūrą, remdamasis Baltąja knyga dėl daugiapakopio valdymo vertins tokio valdymo įgyvendinimą ir stebės, kaip daugiapakopis valdymas veikia Europos Sąjungoje. |
| --- | --- |

20.

ketina toliau kelti Europos daugiapakopio valdymo kultūrą, remdamasis Baltąja knyga dėl daugiapakopio valdymo vertins tokio valdymo įgyvendinimą ir stebės, kaip daugiapakopis valdymas veikia Europos Sąjungoje.

IV.   EKONOMIKOS VALDYMAS

REGIONŲ KOMITETAS

| 21. | remia Europos Komisijos ketinimą stiprinti ES ekonomikos valdymą ir didinti ekonominės ir fiskalinės politikos koordinavimą; tačiau tvirtai prieštarauja bet kokiam pasiūlymui nutraukti finansavimą pagal sanglaudos politiką tuo atveju, jei valstybės narės nesilaiko Stabilumo ir augimo pakto taisyklių; |
| --- | --- |

21.

remia Europos Komisijos ketinimą stiprinti ES ekonomikos valdymą ir didinti ekonominės ir fiskalinės politikos koordinavimą; tačiau tvirtai prieštarauja bet kokiam pasiūlymui nutraukti finansavimą pagal sanglaudos politiką tuo atveju, jei valstybės narės nesilaiko Stabilumo ir augimo pakto taisyklių;

| 22. | palankiai vertina ligi šiol padarytą pažangą finansinio reguliavimo srityje, pritaria Komisijos išankstiniam reformos įgyvendinimo pabaigos planavimui ir ypač džiaugiasi Reglamento dėl kredito reitingų agentūrų pataisomis, kuriomis siekiama sumažinti finansų įstaigų, investuotojų, paskolų gavėjų ir valstybės institucijų pernelyg didelį priklausomumą nuo kredito reitingų ir padidinti konkurenciją tarp reitingų agentūrų; tačiau apgailestauja, kad Komisija neatsižvelgė į Europos Parlamento raginimą (1) atlikti įgyvendinamumo ir poveikio tyrimą dėl viešos ir nepriklausomos Europos kredito reitingų agentūros įsteigimo. |
| --- | --- |

22.

palankiai vertina ligi šiol padarytą pažangą finansinio reguliavimo srityje, pritaria Komisijos išankstiniam reformos įgyvendinimo pabaigos planavimui ir ypač džiaugiasi Reglamento dėl kredito reitingų agentūrų pataisomis, kuriomis siekiama sumažinti finansų įstaigų, investuotojų, paskolų gavėjų ir valstybės institucijų pernelyg didelį priklausomumą nuo kredito reitingų ir padidinti konkurenciją tarp reitingų agentūrų; tačiau apgailestauja, kad Komisija neatsižvelgė į Europos Parlamento raginimą (1) atlikti įgyvendinamumo ir poveikio tyrimą dėl viešos ir nepriklausomos Europos kredito reitingų agentūros įsteigimo.

V.   „EUROPA 2020“

REGIONŲ KOMITETAS

| 23. | yra įsitikinęs, kad siekdama pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo ES turi įgyvendinti strategiją „Europa 2020“ bendradarbiaudama su vietos ir regionų valdžios institucijomis; |
| --- | --- |

23.

yra įsitikinęs, kad siekdama pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo ES turi įgyvendinti strategiją „Europa 2020“ bendradarbiaudama su vietos ir regionų valdžios institucijomis;

| 24. | siūlo, kad teritoriniai paktai, kaip priemonė politinei atsakomybei už strategiją „Europa 2020“ didinti nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmeniu, būtų sudaromi visose ES valstybėse narėse. Teritoriniais paktais turėtų būti remiamasi rengiant ir įgyvendinant nacionalines reformų programas ir septynias „Europa 2020“ pavyzdines iniciatyvas; |
| --- | --- |

24.

siūlo, kad teritoriniai paktai, kaip priemonė politinei atsakomybei už strategiją „Europa 2020“ didinti nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmeniu, būtų sudaromi visose ES valstybėse narėse. Teritoriniais paktais turėtų būti remiamasi rengiant ir įgyvendinant nacionalines reformų programas ir septynias „Europa 2020“ pavyzdines iniciatyvas;

| 25. | įsipareigoja kasmet, dar prieš Metinę augimo apžvalgą, paskelbti pranešimą, apžvelgiantį, kaip ES vietos ir valdžios institucijų požiūriu įgyvendinama strategija „Europa 2020“; |
| --- | --- |

25.

įsipareigoja kasmet, dar prieš Metinę augimo apžvalgą, paskelbti pranešimą, apžvelgiantį, kaip ES vietos ir valdžios institucijų požiūriu įgyvendinama strategija „Europa 2020“;

A.   Pažangus augimas

| 26. | pabrėžia, kad įgyvendinti Skaitmeninę darbotvarkę visų pirma tenka vietos ir regionų valdžios institucijoms; tvirtai pageidautų aktyviai dalyvauti siekiant svarbiausių lyginamosios analizės sistemoje nustatytų tikslų, susijusių su veiklos standartais; tikisi, kad bus parengta daugiau iniciatyvų, susijusių su e. valdymu, e. sveikata, plačiajuoste prieiga, socialine įtrauktimi, kaimo ir atokių vietovių ryšiu, duomenų apsauga ir kultūrinės medžiagos skaitmeninimu; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia, kad įgyvendinti Skaitmeninę darbotvarkę visų pirma tenka vietos ir regionų valdžios institucijoms; tvirtai pageidautų aktyviai dalyvauti siekiant svarbiausių lyginamosios analizės sistemoje nustatytų tikslų, susijusių su veiklos standartais; tikisi, kad bus parengta daugiau iniciatyvų, susijusių su e. valdymu, e. sveikata, plačiajuoste prieiga, socialine įtrauktimi, kaimo ir atokių vietovių ryšiu, duomenų apsauga ir kultūrinės medžiagos skaitmeninimu;

| 27. | pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimas svarbus siekiant, kad Europos Sąjunga būtų inovatyvi ir kad būtų sukurta nuosekli globalizacijos epochos pramonės politika; be to, Komitetas tikisi netrukus pateikti konkrečių pasiūlymų; |
| --- | --- |

27.

pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimas svarbus siekiant, kad Europos Sąjunga būtų inovatyvi ir kad būtų sukurta nuosekli globalizacijos epochos pramonės politika; be to, Komitetas tikisi netrukus pateikti konkrečių pasiūlymų;

| 28. | stebisi, kad teisėkūros pasiūlymas dėl Europos Sąjungos 8-osios bendrosios programos dėl mokslinių tyrimų finansavimo po 2013 m. neįtrauktas į Europos Komisijos 2011 m. strategines iniciatyvas; Komitetas patvirtina savo įsipareigojimą padėti Europos Komisijai parengti orientacinį dokumentą, susijusį su 8-osios bendrosios programos rengimu; |
| --- | --- |

28.

stebisi, kad teisėkūros pasiūlymas dėl Europos Sąjungos 8-osios bendrosios programos dėl mokslinių tyrimų finansavimo po 2013 m. neįtrauktas į Europos Komisijos 2011 m. strategines iniciatyvas; Komitetas patvirtina savo įsipareigojimą padėti Europos Komisijai parengti orientacinį dokumentą, susijusį su 8-osios bendrosios programos rengimu;

| 29. | pabrėžia, jog siekiant padėti mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), kad fundamentalieji moksliniai tyrimai būtų tvirčiau susieti su taikomaisiais moksliniais tyrimais, reikia derinti veiksmus visais valdymo lygmenimis; Komitetas palankiai vertina priemones, kuriomis siekiama imtis kūrybiškumo ir inovacijų skatinimo iniciatyvų ir jas remti; |
| --- | --- |

29.

pabrėžia, jog siekiant padėti mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), kad fundamentalieji moksliniai tyrimai būtų tvirčiau susieti su taikomaisiais moksliniais tyrimais, reikia derinti veiksmus visais valdymo lygmenimis; Komitetas palankiai vertina priemones, kuriomis siekiama imtis kūrybiškumo ir inovacijų skatinimo iniciatyvų ir jas remti;

| 30. | pabrėžia, kad tik bendradarbiaujant su vietos ir regionų valdžios institucijomis, taip pat kitomis jaunimo organizacijomis bus galima pasiekti iniciatyvos „Judus jaunimas“ tikslus; |
| --- | --- |

30.

pabrėžia, kad tik bendradarbiaujant su vietos ir regionų valdžios institucijomis, taip pat kitomis jaunimo organizacijomis bus galima pasiekti iniciatyvos „Judus jaunimas“ tikslus;

| 31. | palankiai vertina Europos Komisijos ketinimą parengti naują patobulintą aukštojo mokslo darbotvarkę ir ragina labiau sieti aukšto lygio profesinį mokymą, rengimą ir aukštąjį mokslą; |
| --- | --- |

31.

palankiai vertina Europos Komisijos ketinimą parengti naują patobulintą aukštojo mokslo darbotvarkę ir ragina labiau sieti aukšto lygio profesinį mokymą, rengimą ir aukštąjį mokslą;

| 32. | mano, jog nepaprastai svarbu, kad Europos Komisija parengtų naujos kompetencijos iniciatyvą ir atkreiptų dėmesį į nebaigusių mokyklos moksleivių problemą bei įteisintų neformalųjį mokymąsi ir savišvietą; Komitetas ketina analizuoti iniciatyvą „Nauji gebėjimai naujoms darbo vietoms“ ir pabrėžia, kad skubiai reikia darbo jėgos įgūdžius ir rengimo programą priderinti prie numatomų pokyčių, kad būtų patenkinti darbdavių poreikiai; |
| --- | --- |

32.

mano, jog nepaprastai svarbu, kad Europos Komisija parengtų naujos kompetencijos iniciatyvą ir atkreiptų dėmesį į nebaigusių mokyklos moksleivių problemą bei įteisintų neformalųjį mokymąsi ir savišvietą; Komitetas ketina analizuoti iniciatyvą „Nauji gebėjimai naujoms darbo vietoms“ ir pabrėžia, kad skubiai reikia darbo jėgos įgūdžius ir rengimo programą priderinti prie numatomų pokyčių, kad būtų patenkinti darbdavių poreikiai;

B.   Integracinis augimas

| 33. | ketina aktyviai dalyvauti įgyvendinant Europos kovos su skurdu planą ir siekti vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimo, kad, užtikrinant Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metais vykdytų veiksmų tęstinumą, būtų plėtojamas integruotas ir teritorinis kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metodas; |
| --- | --- |

33.

ketina aktyviai dalyvauti įgyvendinant Europos kovos su skurdu planą ir siekti vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimo, kad, užtikrinant Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metais vykdytų veiksmų tęstinumą, būtų plėtojamas integruotas ir teritorinis kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metodas;

| 34. | palankiai vertina Komisijos paskelbtą žinią, kad 2011 m. ji išleis baltąją knygą dėl pensijų ir kad joje bus numatytas tolesnis valstybių narių bendradarbiavimas; Komitetas primygtinai siūlo, kad su bet kokiu pasiūlymu šioje srityje būtų pateikiamas tinkamas poveikio vietos ir regionų valdžios institucijoms vertinimas, nes Europoje vietos ir regionų valdžios institucijos yra didžiausias viešojo sektoriaus darbdavys ir tvarko papildomas savo darbuotojų pensijų sistemas; |
| --- | --- |

34.

palankiai vertina Komisijos paskelbtą žinią, kad 2011 m. ji išleis baltąją knygą dėl pensijų ir kad joje bus numatytas tolesnis valstybių narių bendradarbiavimas; Komitetas primygtinai siūlo, kad su bet kokiu pasiūlymu šioje srityje būtų pateikiamas tinkamas poveikio vietos ir regionų valdžios institucijoms vertinimas, nes Europoje vietos ir regionų valdžios institucijos yra didžiausias viešojo sektoriaus darbdavys ir tvarko papildomas savo darbuotojų pensijų sistemas;

| 35. | remia Komisijos ketinimą 2011 m. pateikti naują pasiūlymą dėl Darbo laiko direktyvos, apimantį tiek netaikymo galimybės, tiek budėjimo laiko klausimus. Regionų ir vietos valdžios institucijoms, kaip viešosios tarnybos darbdavėms, ypač reikalinga galimybė atlikti būsimų Bendrijos teisės aktų įtakos jų žmogiškųjų išteklių valdymui laikotarpio vidurio vertinimą; |
| --- | --- |

35.

remia Komisijos ketinimą 2011 m. pateikti naują pasiūlymą dėl Darbo laiko direktyvos, apimantį tiek netaikymo galimybės, tiek budėjimo laiko klausimus. Regionų ir vietos valdžios institucijoms, kaip viešosios tarnybos darbdavėms, ypač reikalinga galimybė atlikti būsimų Bendrijos teisės aktų įtakos jų žmogiškųjų išteklių valdymui laikotarpio vidurio vertinimą;

| 36. | palankiai vertina Komisijos ketinimą 2011 m. pateikti teisėkūros iniciatyvą dėl darbuotojų komandiravimo, keičiančią Direktyvą 96/71/EB, kad būtų iš tikrųjų užtikrintos komandiruotų darbuotojų teisės, vienodų sąlygų taikymas visoms įmonėms ir visiems darbuotojams jų darbo vietoje ir išaiškintos nacionalinių, regionų arba vietos valdžios institucijų ir įmonių pareigos; |
| --- | --- |

36.

palankiai vertina Komisijos ketinimą 2011 m. pateikti teisėkūros iniciatyvą dėl darbuotojų komandiravimo, keičiančią Direktyvą 96/71/EB, kad būtų iš tikrųjų užtikrintos komandiruotų darbuotojų teisės, vienodų sąlygų taikymas visoms įmonėms ir visiems darbuotojams jų darbo vietoje ir išaiškintos nacionalinių, regionų arba vietos valdžios institucijų ir įmonių pareigos;

| 37. | ragina, kad, siekiant pažangios ir subalansuotos plėtros, kuri padėtų mažinti socialinę atskirtį, sveikatos priežiūros tikslai būtų įtraukti į strategiją „Europa 2020“; |
| --- | --- |

37.

ragina, kad, siekiant pažangios ir subalansuotos plėtros, kuri padėtų mažinti socialinę atskirtį, sveikatos priežiūros tikslai būtų įtraukti į strategiją „Europa 2020“;

| 38. | mano, kad reikėtų dėti daugiau pastangų siekiant padėti vietos ir regionų valdžios institucijoms mažinti sveikatos priežiūros skirtumus Europoje; Komitetas ragina vadovautis „sveiko gyvenimo rodikliais“ arba kitais principais, kuriais pripažįstama sveiko gyvenimo svarba; |
| --- | --- |

38.

mano, kad reikėtų dėti daugiau pastangų siekiant padėti vietos ir regionų valdžios institucijoms mažinti sveikatos priežiūros skirtumus Europoje; Komitetas ragina vadovautis „sveiko gyvenimo rodikliais“ arba kitais principais, kuriais pripažįstama sveiko gyvenimo svarba;

| 39. | palankiai vertina Europos Komisijos pasiūlymą stiprinti vartotojų apsaugą skatinant kolektyvinius veiksmus („class actions“) ir ragina įgyvendinti iniciatyvas, kuriomis siekiama užtikrinti, kad būtų veiksmingai laikomasi vartotojų apsaugos taisyklių; |
| --- | --- |

39.

palankiai vertina Europos Komisijos pasiūlymą stiprinti vartotojų apsaugą skatinant kolektyvinius veiksmus („class actions“) ir ragina įgyvendinti iniciatyvas, kuriomis siekiama užtikrinti, kad būtų veiksmingai laikomasi vartotojų apsaugos taisyklių;

C.   Tvarus augimas

| 40. | tikisi, kad įgyvendinant strategijos „Europa 2020“ iniciatyvą „Tausiai išteklius naudojanti Europa“ bus kuriama ilgalaikė tvari sektorių politika, kuria siekiama ekonomikos augimą atsieti nuo išteklių naudojimo ir jos poveikio aplinkai ir didinti Europos konkurencingumą skatinant ekologines inovacijas; |
| --- | --- |

40.

tikisi, kad įgyvendinant strategijos „Europa 2020“ iniciatyvą „Tausiai išteklius naudojanti Europa“ bus kuriama ilgalaikė tvari sektorių politika, kuria siekiama ekonomikos augimą atsieti nuo išteklių naudojimo ir jos poveikio aplinkai ir didinti Europos konkurencingumą skatinant ekologines inovacijas;

| 41. | yra pasiryžęs tęsti savo ankstesnę politinę veiklą, susijusią su 2011–2020 m. ES energetikos strategijos vietos ir regioniniu matmeniu; |
| --- | --- |

41.

yra pasiryžęs tęsti savo ankstesnę politinę veiklą, susijusią su 2011–2020 m. ES energetikos strategijos vietos ir regioniniu matmeniu;

| 42. | įsipareigoja padėti Europos Sąjungai rengtis Jungtinių Tautų aukščiausiojo lygio susitikimui „Rio + 20“ Žemės klausimais ir pritarti atnaujintiems politiniams įsipareigojimams; |
| --- | --- |

42.

įsipareigoja padėti Europos Sąjungai rengtis Jungtinių Tautų aukščiausiojo lygio susitikimui „Rio + 20“ Žemės klausimais ir pritarti atnaujintiems politiniams įsipareigojimams;

| 43. | ragina Komisiją integruoti biologinės įvairovės temą į sektorių politiką ir atkreipti dėmesį į nepakankamą struktūrinių lėšų panaudojimą šioje srityje; Komitetas įsipareigoja, įgyvendinant naują biologinės įvairovės politiką ir strategiją po 2010 m., imtis tolesnių veiksmų pagal Biologinės įvairovės konvenciją, visų pirma skatinti konvenciją pasirašiusiųjų šalių (COP 10) sprendimo „Regionų valdžios, miestų ir kitų vietos valdžios institucijų veiksmų biologinės įvairovės srityje planą (2011–2020)“ įgyvendinimą; |
| --- | --- |

43.

ragina Komisiją integruoti biologinės įvairovės temą į sektorių politiką ir atkreipti dėmesį į nepakankamą struktūrinių lėšų panaudojimą šioje srityje; Komitetas įsipareigoja, įgyvendinant naują biologinės įvairovės politiką ir strategiją po 2010 m., imtis tolesnių veiksmų pagal Biologinės įvairovės konvenciją, visų pirma skatinti konvenciją pasirašiusiųjų šalių (COP 10) sprendimo „Regionų valdžios, miestų ir kitų vietos valdžios institucijų veiksmų biologinės įvairovės srityje planą (2011–2020)“ įgyvendinimą;

| 44. | visiškai pritaria ES siekiui kalbėti vienu balsu ir imtis iniciatyvos pasaulinėse klimato kaitos derybose, kad būtų nustatyti tarptautiniu mastu privalomi ir išmatuojami šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetamo kiekio mažinimo tikslai; todėl pritaria 2010 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento rezoliucijoje dėl klimato kaitos konferencijos Kankūne išdėstytam reikalavimui patvirtinti tikslą iki 2020 m. 30 proc. sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, palyginti su 1990 m. lygiu, kad ateityje būtų galima užtikrinti Europos Sąjungos tvarų augimą (2); |
| --- | --- |

44.

visiškai pritaria ES siekiui kalbėti vienu balsu ir imtis iniciatyvos pasaulinėse klimato kaitos derybose, kad būtų nustatyti tarptautiniu mastu privalomi ir išmatuojami šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetamo kiekio mažinimo tikslai; todėl pritaria 2010 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento rezoliucijoje dėl klimato kaitos konferencijos Kankūne išdėstytam reikalavimui patvirtinti tikslą iki 2020 m. 30 proc. sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, palyginti su 1990 m. lygiu, kad ateityje būtų galima užtikrinti Europos Sąjungos tvarų augimą (2);

| 45. | ragina, kad ES biudžetas ir daugiametė finansinė programa būtų labiau orientuoti į tai, kad švelninant klimato kaitos poveikį būtų panaudotas visas vietos ir regioninis potencialas ir kad būtų labiau remiamos vidutinės trukmės ir ilgalaikės investicijos į vietos ir regionų masto energijos taupymo ir efektyvaus energijos vartojimo projektus, visų pirma įgyvendinamus pagal Merų paktą. |
| --- | --- |

45.

ragina, kad ES biudžetas ir daugiametė finansinė programa būtų labiau orientuoti į tai, kad švelninant klimato kaitos poveikį būtų panaudotas visas vietos ir regioninis potencialas ir kad būtų labiau remiamos vidutinės trukmės ir ilgalaikės investicijos į vietos ir regionų masto energijos taupymo ir efektyvaus energijos vartojimo projektus, visų pirma įgyvendinamus pagal Merų paktą.

VI.   IŠNAUDOTI BENDROSIOS RINKOS POTENCIALĄ

REGIONŲ KOMITETAS

| 46. | palankiai vertina Bendrosios rinkos aktą, kuriuo siekiama labiau konkurencingos socialinės rinkos ekonomikos, ir visų pirma vertina tai, kad skatinamas bendrosios rinkos pilietinis ir socialinis matmuo; |
| --- | --- |

46.

palankiai vertina Bendrosios rinkos aktą, kuriuo siekiama labiau konkurencingos socialinės rinkos ekonomikos, ir visų pirma vertina tai, kad skatinamas bendrosios rinkos pilietinis ir socialinis matmuo;

| 47. | pripažįsta, kad reikia įtraukti horizontaliąją socialinės apsaugos sąlygą, kuria užtikrinama, kad su bendrąja rinka susijusiuose teisės aktuose būtų atsižvelgta į reikalavimus, susijusius su didelio užimtumo skatinimu, tinkamos socialinės apsaugos užtikrinimu, kova su socialine atskirtimi, aukšto lygio švietimu, mokymu ir žmonių sveikatos apsauga ir kad jokiu būdu nebūtų ribojamos pagrindinės teisės, pripažįstamos valstybėse narėse ir ES sutartyse; |
| --- | --- |

47.

pripažįsta, kad reikia įtraukti horizontaliąją socialinės apsaugos sąlygą, kuria užtikrinama, kad su bendrąja rinka susijusiuose teisės aktuose būtų atsižvelgta į reikalavimus, susijusius su didelio užimtumo skatinimu, tinkamos socialinės apsaugos užtikrinimu, kova su socialine atskirtimi, aukšto lygio švietimu, mokymu ir žmonių sveikatos apsauga ir kad jokiu būdu nebūtų ribojamos pagrindinės teisės, pripažįstamos valstybėse narėse ir ES sutartyse;

| 48. | palankiai vertina Komisijos pasiryžimą skatinti bendrovių veiklą keliose valstybėse, taigi šalinti administracines ir mokestines kliūtis, užtikrinti abipusį e. tapatybės nustatymo ir e. autentiškumo patvirtinimo pripažinimą visoje Europos Sąjungoje, didinti prekių ir paslaugų prieinamumą internete; |
| --- | --- |

48.

palankiai vertina Komisijos pasiryžimą skatinti bendrovių veiklą keliose valstybėse, taigi šalinti administracines ir mokestines kliūtis, užtikrinti abipusį e. tapatybės nustatymo ir e. autentiškumo patvirtinimo pripažinimą visoje Europos Sąjungoje, didinti prekių ir paslaugų prieinamumą internete;

| 49. | tikisi, kad bus atnaujinta visuotinės ekonominės svarbos paslaugų ir valstybės pagalbos teikimo tvarka ir, inter alia, atsiras daugiau sričių, kuriose teikiant visuotinės ekonominės svarbos paslaugas būtų galima netaikyti reikalavimo pranešti apie valstybės pagalbą; Komitetas taip pat viliasi, kad bus atnaujinta atitikties vietos autonomijos ir subsidiarumo reikalavimams tvarka, atsižvelgiant į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 26 protokolą; ragina Komisiją užtikrinti tokios atnaujintos tvarkos ir paskelbto Komunikato dėl visuotinės svarbos paslaugų kokybės sistemos nuoseklumą, todėl prašo Komisijos paspartinti jo rengimą, kad jis būtų išleistas 2011 m.; |
| --- | --- |

49.

tikisi, kad bus atnaujinta visuotinės ekonominės svarbos paslaugų ir valstybės pagalbos teikimo tvarka ir, inter alia, atsiras daugiau sričių, kuriose teikiant visuotinės ekonominės svarbos paslaugas būtų galima netaikyti reikalavimo pranešti apie valstybės pagalbą; Komitetas taip pat viliasi, kad bus atnaujinta atitikties vietos autonomijos ir subsidiarumo reikalavimams tvarka, atsižvelgiant į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 26 protokolą; ragina Komisiją užtikrinti tokios atnaujintos tvarkos ir paskelbto Komunikato dėl visuotinės svarbos paslaugų kokybės sistemos nuoseklumą, todėl prašo Komisijos paspartinti jo rengimą, kad jis būtų išleistas 2011 m.;

| 50. | atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją parengti plataus užmojo Europos socialinio būsto darbotvarkę, ją parengus Komisijos vaidmuo įgyvendinant socialinės aprėpties politiką taptų svarbesnis ateityje skirstant struktūrines lėšas, be to, šia darbotvarke būtų patvirtinta, kad socialinio būsto funkcijos, susijusios su viešosiomis paslaugomis, turėtų būti apibrėžiamos valstybių narių lygmeniu; |
| --- | --- |

50.

atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją parengti plataus užmojo Europos socialinio būsto darbotvarkę, ją parengus Komisijos vaidmuo įgyvendinant socialinės aprėpties politiką taptų svarbesnis ateityje skirstant struktūrines lėšas, be to, šia darbotvarke būtų patvirtinta, kad socialinio būsto funkcijos, susijusios su viešosiomis paslaugomis, turėtų būti apibrėžiamos valstybių narių lygmeniu;

| 51. | aktyviai dalyvaus diskusijoje dėl baltosios knygos „Transporto ateitis“; remia ekologiškesnio transporto sektoriaus idėją; palankiai vertina pasiūlymą persvarstyti transeuropinio transporto tinklo (TEN-T) pagrindines gaires ir reikalauja, kad finansinėje perspektyvoje po 2013 m. šiam tinklui būtų skirta pakankamai lėšų; |
| --- | --- |

51.

aktyviai dalyvaus diskusijoje dėl baltosios knygos „Transporto ateitis“; remia ekologiškesnio transporto sektoriaus idėją; palankiai vertina pasiūlymą persvarstyti transeuropinio transporto tinklo (TEN-T) pagrindines gaires ir reikalauja, kad finansinėje perspektyvoje po 2013 m. šiam tinklui būtų skirta pakankamai lėšų;

| 52. | dar kartą pabrėžia savo įsipareigojimą gerinti judumą Europos Sąjungos miestuose ir prašo skirti Europos Sąjungos finansinę paramą Judumo mieste veiksmų planui įgyvendinti. |
| --- | --- |

52.

dar kartą pabrėžia savo įsipareigojimą gerinti judumą Europos Sąjungos miestuose ir prašo skirti Europos Sąjungos finansinę paramą Judumo mieste veiksmų planui įgyvendinti.

VII.   ŽEMĖS ŪKIO IR ŽUVININKYSTĖS SEKTORIUS

REGIONŲ KOMITETAS

| 53. | prašo įgyvendinti bendrą žemės ūkio politiką (BŽŪP), persvarstytą remiantis aiškiomis gairėmis, ilgalaike perspektyva ir sustiprintą reikiamais finansiniais ištekliais; |
| --- | --- |

53.

prašo įgyvendinti bendrą žemės ūkio politiką (BŽŪP), persvarstytą remiantis aiškiomis gairėmis, ilgalaike perspektyva ir sustiprintą reikiamais finansiniais ištekliais;

| 54. | prašo stiprinti kaimo plėtros politiką biudžeto požiūriu ir atsižvelgiant į jos sąsają su sanglaudos politika, kad būtų galima užtikrinti vienodo pobūdžio veiksmų nuoseklumą toje pačioje teritorijoje ir įgyvendinti sanglaudos tikslus; |
| --- | --- |

54.

prašo stiprinti kaimo plėtros politiką biudžeto požiūriu ir atsižvelgiant į jos sąsają su sanglaudos politika, kad būtų galima užtikrinti vienodo pobūdžio veiksmų nuoseklumą toje pačioje teritorijoje ir įgyvendinti sanglaudos tikslus;

| 55. | laikosi nuomonės, kad įgyvendinant bendrą žemės ūkio politiką po 2013 m. reikės iš naujo subalansuoti paramą, teikiant pirmenybę užimtumo užtikrinimui ir žemės ūkio veiklos pažeidžiamose teritorijose išsaugojimui. Persvarstytoje BŽŪP turi būti atsisakyta bet kokių nevienodų sąlygų teikiant paramą skirtingiems gaminiams ar regionams; Komitetas rekomenduoja atsisakyti nusistovėjusių modelių, tačiau nepritaria ketinimui įgyvendinti esminę reformą, dėl kurios būtų nutraukta parama pajamoms ir panaikinta dauguma intervencijos į rinką priemonių; |
| --- | --- |

55.

laikosi nuomonės, kad įgyvendinant bendrą žemės ūkio politiką po 2013 m. reikės iš naujo subalansuoti paramą, teikiant pirmenybę užimtumo užtikrinimui ir žemės ūkio veiklos pažeidžiamose teritorijose išsaugojimui. Persvarstytoje BŽŪP turi būti atsisakyta bet kokių nevienodų sąlygų teikiant paramą skirtingiems gaminiams ar regionams; Komitetas rekomenduoja atsisakyti nusistovėjusių modelių, tačiau nepritaria ketinimui įgyvendinti esminę reformą, dėl kurios būtų nutraukta parama pajamoms ir panaikinta dauguma intervencijos į rinką priemonių;

| 56. | mano, kad regionai nebegali pasitenkinti vien bendro finansuotojo statusu. Jie turi dalyvauti nustatant gaires ir pasirenkant įgyvendinimo bei valdymo tvarką; |
| --- | --- |

56.

mano, kad regionai nebegali pasitenkinti vien bendro finansuotojo statusu. Jie turi dalyvauti nustatant gaires ir pasirenkant įgyvendinimo bei valdymo tvarką;

| 57. | palaiko Europos Komisijos pasiryžimą diegti naują bendrą žuvininkystės politiką, kaip neatskiriamą integruotos jūrų politikos dalį, nes tai užtikrintų ir žuvų išteklių tvarumą, ir pragyvenimo šaltinį Europos pakrančių gyventojams; palankiai vertina paramą Komiteto pasiūlymui sutelkti visus žuvininkystei, akvakultūrai ir integruotai jūrų politikai skirtus išteklius vienoje priemonėje. |
| --- | --- |

57.

palaiko Europos Komisijos pasiryžimą diegti naują bendrą žuvininkystės politiką, kaip neatskiriamą integruotos jūrų politikos dalį, nes tai užtikrintų ir žuvų išteklių tvarumą, ir pragyvenimo šaltinį Europos pakrančių gyventojams; palankiai vertina paramą Komiteto pasiūlymui sutelkti visus žuvininkystei, akvakultūrai ir integruotai jūrų politikai skirtus išteklius vienoje priemonėje.

VIII.   TOLIAU ĮGYVENDINTI PILIEČIŲ DARBOTVARKĘ – LAISVĖ, SAUGUMAS IR TEISINGUMAS

REGIONŲ KOMITETAS

| 58. | mano, kad įgyvendinant Stokholmo programos veiksmų planą svarbiausias vaidmuo turi tekti vietos ir regionų valdžios institucijoms, ir primena, kad imantis bet kokių veiksmų ar rengiant teisės aktus šioje srityje turi būti paisoma pagrindinių teisių, |
| --- | --- |

58.

mano, kad įgyvendinant Stokholmo programos veiksmų planą svarbiausias vaidmuo turi tekti vietos ir regionų valdžios institucijoms, ir primena, kad imantis bet kokių veiksmų ar rengiant teisės aktus šioje srityje turi būti paisoma pagrindinių teisių,

| 59. | įsipareigoja bendradarbiauti su kitomis ES institucijomis ir agentūromis, valstybėmis narėmis ir vietos ir regionų valdžios institucijomis, kad Europos Sąjungos pilietybė įgytų tikrąją prasmę ir kad būtų puoselėjimas stipresnis tapatinimosi su Europa jausmas ne tik per turtingą Europos kultūrų ir kalbų įvairovę, regioninį kultūros paveldą ir tradicijas, bet ir per aktyvesnį ir platesnį Sąjungos piliečių demokratinį dalyvavimą, vykdomą regionuose ir vietovėse, kur jie yra įleidę šaknis; |
| --- | --- |

59.

įsipareigoja bendradarbiauti su kitomis ES institucijomis ir agentūromis, valstybėmis narėmis ir vietos ir regionų valdžios institucijomis, kad Europos Sąjungos pilietybė įgytų tikrąją prasmę ir kad būtų puoselėjimas stipresnis tapatinimosi su Europa jausmas ne tik per turtingą Europos kultūrų ir kalbų įvairovę, regioninį kultūros paveldą ir tradicijas, bet ir per aktyvesnį ir platesnį Sąjungos piliečių demokratinį dalyvavimą, vykdomą regionuose ir vietovėse, kur jie yra įleidę šaknis;

| 60. | tvirtai tiki, kad ES yra atvira pasauliui, todėl remia pastangas toliau kurti išsamią Europos imigracijos ir prieglobsčio politiką, pagrįstą pagarba pagrindinėms teisėms ir laisvėms, tuo pat metu kovojant su nelegalia migracija ir pabrėžiant solidarumą; Komitetas pažymi, kad valdant migracijos srautus ir užtikrinant imigrantų integraciją labai svarbus vaidmuo tenka vietos ir regionų valdžios institucijoms; |
| --- | --- |

60.

tvirtai tiki, kad ES yra atvira pasauliui, todėl remia pastangas toliau kurti išsamią Europos imigracijos ir prieglobsčio politiką, pagrįstą pagarba pagrindinėms teisėms ir laisvėms, tuo pat metu kovojant su nelegalia migracija ir pabrėžiant solidarumą; Komitetas pažymi, kad valdant migracijos srautus ir užtikrinant imigrantų integraciją labai svarbus vaidmuo tenka vietos ir regionų valdžios institucijoms;

| 61. | remia tolesnę patikimos civilinės ir baudžiamosios teisės – ir materialinės, ir procesinės – sistemos plėtotę. |
| --- | --- |

61.

remia tolesnę patikimos civilinės ir baudžiamosios teisės – ir materialinės, ir procesinės – sistemos plėtotę.

IX.   EUROPA PASAULYJE

REGIONŲ KOMITETAS

| 62. | pripažįsta, kad Europos kaimynystės politika labai svarbi šalyse partnerėse siekiant stabilumo ir ekonomikos augimo, ir įsipareigoja stiprinti jos regioninį matmenį, visų pirma 2011 m. persvarstant politiką; Komitetas pakartoja, kad reikia plėsti valstybių, regionų ir teritorijų bendradarbiavimą, stiprinti šalių partnerių institucinius gebėjimus vietos ir regionų lygmeniu; |
| --- | --- |

62.

pripažįsta, kad Europos kaimynystės politika labai svarbi šalyse partnerėse siekiant stabilumo ir ekonomikos augimo, ir įsipareigoja stiprinti jos regioninį matmenį, visų pirma 2011 m. persvarstant politiką; Komitetas pakartoja, kad reikia plėsti valstybių, regionų ir teritorijų bendradarbiavimą, stiprinti šalių partnerių institucinius gebėjimus vietos ir regionų lygmeniu;

| 63. | mano, kad Viduržemio jūros šalių sąjungos sėkmė labai priklauso nuo regionų ir miestų dalyvavimo, todėl ragina svarbesnį vaidmenį skatinant geriausios praktikos pavyzdžių mainus ir padedant vykdyti naujus bendradarbiavimo projektus skirti Viduržemio jūros regiono valstybių regionų ir vietos valdžios institucijų asamblėjai (ARLEM); |
| --- | --- |

63.

mano, kad Viduržemio jūros šalių sąjungos sėkmė labai priklauso nuo regionų ir miestų dalyvavimo, todėl ragina svarbesnį vaidmenį skatinant geriausios praktikos pavyzdžių mainus ir padedant vykdyti naujus bendradarbiavimo projektus skirti Viduržemio jūros regiono valstybių regionų ir vietos valdžios institucijų asamblėjai (ARLEM);

| 64. | dar kartą primena, kad remia Rytų partnerystės teritorinio ir regioninio matmens plėtojimą, todėl praneša, kad 2011 m. pirmąjį pusmetį bus rengiama Rytų partnerystės ir ES vietos ir regionų valdžios institucijų konferencija; |
| --- | --- |

64.

dar kartą primena, kad remia Rytų partnerystės teritorinio ir regioninio matmens plėtojimą, todėl praneša, kad 2011 m. pirmąjį pusmetį bus rengiama Rytų partnerystės ir ES vietos ir regionų valdžios institucijų konferencija;

| 65. | toliau stebi Europos Sąjungos plėtros procesą ir didžiausią dėmesį skiria vietos ir regionų valdžios institucijoms šalyse kandidatėse ir potencialiose šalyse kandidatėse. Specialiai sudarytos darbo grupės ir jungtiniai konsultaciniai komitetai toliau dirbs savo darbą, susijusį su šia tema; tokie pat jungtiniai konsultaciniai komitetai galėtų būti sudaryti su Juodkalnija, Albanija ar Serbija, joms suteikus šalių kandidačių statusą; |
| --- | --- |

65.

toliau stebi Europos Sąjungos plėtros procesą ir didžiausią dėmesį skiria vietos ir regionų valdžios institucijoms šalyse kandidatėse ir potencialiose šalyse kandidatėse. Specialiai sudarytos darbo grupės ir jungtiniai konsultaciniai komitetai toliau dirbs savo darbą, susijusį su šia tema; tokie pat jungtiniai konsultaciniai komitetai galėtų būti sudaryti su Juodkalnija, Albanija ar Serbija, joms suteikus šalių kandidačių statusą;

| 66. | dar kartą pabrėžia, kad remia Tūkstantmečio vystymosi tikslus; pageidauja, kad Europos Sąjungos vystymosi politika ir Europos konsensusas būtų plėtojami kryptimi, jau nustatyta komunikate „Vietos valdžios institucijos – vystymosi proceso dalyvės“, kuriame pabrėžiamas šiose politikos srityse atliekamas minėtų valdžios institucijų vaidmuo, vieta ir pridėtinė vertė; siekdamas skatinti vietos ir regionų valdžios institucijų keitimąsi patirtimi ir suteikti joms galimybę išreikšti politinę poziciją dėl vystomojo bendradarbiavimo Komitetas, bendradarbiaudamas su Europos Komisija, surengs antrąją decentralizuoto vystomojo bendradarbiavimo konferenciją ir sukurs decentralizuoto bendradarbiavimo portalą. |
| --- | --- |

66.

dar kartą pabrėžia, kad remia Tūkstantmečio vystymosi tikslus; pageidauja, kad Europos Sąjungos vystymosi politika ir Europos konsensusas būtų plėtojami kryptimi, jau nustatyta komunikate „Vietos valdžios institucijos – vystymosi proceso dalyvės“, kuriame pabrėžiamas šiose politikos srityse atliekamas minėtų valdžios institucijų vaidmuo, vieta ir pridėtinė vertė; siekdamas skatinti vietos ir regionų valdžios institucijų keitimąsi patirtimi ir suteikti joms galimybę išreikšti politinę poziciją dėl vystomojo bendradarbiavimo Komitetas, bendradarbiaudamas su Europos Komisija, surengs antrąją decentralizuoto vystomojo bendradarbiavimo konferenciją ir sukurs decentralizuoto bendradarbiavimo portalą.

2010 m. gruodžio 2 d., Briuselis

Regionų komiteto pirmininkė

Mercedes BRESSO

---

(1)  Žr. 2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento rezoliucijos dėl finansų, ekonomikos ir socialinės krizės: rekomendacijos dėl priemonių ir iniciatyvų, kurių reikia imtis (laikotarpio vidurio ataskaita) 60 punktą.

1

(2)  Žr. Rezoliucijos P7_TA-PROV(2010)0442 16 punktą.

2

---

NUOMONĖS

Regionų komitetas

87-oji plenarinė sesija, 2010 m. gruodžio 1 ir 2 d.

| 10.2.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 42/6 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 42/6

---

Regionų komiteto perspektyvinė nuomonė „ES 2011–2020 m. energetikos veiksmų planas“

2011/C 42/02

REGIONŲ KOMITETAS

| — | palankiai vertina tai, kad Europos Komisija savo komunikate „Energetika 2020. Konkurencingos, darnios ir saugios energetikos strategija“ nurodė, kad savivaldybės atlieka esminį vaidmenį kuriant novatoriškus kompleksinius energetikos sprendimus vietos lygmeniu, ir ypač vertina Europos Komisijos pasiryžimą stiprinti tokias iniciatyvas kaip Merų paktas; vis dėlto apgailestauja, kad komunikate nepaminėta, koks svarbus vaidmuo tenka regionams, |
| --- | --- |

—

palankiai vertina tai, kad Europos Komisija savo komunikate „Energetika 2020. Konkurencingos, darnios ir saugios energetikos strategija“ nurodė, kad savivaldybės atlieka esminį vaidmenį kuriant novatoriškus kompleksinius energetikos sprendimus vietos lygmeniu, ir ypač vertina Europos Komisijos pasiryžimą stiprinti tokias iniciatyvas kaip Merų paktas; vis dėlto apgailestauja, kad komunikate nepaminėta, koks svarbus vaidmuo tenka regionams,

| — | konstatuoja, kad komunikate „Energetika 2020“ teigiama, kad siekiant ES energetikos politikos tikslų nemažai turi prisidėti ir vietos, ir regionų lygmuo, tačiau pasigenda konkrečių naujų įsipareigojimų finansuoti ir skirti lėšų vietos ir regionų investicijoms į tausią energiją, |
| --- | --- |

—

konstatuoja, kad komunikate „Energetika 2020“ teigiama, kad siekiant ES energetikos politikos tikslų nemažai turi prisidėti ir vietos, ir regionų lygmuo, tačiau pasigenda konkrečių naujų įsipareigojimų finansuoti ir skirti lėšų vietos ir regionų investicijoms į tausią energiją,

| — | ragina energijos poreikių mažinimą laikyti absoliučiu prioritetu ir visais lygmenimis stiprinti politiką šioje srityje; kaip ir Europos Parlamentas savo 2010 m. birželio mėn. rezoliucijoje dėl strategijos „Europa 2020“, pabrėžia, kad reikia nustatyti privalomą energijos vartojimo sumažinimo 20 proc. iki 2020 m. tikslą, jei norime iš tikrųjų sumažinti suvartojamos energijos kiekį. Šiuo tikslu reikėtų aiškiai apibrėžti veiklą įvairiais lygmenimis, kad būtų užtikrinta didesnė atsakomybė už priemonių įgyvendinimą ir jų bendras koordinavimas bei nuoseklumas, |
| --- | --- |

—

ragina energijos poreikių mažinimą laikyti absoliučiu prioritetu ir visais lygmenimis stiprinti politiką šioje srityje; kaip ir Europos Parlamentas savo 2010 m. birželio mėn. rezoliucijoje dėl strategijos „Europa 2020“, pabrėžia, kad reikia nustatyti privalomą energijos vartojimo sumažinimo 20 proc. iki 2020 m. tikslą, jei norime iš tikrųjų sumažinti suvartojamos energijos kiekį. Šiuo tikslu reikėtų aiškiai apibrėžti veiklą įvairiais lygmenimis, kad būtų užtikrinta didesnė atsakomybė už priemonių įgyvendinimą ir jų bendras koordinavimas bei nuoseklumas,

| — | ragina energetikos politiką padaryti vienu pagrindinių ES biudžeto prioritetų, kad jai tektų didesnė dalis pagal sanglaudos politiką skiriamo finansavimo. Konkrečios struktūrinių fondų pagalbos prioritetai turėtų būti nustatomi vietos ir regionų lygmeniu. |
| --- | --- |

—

ragina energetikos politiką padaryti vienu pagrindinių ES biudžeto prioritetų, kad jai tektų didesnė dalis pagal sanglaudos politiką skiriamo finansavimo. Konkrečios struktūrinių fondų pagalbos prioritetai turėtų būti nustatomi vietos ir regionų lygmeniu.

| Pranešėjas | : | Michel Lebrun (BE / ELP), Belgijos prancūzakalbės bendruomenės parlamento narys |
| --- | --- | --- |

Pranešėjas

:

Michel Lebrun (BE / ELP), Belgijos prancūzakalbės bendruomenės parlamento narys

REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | primena Europos Sąjungos institucijoms būtinybę užtikrinti valstybių narių gyventojams saugias, prieinamas ir tvarias energijos vartojimo sąlygas. Taigi, energetikos politika gali labai prisidėti skatinant tausiau energiją ir išteklius naudojančią, tvarią, mažiau anglies dioksido į aplinką išskiriančią, saugesnę ir konkurencingesnę Europą, kaip numatyta naujoje Europos darbo vietų kūrimo ir ekonomikos augimo strategijoje „Europa 2020“ (1); |
| --- | --- |

1.

primena Europos Sąjungos institucijoms būtinybę užtikrinti valstybių narių gyventojams saugias, prieinamas ir tvarias energijos vartojimo sąlygas. Taigi, energetikos politika gali labai prisidėti skatinant tausiau energiją ir išteklius naudojančią, tvarią, mažiau anglies dioksido į aplinką išskiriančią, saugesnę ir konkurencingesnę Europą, kaip numatyta naujoje Europos darbo vietų kūrimo ir ekonomikos augimo strategijoje „Europa 2020“ (1);

| 2. | dar kartą patvirtina, kad veiksmai vietos ir regionų lygmeniu tebėra itin svarbūs šiems tikslams pasiekti. Europos Komisija ir Europos Parlamentas jau aiškiai pripažino esminį regionų ir miestų vaidmenį siekiant šių tikslų; |
| --- | --- |

2.

dar kartą patvirtina, kad veiksmai vietos ir regionų lygmeniu tebėra itin svarbūs šiems tikslams pasiekti. Europos Komisija ir Europos Parlamentas jau aiškiai pripažino esminį regionų ir miestų vaidmenį siekiant šių tikslų;

| 3. | palankiai vertina tai, kad Europos Komisija savo komunikate „Energetika 2020. Konkurencingos, darnios ir saugios energetikos strategija“ nurodė, kad savivaldybės atlieka esminį vaidmenį kuriant novatoriškus kompleksinius energetikos sprendimus vietos lygmeniu, ir ypač vertina Europos Komisijos pasiryžimą stiprinti tokias iniciatyvas kaip Merų paktas; vis dėlto apgailestauja, kad komunikate nepaminėta, koks svarbus vaidmuo tenka regionams; |
| --- | --- |

3.

palankiai vertina tai, kad Europos Komisija savo komunikate „Energetika 2020. Konkurencingos, darnios ir saugios energetikos strategija“ nurodė, kad savivaldybės atlieka esminį vaidmenį kuriant novatoriškus kompleksinius energetikos sprendimus vietos lygmeniu, ir ypač vertina Europos Komisijos pasiryžimą stiprinti tokias iniciatyvas kaip Merų paktas; vis dėlto apgailestauja, kad komunikate nepaminėta, koks svarbus vaidmuo tenka regionams;

| 4. | pabrėžia, kad transportas, būstas, viešieji pastatai, viešojo apšvietimo ir kita viešoji infrastruktūra, kurią planuoja ir už kurią atsakingos vietos ir regionų valdžios institucijos, yra tos sritys, kuriose galima gerokai sumažinti išmetamą CO2 kiekį, kontroliuoti vartojimą ir sutaupyti daug energijos; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad transportas, būstas, viešieji pastatai, viešojo apšvietimo ir kita viešoji infrastruktūra, kurią planuoja ir už kurią atsakingos vietos ir regionų valdžios institucijos, yra tos sritys, kuriose galima gerokai sumažinti išmetamą CO2 kiekį, kontroliuoti vartojimą ir sutaupyti daug energijos;

| 5. | todėl ragina toliau vystant Europos energetikos politiką skatinti veiksmingą valstybių narių ir Europos Komisijos veiksmų koordinavimą nacionaliniu, regionų ir Europos lygiu; formuojant šią politiką reikėtų atsižvelgti į visus reglamentavimo ir finansinius aspektus, taip pat jos įgyvendinimui reikalingas investicijas į fizinį ir žmogiškąjį kapitalą; |
| --- | --- |

5.

todėl ragina toliau vystant Europos energetikos politiką skatinti veiksmingą valstybių narių ir Europos Komisijos veiksmų koordinavimą nacionaliniu, regionų ir Europos lygiu; formuojant šią politiką reikėtų atsižvelgti į visus reglamentavimo ir finansinius aspektus, taip pat jos įgyvendinimui reikalingas investicijas į fizinį ir žmogiškąjį kapitalą;

| 6. | pabrėžia, kad svarbu stiprinti atsinaujinančiosios energijos vystymo ir su energijos vartojimo efektyvumu ir veiksmingumu susijusių sprendimų vietos ir regionų lygiu rėmimo priemones. Šiuo tikslu turėtų būti numatytas tinkamas, vietos ir regionų valdžios institucijoms prieinamas finansavimas; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad svarbu stiprinti atsinaujinančiosios energijos vystymo ir su energijos vartojimo efektyvumu ir veiksmingumu susijusių sprendimų vietos ir regionų lygiu rėmimo priemones. Šiuo tikslu turėtų būti numatytas tinkamas, vietos ir regionų valdžios institucijoms prieinamas finansavimas;

| 7. | konstatuoja, kad komunikate „Energetika 2020“ teigiama, kad siekiant ES energetikos politikos tikslų nemažai turi prisidėti ir vietos, ir regionų lygmuo, tačiau pasigenda konkrečių naujų įsipareigojimų finansuoti ir skirti lėšų vietos ir regionų investicijoms į tausią energiją; |
| --- | --- |

7.

konstatuoja, kad komunikate „Energetika 2020“ teigiama, kad siekiant ES energetikos politikos tikslų nemažai turi prisidėti ir vietos, ir regionų lygmuo, tačiau pasigenda konkrečių naujų įsipareigojimų finansuoti ir skirti lėšų vietos ir regionų investicijoms į tausią energiją;

| 8. | ragina koreguoti ES skiriamą finansavimą pirmenybę teikiant veiksmams, kuriais skatinama vystyti atsinaujinančiosios energijos gamybos būdus ir didinti energijos vartojimo efektyvumą. Europos investicijų banko paskolos turėtų būti lengvai prieinamos vietos ir regionų valdžios institucijoms, norinčioms investuoti į energijos vartojimo efektyvumo programas ir priemones, skatinti naudoti atsinaujinančiosios energijos šaltinius ir mažinti išmetamo CO2 kiekį; be to, energetinių investicijų fondas turėtų būti sukurtas iš pajamų, gautų įvedus naują visoje Europoje taikomą anglies dioksido mokestį daugiausiai šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetantiems teršėjams; |
| --- | --- |

8.

ragina koreguoti ES skiriamą finansavimą pirmenybę teikiant veiksmams, kuriais skatinama vystyti atsinaujinančiosios energijos gamybos būdus ir didinti energijos vartojimo efektyvumą. Europos investicijų banko paskolos turėtų būti lengvai prieinamos vietos ir regionų valdžios institucijoms, norinčioms investuoti į energijos vartojimo efektyvumo programas ir priemones, skatinti naudoti atsinaujinančiosios energijos šaltinius ir mažinti išmetamo CO2 kiekį; be to, energetinių investicijų fondas turėtų būti sukurtas iš pajamų, gautų įvedus naują visoje Europoje taikomą anglies dioksido mokestį daugiausiai šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetantiems teršėjams;

I.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

Pagrindiniai dalykai

| 9. | palankiai vertina Europos Komisijos prašymą pateikti nuomonę dėl regionų vaidmens naujoje energetikos politikoje ir įgyvendinant naują energetikos veiksmų planą; |
| --- | --- |

9.

palankiai vertina Europos Komisijos prašymą pateikti nuomonę dėl regionų vaidmens naujoje energetikos politikoje ir įgyvendinant naują energetikos veiksmų planą;

| 10. | pabrėžia, kad svarbu parengti plataus užmojo ir novatorišką Europos energetikos strategiją, kuri padėtų Europos Sąjungai tapti technologijų lydere energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiosios energijos naudojimo srityse. Ši strategija turėtų apimti energijos tiekimo saugumą (jį užtikrinant būtinas įvairinimas), suvartojamo kiekio valdymą, prieinamas kainas ir aplinkos apsaugą; užtikrinant energetinį saugumą ir sprendžiant klimato kaitos problemą būtinai turi būti laikomasi integruoto požiūrio. Svarbiausia, kad energijos kainos būtų prieinamos neturtingiausiems piliečiams, kurie dažnai išleidžia didelę savo pajamų dalį šildymui, vėsinimui, apšvietimui ir įvairiems prietaisams. Energijos vartojimo efektyvumo programos visų pirma turėtų būti skirtos tiems, kuriems jų labiausiai reikia; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad svarbu parengti plataus užmojo ir novatorišką Europos energetikos strategiją, kuri padėtų Europos Sąjungai tapti technologijų lydere energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiosios energijos naudojimo srityse. Ši strategija turėtų apimti energijos tiekimo saugumą (jį užtikrinant būtinas įvairinimas), suvartojamo kiekio valdymą, prieinamas kainas ir aplinkos apsaugą; užtikrinant energetinį saugumą ir sprendžiant klimato kaitos problemą būtinai turi būti laikomasi integruoto požiūrio. Svarbiausia, kad energijos kainos būtų prieinamos neturtingiausiems piliečiams, kurie dažnai išleidžia didelę savo pajamų dalį šildymui, vėsinimui, apšvietimui ir įvairiems prietaisams. Energijos vartojimo efektyvumo programos visų pirma turėtų būti skirtos tiems, kuriems jų labiausiai reikia;

| 11. | ragina energijos poreikių mažinimą laikyti absoliučiu prioritetu ir visais lygmenimis stiprinti politiką šioje srityje; kaip ir Europos Parlamentas savo 2010 m. birželio mėn. rezoliucijoje dėl strategijos „Europa 2020“, pabrėžia, kad reikia nustatyti privalomą energijos vartojimo sumažinimo 20 proc. iki 2020 m. tikslą, jei norime iš tikrųjų sumažinti suvartojamos energijos kiekį. Šiuo tikslu reikėtų aiškiai apibrėžti veiklą įvairiais lygmenimis, kad būtų užtikrinta didesnė atsakomybė už priemonių įgyvendinimą ir jų bendras koordinavimas bei nuoseklumas; |
| --- | --- |

11.

ragina energijos poreikių mažinimą laikyti absoliučiu prioritetu ir visais lygmenimis stiprinti politiką šioje srityje; kaip ir Europos Parlamentas savo 2010 m. birželio mėn. rezoliucijoje dėl strategijos „Europa 2020“, pabrėžia, kad reikia nustatyti privalomą energijos vartojimo sumažinimo 20 proc. iki 2020 m. tikslą, jei norime iš tikrųjų sumažinti suvartojamos energijos kiekį. Šiuo tikslu reikėtų aiškiai apibrėžti veiklą įvairiais lygmenimis, kad būtų užtikrinta didesnė atsakomybė už priemonių įgyvendinimą ir jų bendras koordinavimas bei nuoseklumas;

| 12. | mano, kad Europos Sąjunga turės tvarų, veiksmingą, įvairiapusį ir konkurencingą energijos rūšių derinį tik tuomet, jei technologijų moksliniams tyrimams ir inovacijoms skirs daugiau materialinių ir finansinių priemonių, visų pirma energijos vartojimo efektyvumui, atsinaujinančiosios energijos vystymui, energijos atliekų tvarkymui ir perdirbimui; |
| --- | --- |

12.

mano, kad Europos Sąjunga turės tvarų, veiksmingą, įvairiapusį ir konkurencingą energijos rūšių derinį tik tuomet, jei technologijų moksliniams tyrimams ir inovacijoms skirs daugiau materialinių ir finansinių priemonių, visų pirma energijos vartojimo efektyvumui, atsinaujinančiosios energijos vystymui, energijos atliekų tvarkymui ir perdirbimui;

| 13. | pritaria antrą kadenciją J. M. Barroso vadovaujamos Europos Komisijos politinėms gairėms, pagal kurias „energijos tiekimo saugumas ir geros jungtys turės lemiamos reikšmės būsimam ekonomikos augimui“, tačiau apgailestauja, kad ta pati Komisija nėra užsibrėžusi tikslo sukurti užimtumu grindžiamos ekonomikos ir per menkai pabrėžia regionų ir atsinaujinančiosios energijos vaidmenį; |
| --- | --- |

13.

pritaria antrą kadenciją J. M. Barroso vadovaujamos Europos Komisijos politinėms gairėms, pagal kurias „energijos tiekimo saugumas ir geros jungtys turės lemiamos reikšmės būsimam ekonomikos augimui“, tačiau apgailestauja, kad ta pati Komisija nėra užsibrėžusi tikslo sukurti užimtumu grindžiamos ekonomikos ir per menkai pabrėžia regionų ir atsinaujinančiosios energijos vaidmenį;

| 14. | palankiai vertina Europos Komisijos ketinimą visos Europos Sąjungos teritorijoje sukurti naują, pažangų, didelio masto Europos elektros ir dujų tinklą, kuris jungtų įprastus ir atsinaujinančiuosius gamybos išteklius ir padėtų pasiekti dvigubą tikslą: užtikrinti energijos tiekimo saugumą ES šalyse ir iki reikiamo lygio sumažinti išmetamų teršalų kiekį, kad būtų galima išspręsti klimato kaitos problemą; |
| --- | --- |

14.

palankiai vertina Europos Komisijos ketinimą visos Europos Sąjungos teritorijoje sukurti naują, pažangų, didelio masto Europos elektros ir dujų tinklą, kuris jungtų įprastus ir atsinaujinančiuosius gamybos išteklius ir padėtų pasiekti dvigubą tikslą: užtikrinti energijos tiekimo saugumą ES šalyse ir iki reikiamo lygio sumažinti išmetamų teršalų kiekį, kad būtų galima išspręsti klimato kaitos problemą;

| 15. | pabrėžia būtinybę užtikrinti valstybių narių solidarumą vykdant išorės politiką energetikos srityje; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia būtinybę užtikrinti valstybių narių solidarumą vykdant išorės politiką energetikos srityje;

| 16. | ragina Europos institucijas pasistengti užtikrinti geresnę ES energijos tiekimo vidaus ir išorės aspektų pusiausvyrą, plačiau skatinti mokslinius tyrimus ir užtikrinti energijos vartojimo efektyvumą, taip pat investuoti į naujas iškastinio kuro vežimo iš trečiųjų šalių priemones; |
| --- | --- |

16.

ragina Europos institucijas pasistengti užtikrinti geresnę ES energijos tiekimo vidaus ir išorės aspektų pusiausvyrą, plačiau skatinti mokslinius tyrimus ir užtikrinti energijos vartojimo efektyvumą, taip pat investuoti į naujas iškastinio kuro vežimo iš trečiųjų šalių priemones;

| 17. | pažymi, kad dujų ir elektros vidaus rinkų sukūrimas, įskaitant jungčių vystymą, turi ir toliau būti pagrindinis Europos Sąjungos energetikos politikos elementas, tačiau pripažįsta, kad jei dabartinėmis ekonomikos nuosmukio sąlygomis energetikos bendrovės per ateinančius 20 metų turi investuoti tūkstantį milijardų eurų į naujos kartos technologijas ir infrastruktūrą tam, kad būtų užtikrintas energijos tiekimas pereinant prie mažai anglies dioksido išskiriančių technologijų ekonomikos, bankai ir kitos finansų institucijos turėtų reikalauti, kad nacionalinės vyriausybės, ES institucijos arba energetinių investicijų fondas suteiktų garantijas dėl su novatoriškais projektais ir jų finansavimu susijusios rizikos. Tokios investicijos padėtų sukurti tūkstančius darbo vietų kvalifikuotiems darbuotojams ir padidintų Europos bendrovių konkurencinį pranašumą pasaulyje; |
| --- | --- |

17.

pažymi, kad dujų ir elektros vidaus rinkų sukūrimas, įskaitant jungčių vystymą, turi ir toliau būti pagrindinis Europos Sąjungos energetikos politikos elementas, tačiau pripažįsta, kad jei dabartinėmis ekonomikos nuosmukio sąlygomis energetikos bendrovės per ateinančius 20 metų turi investuoti tūkstantį milijardų eurų į naujos kartos technologijas ir infrastruktūrą tam, kad būtų užtikrintas energijos tiekimas pereinant prie mažai anglies dioksido išskiriančių technologijų ekonomikos, bankai ir kitos finansų institucijos turėtų reikalauti, kad nacionalinės vyriausybės, ES institucijos arba energetinių investicijų fondas suteiktų garantijas dėl su novatoriškais projektais ir jų finansavimu susijusios rizikos. Tokios investicijos padėtų sukurti tūkstančius darbo vietų kvalifikuotiems darbuotojams ir padidintų Europos bendrovių konkurencinį pranašumą pasaulyje;

| 18. | pabrėžia, kad, siekiant užtikrinti energijos tiekimą ES, ateityje ypatingas vaidmuo teks energijos gamybai jūroje; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia, kad, siekiant užtikrinti energijos tiekimą ES, ateityje ypatingas vaidmuo teks energijos gamybai jūroje;

| 19. | pabrėžia, kad saulės energija yra pagrindinis atsinaujinantis išteklius Viduržemio jūros regionuose ir jo potencialas yra vienas didžiausių pasaulyje, todėl ateityje saulės energijos gamyba taps reikšmingu indėliu į energijos tiekimą ES; |
| --- | --- |

19.

pabrėžia, kad saulės energija yra pagrindinis atsinaujinantis išteklius Viduržemio jūros regionuose ir jo potencialas yra vienas didžiausių pasaulyje, todėl ateityje saulės energijos gamyba taps reikšmingu indėliu į energijos tiekimą ES;

| 20. | primena, kad, norint įgyvendinti su energijos taupymu susijusius „20–20–20“ tikslus, reikalingos didžiulės investicijos į pramonės, transporto, telekomunikacijų ir būsto sektorius, taip pat viešuosius ir komercinius pastatus. Beje, kaip tik pastatų ir transporto energijos vartojimo efektyvumo ir žemėnaudos valdymo srityje vietos ir regionų valdžios institucijos gali labiausiai prisidėti sprendžiant energijos tiekimo problemą, kadangi sumažėjus energijos paklausai sumažėja ir politiniu požiūriu pažeidžiama priklausomybė nuo tiekimo iš trečiųjų šalių; taip pat primena, kad, sukūrus tvirtą energetikos paslaugų įmonių sektorių, gali būti suteiktas svarbus postūmis investicijoms ir į viešąjį, ir į privatųjį sektorius taupymo, efektyvumo ir energijos šaltinių įvairinimo srityse; |
| --- | --- |

20.

primena, kad, norint įgyvendinti su energijos taupymu susijusius „20–20–20“ tikslus, reikalingos didžiulės investicijos į pramonės, transporto, telekomunikacijų ir būsto sektorius, taip pat viešuosius ir komercinius pastatus. Beje, kaip tik pastatų ir transporto energijos vartojimo efektyvumo ir žemėnaudos valdymo srityje vietos ir regionų valdžios institucijos gali labiausiai prisidėti sprendžiant energijos tiekimo problemą, kadangi sumažėjus energijos paklausai sumažėja ir politiniu požiūriu pažeidžiama priklausomybė nuo tiekimo iš trečiųjų šalių; taip pat primena, kad, sukūrus tvirtą energetikos paslaugų įmonių sektorių, gali būti suteiktas svarbus postūmis investicijoms ir į viešąjį, ir į privatųjį sektorius taupymo, efektyvumo ir energijos šaltinių įvairinimo srityse;

| 21. | ragina Komisiją apsvarstyti galimybę nustatyti tikslus, kad kiekvienais metais didėtų pastatų renovacijos lygis, nustatant jų energinio naudingumo sertifikavimui būtinus planinius rodiklius, ir sutelkti dėmesį į pastatų sektoriaus darbo jėgos mokymo strategiją, kad būtų galima tinkamai vykdyti energijos vartojimo efektyvumo veiklą ir būtų kvalifikuotų ekspertų, galinčių atlikti energijos vartojimo auditą. Kita vertus, reikėtų pasistengti suderinti valstybių narių taikomas pastatų energinio naudingumo sertifikavimo procedūras; |
| --- | --- |

21.

ragina Komisiją apsvarstyti galimybę nustatyti tikslus, kad kiekvienais metais didėtų pastatų renovacijos lygis, nustatant jų energinio naudingumo sertifikavimui būtinus planinius rodiklius, ir sutelkti dėmesį į pastatų sektoriaus darbo jėgos mokymo strategiją, kad būtų galima tinkamai vykdyti energijos vartojimo efektyvumo veiklą ir būtų kvalifikuotų ekspertų, galinčių atlikti energijos vartojimo auditą. Kita vertus, reikėtų pasistengti suderinti valstybių narių taikomas pastatų energinio naudingumo sertifikavimo procedūras;

| 22. | pabrėžia, kad pagrindiniai moksliniai tyrimai energetikos srityje, kuri yra pažangiausių atsinaujinančiosios energijos gamybos ir energijos taupymo technologijų vystymo kertinis akmuo, ir toliau turi užimti svarbią vietą Europos energetikos veiksmų plane. Europos Sąjunga turėtų užtikrinti, kad būtų skiriamas pakankamas ir prieinamas finansavimams visiems projektams, galintiems padėti siekti pažangos šioje srityje; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia, kad pagrindiniai moksliniai tyrimai energetikos srityje, kuri yra pažangiausių atsinaujinančiosios energijos gamybos ir energijos taupymo technologijų vystymo kertinis akmuo, ir toliau turi užimti svarbią vietą Europos energetikos veiksmų plane. Europos Sąjunga turėtų užtikrinti, kad būtų skiriamas pakankamas ir prieinamas finansavimams visiems projektams, galintiems padėti siekti pažangos šioje srityje;

| 23. | ragina energetikos politiką padaryti vienu pagrindinių ES biudžeto prioritetų, kad jai tektų didesnė dalis pagal sanglaudos politiką skiriamo finansavimo. Konkrečios struktūrinių fondų pagalbos prioritetai turėtų būti nustatomi vietos ir regionų lygmeniu. Šiuo požiūriu Regionų komitetas palankiai vertina Europos Komisijos ketinimą skatinti vietos lygmens energetinius sprendimus ir toliau plėtoti pažangiųjų miestų iniciatyvą, kuria siekiama sudaryti palankias sąlygas „ekologiškoms“ investicijoms, kad įgyvendinant pažangią vietos politiką tvarios energetikos srityje būtų padidintas energijos vartojimo efektyvumas ir sušvelnintas klimato kaitos poveikis, ir ragina Komisiją ir Tarybą parengti konkrečias decentralizuotas finansines priemones šiam tikslui remti. Todėl reikėtų užtikrinti, kad pažangiųjų miestų iniciatyva pasinaudotų kuo didesnis skaičius miestų vietovių; |
| --- | --- |

23.

ragina energetikos politiką padaryti vienu pagrindinių ES biudžeto prioritetų, kad jai tektų didesnė dalis pagal sanglaudos politiką skiriamo finansavimo. Konkrečios struktūrinių fondų pagalbos prioritetai turėtų būti nustatomi vietos ir regionų lygmeniu. Šiuo požiūriu Regionų komitetas palankiai vertina Europos Komisijos ketinimą skatinti vietos lygmens energetinius sprendimus ir toliau plėtoti pažangiųjų miestų iniciatyvą, kuria siekiama sudaryti palankias sąlygas „ekologiškoms“ investicijoms, kad įgyvendinant pažangią vietos politiką tvarios energetikos srityje būtų padidintas energijos vartojimo efektyvumas ir sušvelnintas klimato kaitos poveikis, ir ragina Komisiją ir Tarybą parengti konkrečias decentralizuotas finansines priemones šiam tikslui remti. Todėl reikėtų užtikrinti, kad pažangiųjų miestų iniciatyva pasinaudotų kuo didesnis skaičius miestų vietovių;

| 24. | mano, kad 2011–2020 m. energetikos strategijoje daugiau dėmesio reikėtų skirti terminei energijai (šildymui ir vėsinimui), nes ji yra ypač svarbi ES energetikos pusiausvyrai ir turi didelį potencialą energijos vartojimo efektyvumo požiūriu. Šiluma taip pat yra viena iš veiksmingiausių galimybių tiek derinant energijos rūšis naudoti energiją iš atsinaujinančiųjų šaltinių, tiek didinant šiluminės energijos gamybos veiksmingumą; kartu reikėtų skatinti centralizuotą šiluminės energijos gamybą ir paskirstymą kuriant naujus suderintus teisės aktus, kurie sudarytų tam palankias sąlygas; |
| --- | --- |

24.

mano, kad 2011–2020 m. energetikos strategijoje daugiau dėmesio reikėtų skirti terminei energijai (šildymui ir vėsinimui), nes ji yra ypač svarbi ES energetikos pusiausvyrai ir turi didelį potencialą energijos vartojimo efektyvumo požiūriu. Šiluma taip pat yra viena iš veiksmingiausių galimybių tiek derinant energijos rūšis naudoti energiją iš atsinaujinančiųjų šaltinių, tiek didinant šiluminės energijos gamybos veiksmingumą; kartu reikėtų skatinti centralizuotą šiluminės energijos gamybą ir paskirstymą kuriant naujus suderintus teisės aktus, kurie sudarytų tam palankias sąlygas;

| 25. | prašo Europos Komisijos nedelsiant išnagrinėti strategiškai svarbius klausimus, t. y. instrumentų ir priemonių naudojimą siekiant užtikrinti palankesnes kainų tendencijas ir paskatinti energijos taupymą, protingą energijos naudojimą ir perėjimą prie atsinaujinančiųjų energijos šaltinių naudojimo pasitelkiant prekybos apyvartiniais taršos leidimais sistemą, apmokestinant energiją ir panaikinant subsidijas tradiciniam kurui; |
| --- | --- |

25.

prašo Europos Komisijos nedelsiant išnagrinėti strategiškai svarbius klausimus, t. y. instrumentų ir priemonių naudojimą siekiant užtikrinti palankesnes kainų tendencijas ir paskatinti energijos taupymą, protingą energijos naudojimą ir perėjimą prie atsinaujinančiųjų energijos šaltinių naudojimo pasitelkiant prekybos apyvartiniais taršos leidimais sistemą, apmokestinant energiją ir panaikinant subsidijas tradiciniam kurui;

| 26. | ragina Komisiją parengti priemones, kurios valdžios institucijoms ir investuotojams suteiktų galimybę teigiamam investicijų į energijos vartojimo efektyvumą ir atsinaujinančiuosius energijos šaltinius išorės poveikiui suteikti piniginę išraišką. Šio tikslo būtų galima pasiekti plačiai naudojant „baltuosius sertifikatus“ ar kitas rinkai skirtas priemones, kurios padidintų teigiamą tokių technologijų poveikį; |
| --- | --- |

26.

ragina Komisiją parengti priemones, kurios valdžios institucijoms ir investuotojams suteiktų galimybę teigiamam investicijų į energijos vartojimo efektyvumą ir atsinaujinančiuosius energijos šaltinius išorės poveikiui suteikti piniginę išraišką. Šio tikslo būtų galima pasiekti plačiai naudojant „baltuosius sertifikatus“ ar kitas rinkai skirtas priemones, kurios padidintų teigiamą tokių technologijų poveikį;

| 27. | pakartoja (2) ankstesnėje RK šiuo klausimu priimtoje nuomonėje pateiktą pasiūlymą dėl būtinybės vengti energijos subsidijavimo mechanizmų taikymo ir taikyti dideles finansines paskatas siekiant didinti energijos vartojimo efektyvumą ir, esant galimybei, mažinti energijos suvartojimą; |
| --- | --- |

27.

pakartoja (2) ankstesnėje RK šiuo klausimu priimtoje nuomonėje pateiktą pasiūlymą dėl būtinybės vengti energijos subsidijavimo mechanizmų taikymo ir taikyti dideles finansines paskatas siekiant didinti energijos vartojimo efektyvumą ir, esant galimybei, mažinti energijos suvartojimą;

| 28. | pabrėžia, kad reikėtų dėti didesnes pastangas nacionaliniu lygmeniu siekiant įgyvendinti trečiąjį energetikos rinkos priemonių paketą. Atsinaujinančiosios energijos, energijos vartojimo efektyvumo srityje ir visų pirma Europos strateginiame energetikos technologijų plane numatytų priemonių įgyvendinimas yra pirmasis žingsnis siekiant aukštų „20–20–20“ tikslų, kadangi taikant teisės aktus bus sukurta stabili aplinka, kuri suteiks įmonėms galimybę planuoti savo investicijas ir veiklą; |
| --- | --- |

28.

pabrėžia, kad reikėtų dėti didesnes pastangas nacionaliniu lygmeniu siekiant įgyvendinti trečiąjį energetikos rinkos priemonių paketą. Atsinaujinančiosios energijos, energijos vartojimo efektyvumo srityje ir visų pirma Europos strateginiame energetikos technologijų plane numatytų priemonių įgyvendinimas yra pirmasis žingsnis siekiant aukštų „20–20–20“ tikslų, kadangi taikant teisės aktus bus sukurta stabili aplinka, kuri suteiks įmonėms galimybę planuoti savo investicijas ir veiklą;

| 29. | pritaria Komisijos nuomonei, kad konkurencinga ir veiksminga energijos vidaus rinka yra itin svarbi siekiant įgyvendinti ilgalaikius ES tikslus energetikos ir klimato srityje. Norint sukurti tokią rinką, reikalingas veiksmingesnis reguliavimas, stabili teisinė bazė, sudaranti palankias sąlygas atsinaujinančiosios energijos vystymui, galimybė vartotojams paprastai ir nedelsiant gauti visą tikslią ir patikimą informaciją energijos klausimais, gyventojų mokymo efektyviai vartoti energiją skatinimas ir perdavimo sistemų operatorių visiškos nepriklausomybės užtikrinimas. Regionų komitetas prašo dar kartą akcentuoti vienodų sąlygų visiems vidaus rinkos dalyviams sudarymo principą kaip svarbią energetikos politikos gairę. Vadovaujantis rinkos skaidrumo ir atvirumo reikalavimais, žaliavos Europos rinkoje turėtų būti visiems prieinamos vienodomis sąlygomis; |
| --- | --- |

29.

pritaria Komisijos nuomonei, kad konkurencinga ir veiksminga energijos vidaus rinka yra itin svarbi siekiant įgyvendinti ilgalaikius ES tikslus energetikos ir klimato srityje. Norint sukurti tokią rinką, reikalingas veiksmingesnis reguliavimas, stabili teisinė bazė, sudaranti palankias sąlygas atsinaujinančiosios energijos vystymui, galimybė vartotojams paprastai ir nedelsiant gauti visą tikslią ir patikimą informaciją energijos klausimais, gyventojų mokymo efektyviai vartoti energiją skatinimas ir perdavimo sistemų operatorių visiškos nepriklausomybės užtikrinimas. Regionų komitetas prašo dar kartą akcentuoti vienodų sąlygų visiems vidaus rinkos dalyviams sudarymo principą kaip svarbią energetikos politikos gairę. Vadovaujantis rinkos skaidrumo ir atvirumo reikalavimais, žaliavos Europos rinkoje turėtų būti visiems prieinamos vienodomis sąlygomis;

| 30. | atkreipia dėmesį į glaudų atgaivinimo planų ir investicijų į energijos vartojimo efektyvumą ir atsinaujinančiąją energiją ryšį dabartinės dvigubos ekonomikos ir aplinkos krizės sąlygomis. Veiksmingesnio išteklių, įskaitant energiją, naudojimo ir ekologiškų technologijų klausimai siejasi su strategijoje „Europa 2020“ iškeltais tikslais sukurti „konkurencingą, susietą ir ekologiškesnę ekonomiką“, Europos klimato politikos pagrindinėmis nuostatomis ir pastangomis, kurių imtasi siekiant padidinti Europos energetinę nepriklausomybę; |
| --- | --- |

30.

atkreipia dėmesį į glaudų atgaivinimo planų ir investicijų į energijos vartojimo efektyvumą ir atsinaujinančiąją energiją ryšį dabartinės dvigubos ekonomikos ir aplinkos krizės sąlygomis. Veiksmingesnio išteklių, įskaitant energiją, naudojimo ir ekologiškų technologijų klausimai siejasi su strategijoje „Europa 2020“ iškeltais tikslais sukurti „konkurencingą, susietą ir ekologiškesnę ekonomiką“, Europos klimato politikos pagrindinėmis nuostatomis ir pastangomis, kurių imtasi siekiant padidinti Europos energetinę nepriklausomybę;

| 31. | palankiai vertina Europos Sąjungoje pasiektą didelę pažangą derinant Europos rinkoje esamas prekes ir paslaugas energijos vartotojams ir ragina toliau žengti šia kryptimi siekiant atitikti aukščiausius reikalavimus energijos taupymo, vartojimo efektyvumo ir energinio naudingumo srityje; |
| --- | --- |

31.

palankiai vertina Europos Sąjungoje pasiektą didelę pažangą derinant Europos rinkoje esamas prekes ir paslaugas energijos vartotojams ir ragina toliau žengti šia kryptimi siekiant atitikti aukščiausius reikalavimus energijos taupymo, vartojimo efektyvumo ir energinio naudingumo srityje;

| 32. | pabrėžia, kad energiją taupančios transporto priemonės (hibridinės, elektrinės ir kt.), nepaisant visų dabartinių apribojimų, gali patenkinti daugumą mobilumo poreikių, kuriuos šiuo metu tenkina benzinu ir dyzelinu varomos transporto priemonės; be to, jos pagrindiniams ES energetikos politikos ramsčiams teikia šių privalumų: energijos taupymas, energetinės priklausomybės mažinimas, išmetamų teršalų kiekio mažinimas, elektros sistemos veiksmingumo didinimas, triukšmo mažinimas ir taip toliau. Komiteto nuomone, reikia remti viešojo transporto priemones, visų pirma geležinkelius (greituosius ir vietinio susisiekimo traukinius); |
| --- | --- |

32.

pabrėžia, kad energiją taupančios transporto priemonės (hibridinės, elektrinės ir kt.), nepaisant visų dabartinių apribojimų, gali patenkinti daugumą mobilumo poreikių, kuriuos šiuo metu tenkina benzinu ir dyzelinu varomos transporto priemonės; be to, jos pagrindiniams ES energetikos politikos ramsčiams teikia šių privalumų: energijos taupymas, energetinės priklausomybės mažinimas, išmetamų teršalų kiekio mažinimas, elektros sistemos veiksmingumo didinimas, triukšmo mažinimas ir taip toliau. Komiteto nuomone, reikia remti viešojo transporto priemones, visų pirma geležinkelius (greituosius ir vietinio susisiekimo traukinius);

| 33. | pastebi, kad visiems šiems tikslams įgyvendinti prireiks darnių pastangų visais lygmenimis: Europos, nacionaliniu, regionų ir vietos. Tik bendrais veiksmais Europa pasieks savo tvarumo, konkurencingumo ir energijos tiekimo saugumo tikslus; |
| --- | --- |

33.

pastebi, kad visiems šiems tikslams įgyvendinti prireiks darnių pastangų visais lygmenimis: Europos, nacionaliniu, regionų ir vietos. Tik bendrais veiksmais Europa pasieks savo tvarumo, konkurencingumo ir energijos tiekimo saugumo tikslus;

| 34. | pasisako už tai, kad Europos Komisijos Energetikos veiksmų plane būtų pateikti ir pirmieji svarstymai dėl ES energetikos politikos po 2020 m.; visa tai turėtų būti vertinama iš pasaulinės perspektyvos ir įtraukiant visas esamas energijos rūšis (įprastą, branduolinę ir atsinaujinančiąją energiją); |
| --- | --- |

34.

pasisako už tai, kad Europos Komisijos Energetikos veiksmų plane būtų pateikti ir pirmieji svarstymai dėl ES energetikos politikos po 2020 m.; visa tai turėtų būti vertinama iš pasaulinės perspektyvos ir įtraukiant visas esamas energijos rūšis (įprastą, branduolinę ir atsinaujinančiąją energiją);

Vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo

| 35. | primena Europos Sąjungos institucijoms vietos ir regionų valdžios institucijų atliekamą esminį vaidmenį įgyvendinant būsimą Europos energetikos strategiją, kadangi jos yra pagrindinės dalyvės energetikos srityje, nes atsako už daugelį veiklos sričių, susijusių su žemės planavimu ir valdymu, leidimų suteikimu, investicijomis, viešaisiais pirkimais, gamyba ir vartojimu, ir yra arti vartotojų. Be to, transportas, būstas, viešieji pastatai ir viešojo apšvietimo infrastruktūra, kuriuos planuoja ir už kuriuos atsakingos vietos ir regionų valdžios institucijos, yra tos sritys, kuriose galima gerokai sumažinti išmetamą CO2 kiekį ir sutaupyti daug energijos; |
| --- | --- |

35.

primena Europos Sąjungos institucijoms vietos ir regionų valdžios institucijų atliekamą esminį vaidmenį įgyvendinant būsimą Europos energetikos strategiją, kadangi jos yra pagrindinės dalyvės energetikos srityje, nes atsako už daugelį veiklos sričių, susijusių su žemės planavimu ir valdymu, leidimų suteikimu, investicijomis, viešaisiais pirkimais, gamyba ir vartojimu, ir yra arti vartotojų. Be to, transportas, būstas, viešieji pastatai ir viešojo apšvietimo infrastruktūra, kuriuos planuoja ir už kuriuos atsakingos vietos ir regionų valdžios institucijos, yra tos sritys, kuriose galima gerokai sumažinti išmetamą CO2 kiekį ir sutaupyti daug energijos;

| 36. | prašo, kad dėl galimo visų būsimų Europos Sąjungos veiksmų energetikos srityje poveikio ekonomikai ir finansinių bei administracinių sąnaudų būtų atliktas išsamus poveikio įvertinimas atsižvelgiant į vietos ir regionų ypatumus; |
| --- | --- |

36.

prašo, kad dėl galimo visų būsimų Europos Sąjungos veiksmų energetikos srityje poveikio ekonomikai ir finansinių bei administracinių sąnaudų būtų atliktas išsamus poveikio įvertinimas atsižvelgiant į vietos ir regionų ypatumus;

| 37. | atkreipia dėmesį, kad vietos ir regionų valdžios institucijos prisiima lyderio vaidmenį skatinant keisti žmonių elgesį – tai būtina sąlyga norint pasiekti energijos vartojimo efektyvumo tikslus, – inicijuojant ir remiant veiklą ir projektus, vykdomus tiek vietos ir regionų, tiek nacionaliniu ir tarptautiniu lygmeniu siekiant įgyvendinti tikslus, susijusius su energijos vartojimo efektyvumo didinimu, aplinkos apsauga ir klimato kaita. Europos Komisija ir Europos Parlamentas jau aiškiai pripažino esminį vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį; |
| --- | --- |

37.

atkreipia dėmesį, kad vietos ir regionų valdžios institucijos prisiima lyderio vaidmenį skatinant keisti žmonių elgesį – tai būtina sąlyga norint pasiekti energijos vartojimo efektyvumo tikslus, – inicijuojant ir remiant veiklą ir projektus, vykdomus tiek vietos ir regionų, tiek nacionaliniu ir tarptautiniu lygmeniu siekiant įgyvendinti tikslus, susijusius su energijos vartojimo efektyvumo didinimu, aplinkos apsauga ir klimato kaita. Europos Komisija ir Europos Parlamentas jau aiškiai pripažino esminį vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį;

| 38. | atkreipia dėmesį į tai, kad vietos ir regionų valdžios institucijos, netrukdydamos valstybėms narėms atlikti pagrindinio vaidmens investicijų į infrastruktūrą, pavyzdžiui, tinklą ir jungtis, srityje, galėtų aktyviau dalyvauti vystant energijos pajėgumus, paremtus atsinaujinančiąja energija ir moderniais energetikos tinklais. Siekiant parengti ir įgyvendinti vietos energetikos planus, reikalingas bendruomenių, vietos ir regionų valdžios institucijų ir energetikos sektoriaus įmonių bendradarbiavimas, kuriam, be kita ko, reikia daugiau galimybių naudotis energetikos sektoriaus įmonių turimais duomenimis ir savalaikės stebėsenos naudojant modernius skaitiklius; |
| --- | --- |

38.

atkreipia dėmesį į tai, kad vietos ir regionų valdžios institucijos, netrukdydamos valstybėms narėms atlikti pagrindinio vaidmens investicijų į infrastruktūrą, pavyzdžiui, tinklą ir jungtis, srityje, galėtų aktyviau dalyvauti vystant energijos pajėgumus, paremtus atsinaujinančiąja energija ir moderniais energetikos tinklais. Siekiant parengti ir įgyvendinti vietos energetikos planus, reikalingas bendruomenių, vietos ir regionų valdžios institucijų ir energetikos sektoriaus įmonių bendradarbiavimas, kuriam, be kita ko, reikia daugiau galimybių naudotis energetikos sektoriaus įmonių turimais duomenimis ir savalaikės stebėsenos naudojant modernius skaitiklius;

| 39. | todėl vietos ir regionų valdžios institucijas reikia laikyti partnerėmis, kurios gali padėti išplatinti ir įgyvendinti šią ypač svarbią darbotvarkę, o ne kliūtimi sparčiam plačių užmojų teisės aktų įgyvendinimui; be to, jos turi atlikti svarbų vaidmenį užtikrinant vykdomų projektų kokybę; |
| --- | --- |

39.

todėl vietos ir regionų valdžios institucijas reikia laikyti partnerėmis, kurios gali padėti išplatinti ir įgyvendinti šią ypač svarbią darbotvarkę, o ne kliūtimi sparčiam plačių užmojų teisės aktų įgyvendinimui; be to, jos turi atlikti svarbų vaidmenį užtikrinant vykdomų projektų kokybę;

| 40. | atkreipia dėmesį į tai, kad vietos ir regionų valdžios institucijos jau pradėjo veiklą ir iniciatyvas, kurios padės įgyvendinti Europos politikos tikslus, susijusius su aplinkos apsauga ir klimato kaita. Šiomis aplinkybėmis reikėtų pabrėžti svarbų Merų pakto vaidmenį informuojant visuomenę energetikos klausimais ir skatinant žmones keisti elgesį, taip pat akcentuoti informavimo ir bendradarbiavimo tinklo, apimančio paktą pasirašiusius miestus ir savivaldybes, sukūrimą; |
| --- | --- |

40.

atkreipia dėmesį į tai, kad vietos ir regionų valdžios institucijos jau pradėjo veiklą ir iniciatyvas, kurios padės įgyvendinti Europos politikos tikslus, susijusius su aplinkos apsauga ir klimato kaita. Šiomis aplinkybėmis reikėtų pabrėžti svarbų Merų pakto vaidmenį informuojant visuomenę energetikos klausimais ir skatinant žmones keisti elgesį, taip pat akcentuoti informavimo ir bendradarbiavimo tinklo, apimančio paktą pasirašiusius miestus ir savivaldybes, sukūrimą;

| 41. | todėl ragina vietos ir regionų valdžios institucijas, užimančias svarbiausią vietą energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiosios energijos gamybos struktūrų vystymo srityje, aktyviau bendrauti ir bendradarbiauti su savo partneriais. Reikėtų skatinti išplėsti šį paktą įtraukiant visas norinčias prie jo prisijungti miestų ir kaimų bendruomenes, taip pat plėtoti visų formų tarpregioninį, nacionalinį ar tarptautinį bendradarbiavimą ir tokiais veiksmais prisidėti prie bendrų pastangų; |
| --- | --- |

41.

todėl ragina vietos ir regionų valdžios institucijas, užimančias svarbiausią vietą energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiosios energijos gamybos struktūrų vystymo srityje, aktyviau bendrauti ir bendradarbiauti su savo partneriais. Reikėtų skatinti išplėsti šį paktą įtraukiant visas norinčias prie jo prisijungti miestų ir kaimų bendruomenes, taip pat plėtoti visų formų tarpregioninį, nacionalinį ar tarptautinį bendradarbiavimą ir tokiais veiksmais prisidėti prie bendrų pastangų;

| 42. | palankiai vertina Europos Komisijos ketinimą skatinti vietos lygmens energetinius sprendimus ir toliau plėtoti kitą projektą – pažangiųjų miestų iniciatyvą, kuria siekiama sudaryti palankias sąlygas „ekologiškoms“ investicijoms, kad būtų padidintas energijos vartojimo efektyvumas. Pažangos šioje srityje būtų galima pasiekti visų pirma užtikrinant Komisijos paramą, kad būtų išnaudotas visas potencialas, kurį teikia bendra šilumos ir elektros energijos gamyba ir atsinaujinančioji energija, taip pat miestų centrinio šildymo ir vėsinimo tinklai, susiję su tokio tipo technologijos ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių (biomasės ir kt.) naudojimu bei paskirstyta elektros energijos gamyba. Regionų komitetas ragina Komisiją ir Tarybą parengti konkrečias decentralizuotas finansines priemones šiam tikslui remti; |
| --- | --- |

42.

palankiai vertina Europos Komisijos ketinimą skatinti vietos lygmens energetinius sprendimus ir toliau plėtoti kitą projektą – pažangiųjų miestų iniciatyvą, kuria siekiama sudaryti palankias sąlygas „ekologiškoms“ investicijoms, kad būtų padidintas energijos vartojimo efektyvumas. Pažangos šioje srityje būtų galima pasiekti visų pirma užtikrinant Komisijos paramą, kad būtų išnaudotas visas potencialas, kurį teikia bendra šilumos ir elektros energijos gamyba ir atsinaujinančioji energija, taip pat miestų centrinio šildymo ir vėsinimo tinklai, susiję su tokio tipo technologijos ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių (biomasės ir kt.) naudojimu bei paskirstyta elektros energijos gamyba. Regionų komitetas ragina Komisiją ir Tarybą parengti konkrečias decentralizuotas finansines priemones šiam tikslui remti;

| 43. | norėtų pabrėžti, kad Europos institucijos turi numatyti pakankamą įgyvendinimo terminą, kad vietos ir regionų valdžios institucijos galėtų pritaikyti priemones, kurias ES numatytų energetikos naudingumo ir energijos vartojimo efektyvumo srityse, ir užtikrinti pateiktų projektų kokybę; |
| --- | --- |

43.

norėtų pabrėžti, kad Europos institucijos turi numatyti pakankamą įgyvendinimo terminą, kad vietos ir regionų valdžios institucijos galėtų pritaikyti priemones, kurias ES numatytų energetikos naudingumo ir energijos vartojimo efektyvumo srityse, ir užtikrinti pateiktų projektų kokybę;

| 44. | atsižvelgdamas į vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmens įgyvendinant su energijos vartojimo efektyvumu ir energetika susijusius reikalavimus svarbą, prašo Europos lygiu numatyti daugiau ir veiksmingesnių finansinių priemonių remti vietos ir regionų valdžios institucijų pastangas investuoti į tvarią energetiką. Tai padėtų įveikti nacionaliniu lygiu vis dar pernelyg dažnai pasitaikančias kliūtis, pavyzdžiui, ne visų turimų lėšų panaudojimas dėl itin griežto reglamentavimo arba nepakankamas vietos subjektų informavimas apie siūlomas finansavimo galimybes; |
| --- | --- |

44.

atsižvelgdamas į vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmens įgyvendinant su energijos vartojimo efektyvumu ir energetika susijusius reikalavimus svarbą, prašo Europos lygiu numatyti daugiau ir veiksmingesnių finansinių priemonių remti vietos ir regionų valdžios institucijų pastangas investuoti į tvarią energetiką. Tai padėtų įveikti nacionaliniu lygiu vis dar pernelyg dažnai pasitaikančias kliūtis, pavyzdžiui, ne visų turimų lėšų panaudojimas dėl itin griežto reglamentavimo arba nepakankamas vietos subjektų informavimas apie siūlomas finansavimo galimybes;

| 45. | pakartoja ankstesnėje RK nuomonėje išreikštą poziciją dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos po 2012 m., pagal kurią vienas trečdalis šios sistemos pajamų turėtų būti skiriama didžiulėms vietos ir regionų lygmens investicijoms į energijos vartojimo efektyvumą ir tiekimą panaudojant atsinaujinančius vidaus išteklius; |
| --- | --- |

45.

pakartoja ankstesnėje RK nuomonėje išreikštą poziciją dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos po 2012 m., pagal kurią vienas trečdalis šios sistemos pajamų turėtų būti skiriama didžiulėms vietos ir regionų lygmens investicijoms į energijos vartojimo efektyvumą ir tiekimą panaudojant atsinaujinančius vidaus išteklius;

| 46. | be to, palankiai vertina nepanaudotų asignavimų perskirstymą pagal Reglamento (EB) Nr. 663/2009 II skyrių šias lėšas nuo šiol skiriant vietos ir regionų valdžios institucijoms, kurios, vykdydamos tvarios energetikos projektus, galės finansuoti priemones, turinčias greitą, išmatuojamą ir didelį poveikį ES ekonomikos atgaivinimui, energetinio saugumo didinimui ir išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimui. Atsižvelgdamas į tai, pritaria, kad būtų sukurta nuolatinė finansinė priemonė, leidžianti teikti paramą energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiosios energijos projektų plėtojimui ir viešosioms miestų, taip pat vietos ir regionų valdžios institucijoms sudaryti palankesnes sąlygas finansuoti investicijas minėtose srityse, ir taip padėti sumažinti didelę išorinę tokių mažų, izoliuotų ir pažeidžiamų energetikos sistemų, kokios yra atokiausiuose regionuose, priklausomybę; |
| --- | --- |

46.

be to, palankiai vertina nepanaudotų asignavimų perskirstymą pagal Reglamento (EB) Nr. 663/2009 II skyrių šias lėšas nuo šiol skiriant vietos ir regionų valdžios institucijoms, kurios, vykdydamos tvarios energetikos projektus, galės finansuoti priemones, turinčias greitą, išmatuojamą ir didelį poveikį ES ekonomikos atgaivinimui, energetinio saugumo didinimui ir išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimui. Atsižvelgdamas į tai, pritaria, kad būtų sukurta nuolatinė finansinė priemonė, leidžianti teikti paramą energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiosios energijos projektų plėtojimui ir viešosioms miestų, taip pat vietos ir regionų valdžios institucijoms sudaryti palankesnes sąlygas finansuoti investicijas minėtose srityse, ir taip padėti sumažinti didelę išorinę tokių mažų, izoliuotų ir pažeidžiamų energetikos sistemų, kokios yra atokiausiuose regionuose, priklausomybę;

| 47. | siūlo didesnes atsinaujinančiosios energijos kainas iš dalies kompensuoti pamažu, per pakankamą laikotarpį peržiūrint tradicinio kuro energijai skiriamas subsidijas atsižvelgiant į dabartinį Europos energijos rinkos liberalizavimą ir viešąsias investicijas į energijos paskirstymo įmones (viešojo ir privačiojo sektoriaus partnerystės). Be to, tai turėtų teigiamo poveikio MVĮ dalyvavimui ir augimui bei užimtumui vietos ir regionų lygmeniu. Šie klausimai akcentuojami strategijoje „Europa 2020“, kuri turi prisidėti prie ekonomikos atgaivinimo. Tačiau įvairios valstybės narės turi labai nevienodas galimybes atsinaujinančiosios energijos šaltinius sujungti su tinklu. Todėl reikėtų pasistengti sekti geriausios praktikos pavyzdžiais; |
| --- | --- |

47.

siūlo didesnes atsinaujinančiosios energijos kainas iš dalies kompensuoti pamažu, per pakankamą laikotarpį peržiūrint tradicinio kuro energijai skiriamas subsidijas atsižvelgiant į dabartinį Europos energijos rinkos liberalizavimą ir viešąsias investicijas į energijos paskirstymo įmones (viešojo ir privačiojo sektoriaus partnerystės). Be to, tai turėtų teigiamo poveikio MVĮ dalyvavimui ir augimui bei užimtumui vietos ir regionų lygmeniu. Šie klausimai akcentuojami strategijoje „Europa 2020“, kuri turi prisidėti prie ekonomikos atgaivinimo. Tačiau įvairios valstybės narės turi labai nevienodas galimybes atsinaujinančiosios energijos šaltinius sujungti su tinklu. Todėl reikėtų pasistengti sekti geriausios praktikos pavyzdžiais;

| 48. | siūlo parengti naujas priemones: numatyti prioritetines eilutes struktūriniuose fonduose arba sukurti energetikos investicijų fondą, kuris teiktų paskolas ir dotacijas su platesniais tinkamumo kriterijais tiesiogiai vietos ir regionų lygmens energijos vartojimo efektyvumo ir decentralizuotos energijos gamybos projektams ir energetikos sektoriaus įmonėms užtikrintų galimybę gauti paskolą, kad jos investuotų į mažai anglies dioksido išskiriančias technologijas elektros gamybai, šildymui ir vėsinimui; |
| --- | --- |

48.

siūlo parengti naujas priemones: numatyti prioritetines eilutes struktūriniuose fonduose arba sukurti energetikos investicijų fondą, kuris teiktų paskolas ir dotacijas su platesniais tinkamumo kriterijais tiesiogiai vietos ir regionų lygmens energijos vartojimo efektyvumo ir decentralizuotos energijos gamybos projektams ir energetikos sektoriaus įmonėms užtikrintų galimybę gauti paskolą, kad jos investuotų į mažai anglies dioksido išskiriančias technologijas elektros gamybai, šildymui ir vėsinimui;

| 49. | mano, kad elektros ir dujų rinkų liberalizavimas ES turėtų atverti daugiau galimybių investuoti į decentralizuotus energijos tiekimo sprendimus, kurie apimtų energijos gamybą iš tvarių atsinaujinančių išteklių kur kas platesniu mastu nei iki šiol; |
| --- | --- |

49.

mano, kad elektros ir dujų rinkų liberalizavimas ES turėtų atverti daugiau galimybių investuoti į decentralizuotus energijos tiekimo sprendimus, kurie apimtų energijos gamybą iš tvarių atsinaujinančių išteklių kur kas platesniu mastu nei iki šiol;

| 50. | konkrečiau pabrėžia, kad svarbu toliau plėtoti pažangiojo tinklo technologiją, kuri palengvintų perėjimą prie decentralizuotos energijos gamybos panaudojant didelę įvairių atsinaujinančiosios energijos išteklių procentinę dalį; |
| --- | --- |

50.

konkrečiau pabrėžia, kad svarbu toliau plėtoti pažangiojo tinklo technologiją, kuri palengvintų perėjimą prie decentralizuotos energijos gamybos panaudojant didelę įvairių atsinaujinančiosios energijos išteklių procentinę dalį;

| 51. | prašo ypatingą dėmesį skirti leidimų, susijusių su decentralizuotų energijos gamybos ir perdavimo struktūrų planavimu, išdavimo tvarkos supaprastinimui, skaidrumui, terminų sutrumpinimui ir išlaidų sumažinimui; |
| --- | --- |

51.

prašo ypatingą dėmesį skirti leidimų, susijusių su decentralizuotų energijos gamybos ir perdavimo struktūrų planavimu, išdavimo tvarkos supaprastinimui, skaidrumui, terminų sutrumpinimui ir išlaidų sumažinimui;

| 52. | akcentuoja būtinybę užsitikrinti vietos gyventojų pritarimą energijos tiekimo decentralizavimui, ir visų pirma jiems išaiškinti, kad atsinaujinančioji energija, gaunama taikant dabartinius gamybos metodus, paprastai yra brangesnė už įprastų energijos šaltinių energiją. Be to, dažnai reikia informuoti vietos gyventojus apie naujų energijos perdavimo linijų tiesimą. Aplinkosaugos srityje veikiančios nevyriausybinės organizacijos ir asociacijos gali atlikti pilietinės visuomenės ir vietos ir regionų valdžios institucijų tarpininko vaidmenį, kad būtų galima paremti valdžios institucijas ir kartu joms padėti įgyvendinti su energetika ir klimato kaita susijusius planus ir projektus ir apie tai informuoti visuomenę. Reikėtų dar geriau paaiškinti ilgalaikius privalumus energijos tiekimo saugumui; |
| --- | --- |

52.

akcentuoja būtinybę užsitikrinti vietos gyventojų pritarimą energijos tiekimo decentralizavimui, ir visų pirma jiems išaiškinti, kad atsinaujinančioji energija, gaunama taikant dabartinius gamybos metodus, paprastai yra brangesnė už įprastų energijos šaltinių energiją. Be to, dažnai reikia informuoti vietos gyventojus apie naujų energijos perdavimo linijų tiesimą. Aplinkosaugos srityje veikiančios nevyriausybinės organizacijos ir asociacijos gali atlikti pilietinės visuomenės ir vietos ir regionų valdžios institucijų tarpininko vaidmenį, kad būtų galima paremti valdžios institucijas ir kartu joms padėti įgyvendinti su energetika ir klimato kaita susijusius planus ir projektus ir apie tai informuoti visuomenę. Reikėtų dar geriau paaiškinti ilgalaikius privalumus energijos tiekimo saugumui;

| 53. | prašo ypač pasistengti atsižvelgti į vietos ir regionų valdžios institucijų ir gyventojų interesus ir poziciją dėl energijos atliekų laikymo ir apdorojimo. Būtų naudinga sustiprinti žinių ir patirties perdavimo bei informavimo priemones; |
| --- | --- |

53.

prašo ypač pasistengti atsižvelgti į vietos ir regionų valdžios institucijų ir gyventojų interesus ir poziciją dėl energijos atliekų laikymo ir apdorojimo. Būtų naudinga sustiprinti žinių ir patirties perdavimo bei informavimo priemones;

| 54. | pabrėžia itin svarbų vietos ir regionų energetikos agentūrų vaidmenį įgyvendinant Europos Sąjungos energetikos politiką ir teisės aktus, kadangi jos supažindina vartotojus su Europos, nacionaline ir vietos politika. Jų darbas informuoti ir supažindinti visuomenę su energijos taupymo ir atsinaujinančiosios energijos klausimais turėtų sulaukti paramos Europos lygiu dedant dideles pastangas supaprastinti reglamentus ir administracines taisykles, susijusias su visuomenės galimybe gauti ekspertų konsultacijas ir pasinaudoti esamomis finansinėmis priemonėmis. Minėtas supaprastinimas ir kartu platesnis informavimas apie įvairių regionų ir vietos agentūrų uždavinius, yra būtinas šių agentūrų patrauklumui ir optimaliam veikimui užtikrinti; |
| --- | --- |

54.

pabrėžia itin svarbų vietos ir regionų energetikos agentūrų vaidmenį įgyvendinant Europos Sąjungos energetikos politiką ir teisės aktus, kadangi jos supažindina vartotojus su Europos, nacionaline ir vietos politika. Jų darbas informuoti ir supažindinti visuomenę su energijos taupymo ir atsinaujinančiosios energijos klausimais turėtų sulaukti paramos Europos lygiu dedant dideles pastangas supaprastinti reglamentus ir administracines taisykles, susijusias su visuomenės galimybe gauti ekspertų konsultacijas ir pasinaudoti esamomis finansinėmis priemonėmis. Minėtas supaprastinimas ir kartu platesnis informavimas apie įvairių regionų ir vietos agentūrų uždavinius, yra būtinas šių agentūrų patrauklumui ir optimaliam veikimui užtikrinti;

| 55. | ragina suteikti daugiau aiškumo dėl šių agentūrų ir nacionalinių, regionų ir vietos institucijų vaidmens ir įgaliojimų paskirstymo ir apie šias agentūras geriau informuoti privačius asmenis bei įmones; |
| --- | --- |

55.

ragina suteikti daugiau aiškumo dėl šių agentūrų ir nacionalinių, regionų ir vietos institucijų vaidmens ir įgaliojimų paskirstymo ir apie šias agentūras geriau informuoti privačius asmenis bei įmones;

| 56. | pabrėžia, kad Europos miestai ir kaimo vietovės galėtų turėti daug naudos iš įmonių veiklos ir naujų su energijos vartojimo efektyvumu ir atsinaujinančiąja energija susijusių rinkų. Iš tikrųjų, jei iki 2020 m. Europos atsinaujinančiosios energijos sektoriuje pavyks sukurti vieną milijoną papildomų darbo vietų, kaip numato Europos Komisija, bus užtikrinta nauja pusiausvyra tarp ES ekonomikos augimo ir jos tikslų klimato kaitos srityje; |
| --- | --- |

56.

pabrėžia, kad Europos miestai ir kaimo vietovės galėtų turėti daug naudos iš įmonių veiklos ir naujų su energijos vartojimo efektyvumu ir atsinaujinančiąja energija susijusių rinkų. Iš tikrųjų, jei iki 2020 m. Europos atsinaujinančiosios energijos sektoriuje pavyks sukurti vieną milijoną papildomų darbo vietų, kaip numato Europos Komisija, bus užtikrinta nauja pusiausvyra tarp ES ekonomikos augimo ir jos tikslų klimato kaitos srityje;

| 57. | kalbant apie visų būsimų Europos Sąjungos veiksmų energetikos srityje galimą ekonominį poveikį ir finansines bei administracines išlaidas, prašo atlikti visapusį organizuotą poveikio įvertinimą atsižvelgiant į vietos ir regionų ypatumus, visų pirma salų ir atokiausių regionų ypatumus, kadangi jie yra labiausiai nutolę nuo energetikos sistemų. Dėl šių ypatumų optimalus energijos rūšių derinys gali būti kiekviename regione kitoks. Be to, gali labai skirtis tiek naujų energijos šaltinių naudojimo, tiek tolesnio tradicinių energijos šaltinių naudojimo ar jų atsisakymo poveikis pavieniuose regionuose; |
| --- | --- |

57.

kalbant apie visų būsimų Europos Sąjungos veiksmų energetikos srityje galimą ekonominį poveikį ir finansines bei administracines išlaidas, prašo atlikti visapusį organizuotą poveikio įvertinimą atsižvelgiant į vietos ir regionų ypatumus, visų pirma salų ir atokiausių regionų ypatumus, kadangi jie yra labiausiai nutolę nuo energetikos sistemų. Dėl šių ypatumų optimalus energijos rūšių derinys gali būti kiekviename regione kitoks. Be to, gali labai skirtis tiek naujų energijos šaltinių naudojimo, tiek tolesnio tradicinių energijos šaltinių naudojimo ar jų atsisakymo poveikis pavieniuose regionuose;

| 58. | atkreipia dėmesį į tai, kad visuose naujuose energetikos politikos teisės aktuose turės būti deramai atsižvelgta į vietos ir regionų valdžios institucijų įgaliojimus siekiant užtikrinti, kad vykdoma veikla atitinka subsidiarumo ir proporcingumo principus. |
| --- | --- |

58.

atkreipia dėmesį į tai, kad visuose naujuose energetikos politikos teisės aktuose turės būti deramai atsižvelgta į vietos ir regionų valdžios institucijų įgaliojimus siekiant užtikrinti, kad vykdoma veikla atitinka subsidiarumo ir proporcingumo principus.

2010 m. gruodžio 1 d., Briuselis

Regionų komiteto pirmininkė

Mercedes BRESSO

---

(1)  Konkretesni išmetamo CO2 kiekio mažinimo ir kovos su klimato kaita klausimai artimiausiu metu bus aptariami atskiroje Regionų komiteto nuomonėje.

1

2

(2)  CdR 241/2008 fin.

2

---

| 10.2.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 42/12 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 42/12

---

Regionų komiteto nuomonė „Tarptautinė kovos su klimato kaita politika po Kopenhagos konferencijos“

2011/C 42/03

REGIONŲ KOMITETAS

| — | pabrėžia, kad įvairiapusis Europos kovos su klimato kaita metodas nacionaliniu, regionų ir vietos valdžios lygiu gali būti nuoseklių veiksmų pavyzdys, kuriuo gali sekti ne Europos šalys. Skaidrios, visus politikos sektorius apimančios struktūros ir veiksminga bei vietos ir regionų valdžios institucijoms prieinama finansų infrastruktūra sudaro svarbias prielaidas, |
| --- | --- |

—

pabrėžia, kad įvairiapusis Europos kovos su klimato kaita metodas nacionaliniu, regionų ir vietos valdžios lygiu gali būti nuoseklių veiksmų pavyzdys, kuriuo gali sekti ne Europos šalys. Skaidrios, visus politikos sektorius apimančios struktūros ir veiksminga bei vietos ir regionų valdžios institucijoms prieinama finansų infrastruktūra sudaro svarbias prielaidas,

| — | tvirtai remia Merų pakto iniciatyvą iki 2020 m. išmetamo anglies dioksido kiekį daugiau nei 2 150 Europos miestų sumažinti daugiau nei 20 proc., ir tikisi, jog bus skirti reikiami ištekliai, kad užsibrėžti tikslai iš tiesų būtų įgyvendinti, |
| --- | --- |

—

tvirtai remia Merų pakto iniciatyvą iki 2020 m. išmetamo anglies dioksido kiekį daugiau nei 2 150 Europos miestų sumažinti daugiau nei 20 proc., ir tikisi, jog bus skirti reikiami ištekliai, kad užsibrėžti tikslai iš tiesų būtų įgyvendinti,

| — | mano, kad norint į prisitaikymo prie klimato kaitos priemonių įgyvendinimą konstruktyviai įtraukti vietos ir nacionalinį lygmenį, būtų protinga sudaryti į rezultatus orientuotus susitarimus, kuriais kiekvienas valdžios lygmuo galėtų savanoriškai įsipareigoti siekti klimato kaitos švelninimo ir prisiimtų bendrą atsakomybę už savo indėlį, |
| --- | --- |

—

mano, kad norint į prisitaikymo prie klimato kaitos priemonių įgyvendinimą konstruktyviai įtraukti vietos ir nacionalinį lygmenį, būtų protinga sudaryti į rezultatus orientuotus susitarimus, kuriais kiekvienas valdžios lygmuo galėtų savanoriškai įsipareigoti siekti klimato kaitos švelninimo ir prisiimtų bendrą atsakomybę už savo indėlį,

| — | šiomis aplinkybėmis pabrėžia vis didėjančią Kopenhagos derybų procese dalyvavusių regionų ir įmonių „energetikos ir klimato aljansų“ tam tikrame sektoriuje arba kelete sektorių svarbą. Šiuos aljansus reikėtų tikslingai skatinti, kad būtų kuo greičiau vystomos ir diegiamos mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančios technologijos. Šiuo atveju pagrindiniai veikėjai yra sprendimus priimantys asmenys vietos ir regionų lygiu ir visų pirma mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ), |
| --- | --- |

—

šiomis aplinkybėmis pabrėžia vis didėjančią Kopenhagos derybų procese dalyvavusių regionų ir įmonių „energetikos ir klimato aljansų“ tam tikrame sektoriuje arba kelete sektorių svarbą. Šiuos aljansus reikėtų tikslingai skatinti, kad būtų kuo greičiau vystomos ir diegiamos mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančios technologijos. Šiuo atveju pagrindiniai veikėjai yra sprendimus priimantys asmenys vietos ir regionų lygiu ir visų pirma mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ),

| — | dar kartą kartoja, kad klimato apsaugos ir prisitaikymo prie klimato kaitos priemonių įgyvendinimui, visų pirma regionų ir vietos lygiu, reikia papildomų lėšų. |
| --- | --- |

—

dar kartą kartoja, kad klimato apsaugos ir prisitaikymo prie klimato kaitos priemonių įgyvendinimui, visų pirma regionų ir vietos lygiu, reikia papildomų lėšų.

| Pranešėja | : | Nicola Beer (DE / LDAE), Heseno žemės Teisingumo, integracijos ir Europos reikalų ministerijos valstybės sekretorė |
| --- | --- | --- |
| Pamatinis dokumentas | : | Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl Tarptautinės kovos su klimato kaita politikos po Kopenhagos konferencijos.
  Neatidėliotini aktyvesnės kovos su klimato kaita visame pasaulyje veiksmai
  COM(2010) 86 galutinis |

Pranešėja

:

Nicola Beer (DE / LDAE), Heseno žemės Teisingumo, integracijos ir Europos reikalų ministerijos valstybės sekretorė

Pamatinis dokumentas

:

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl Tarptautinės kovos su klimato kaita politikos po Kopenhagos konferencijos.

Neatidėliotini aktyvesnės kovos su klimato kaita visame pasaulyje veiksmai

COM(2010) 86 galutinis

I.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | pabrėžia, kad klimato kaita turės tiesioginį poveikį visiems mūsų planetos gyviesiems organizmams, nepaisant nuo geopolitinių veiksnių. Vienas pagrindinių mūsų laikmečio iššūkių bus suvaldyti klimato kaitą ir spręsti klimato kaitos sukeltas problemas; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia, kad klimato kaita turės tiesioginį poveikį visiems mūsų planetos gyviesiems organizmams, nepaisant nuo geopolitinių veiksnių. Vienas pagrindinių mūsų laikmečio iššūkių bus suvaldyti klimato kaitą ir spręsti klimato kaitos sukeltas problemas;

| 2. | pabrėžia ypatingą subnacionalinio lygmens vaidmenį Europoje, visų pirma vietos ir regionų valdžios institucijų, kurios yra arčiausiai piliečių ir kurioms dėl to tenka svarbus vaidmuo įgyvendinant klimato apsaugos priemones; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia ypatingą subnacionalinio lygmens vaidmenį Europoje, visų pirma vietos ir regionų valdžios institucijų, kurios yra arčiausiai piliečių ir kurioms dėl to tenka svarbus vaidmuo įgyvendinant klimato apsaugos priemones;

| 3. | vienareikšmiškai remia Komisijos ketinimą šį potencialą išnaudoti klimato apsaugos tikslais. Kad būtų pasiekti plataus užmojo klimato tikslai, būtina nuolat ugdyti visuomenės sąmoningumą ir kartu pereiti prie tausiau išteklius naudojančios ekonomikos sistemos; |
| --- | --- |

3.

vienareikšmiškai remia Komisijos ketinimą šį potencialą išnaudoti klimato apsaugos tikslais. Kad būtų pasiekti plataus užmojo klimato tikslai, būtina nuolat ugdyti visuomenės sąmoningumą ir kartu pereiti prie tausiau išteklius naudojančios ekonomikos sistemos;

Komisijos komunikatas

| 4. | palankiai vertina Komisijos pasiryžimą paversti bendrą sutarimą dėl klimato kaitos konkrečiais veiksmais vienoje strategijoje, kurios tikslas toliau dėti pastangas klimato kaitai valdyti ir jas stiprinti; |
| --- | --- |

4.

palankiai vertina Komisijos pasiryžimą paversti bendrą sutarimą dėl klimato kaitos konkrečiais veiksmais vienoje strategijoje, kurios tikslas toliau dėti pastangas klimato kaitai valdyti ir jas stiprinti;

| 5. | nurodo, kad klimato kaita, kurios poveikis regionams yra skirtingas, tapo moksliškai pripažintu visuotiniu reiškiniu, ir tarptautinė bendruomenė vis labiau pritaria tam, kad būtų skubiai imamasi veiksmų, kaip rekomendavo Tarpvyriausybinė klimato kaitos komisija. Jau 2008 m. Europos Sąjunga iškėlė sau plataus užmojo tikslus iki 2020 m. sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį 20 proc., atsinaujinančiųjų energijos šaltinių energijos dalį padidinti 20 proc., o energijos vartojimą sumažinti 20 proc. Šie tikslai nurodomi ir strategijoje „Europa 2020“ ir juos RK tvirtai remia; |
| --- | --- |

5.

nurodo, kad klimato kaita, kurios poveikis regionams yra skirtingas, tapo moksliškai pripažintu visuotiniu reiškiniu, ir tarptautinė bendruomenė vis labiau pritaria tam, kad būtų skubiai imamasi veiksmų, kaip rekomendavo Tarpvyriausybinė klimato kaitos komisija. Jau 2008 m. Europos Sąjunga iškėlė sau plataus užmojo tikslus iki 2020 m. sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį 20 proc., atsinaujinančiųjų energijos šaltinių energijos dalį padidinti 20 proc., o energijos vartojimą sumažinti 20 proc. Šie tikslai nurodomi ir strategijoje „Europa 2020“ ir juos RK tvirtai remia;

| 6. | pabrėžia klimato kaitos tarptautinį matmenį ir pasaulinio masto sprendimų būtinybę; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia klimato kaitos tarptautinį matmenį ir pasaulinio masto sprendimų būtinybę;

| 7. | pageidautų, kad būsimajame tarptautiniame JT klimato kaitos susitarime būtų specialiai vietos lygmeniui skirtas skyrius; |
| --- | --- |

7.

pageidautų, kad būsimajame tarptautiniame JT klimato kaitos susitarime būtų specialiai vietos lygmeniui skirtas skyrius;

| 8. | pritaria tam, kad JT išsamus, visuotinis klimato kaitos valdymo procesas yra būtinas, todėl besąlygiškai pritaria pastangoms sudaryti privalomą tarptautinę klimato apsaugos sutartį, į kurią, be kita ko, turėtų būti įtrauktos politinės Kopenhagos susitarimo gairės; |
| --- | --- |

8.

pritaria tam, kad JT išsamus, visuotinis klimato kaitos valdymo procesas yra būtinas, todėl besąlygiškai pritaria pastangoms sudaryti privalomą tarptautinę klimato apsaugos sutartį, į kurią, be kita ko, turėtų būti įtrauktos politinės Kopenhagos susitarimo gairės;

| 9. | dar kartą kartoja tvirtą pritarimą tikslui, kad visuotinis atšilimas neviršytų daugiau kaip 2 °C; |
| --- | --- |

9.

dar kartą kartoja tvirtą pritarimą tikslui, kad visuotinis atšilimas neviršytų daugiau kaip 2 °C;

| 10. | džiaugiasi, kad Europos Sąjunga padarė didelę pažangą, vykdydama savo Kioto įsipareigojimus 2008–2012 m., ir palankiai vertina Europos pastangas likti vienu iš aktyviausiai su klimato kaita kovojančių regionų pasaulyje; |
| --- | --- |

10.

džiaugiasi, kad Europos Sąjunga padarė didelę pažangą, vykdydama savo Kioto įsipareigojimus 2008–2012 m., ir palankiai vertina Europos pastangas likti vienu iš aktyviausiai su klimato kaita kovojančių regionų pasaulyje;

| 11. | nurodo, kad 2009 m. gruodžio mėn. vykusios Kopenhagos derybos dėl kovos su klimato kaita, viena vertus, leido tarptautiniu mastu pasikeisti nuomonėmis ir pasiekti daugumos šalių, kurios iki tol nebuvo oficialiai įsipareigojusios, politinį susitarimą, bet, kita vertus, nepavyko sudaryti susitarimą pranokstančios teisiškai privalomos sutarties; |
| --- | --- |

11.

nurodo, kad 2009 m. gruodžio mėn. vykusios Kopenhagos derybos dėl kovos su klimato kaita, viena vertus, leido tarptautiniu mastu pasikeisti nuomonėmis ir pasiekti daugumos šalių, kurios iki tol nebuvo oficialiai įsipareigojusios, politinį susitarimą, bet, kita vertus, nepavyko sudaryti susitarimą pranokstančios teisiškai privalomos sutarties;

| 12. | pritaria nuomonei, kad ES turi dėti daugiau pastangų siekiant pelnyti žmonių palankumą ir pirmiausia sutelkti dėmesį į įvairių partnerių paramos užsitikrinimą. Šiomis aplinkybėmis RK pabrėžia būtinybę, kad ES veiktų išvien; |
| --- | --- |

12.

pritaria nuomonei, kad ES turi dėti daugiau pastangų siekiant pelnyti žmonių palankumą ir pirmiausia sutelkti dėmesį į įvairių partnerių paramos užsitikrinimą. Šiomis aplinkybėmis RK pabrėžia būtinybę, kad ES veiktų išvien;

| 13. | mano, kad privalomas tarptautinis susitarimas turi užtikrinti aplinkosauginį naudingumą, kad jam pritartų prie susitarimo prisijungusių valstybių piliečiai; |
| --- | --- |

13.

mano, kad privalomas tarptautinis susitarimas turi užtikrinti aplinkosauginį naudingumą, kad jam pritartų prie susitarimo prisijungusių valstybių piliečiai;

| 14. | primena, kad Europos Sąjunga yra vienas iš nedaugelio pasaulio didžiųjų regionų, kuris gerokai sumažino savo išmetamą anglies dioksido kiekį; būtent dėl šio pasaulio mastu pripažinto lyderio vaidmens Europai tenka ir turi tekti ypatinga atsakomybė išnaudoti turimas galimybes dar labiau sumažinti išmetamo CO2 kiekį; |
| --- | --- |

14.

primena, kad Europos Sąjunga yra vienas iš nedaugelio pasaulio didžiųjų regionų, kuris gerokai sumažino savo išmetamą anglies dioksido kiekį; būtent dėl šio pasaulio mastu pripažinto lyderio vaidmens Europai tenka ir turi tekti ypatinga atsakomybė išnaudoti turimas galimybes dar labiau sumažinti išmetamo CO2 kiekį;

| 15. | nurodo, kad klimato kaitos poveikis pasauliniu mastu ir Europos regionams bus labai skirtingas (pavyzdžiui, vidaus ir kalnų regionuose arba salose, turint omenyje dykumėjimą, ledynų tirpimą ir jūros lygio pakilimą), taigi galimų regioninių padarinių vertinimas turi būti atliekamas valstybių narių, regionų ir vietos valdžios institucijų lygiu atsižvelgiant į jų ypatumus; |
| --- | --- |

15.

nurodo, kad klimato kaitos poveikis pasauliniu mastu ir Europos regionams bus labai skirtingas (pavyzdžiui, vidaus ir kalnų regionuose arba salose, turint omenyje dykumėjimą, ledynų tirpimą ir jūros lygio pakilimą), taigi galimų regioninių padarinių vertinimas turi būti atliekamas valstybių narių, regionų ir vietos valdžios institucijų lygiu atsižvelgiant į jų ypatumus;

| 16. | ragina pasiekti geresnę pusiausvyrą tarp būtinybės taikyti spaudimą ir išlaikyti proceso dinamiką, kad procesas nesustotų ir (arba) nebūtų blokuojamas; |
| --- | --- |

16.

ragina pasiekti geresnę pusiausvyrą tarp būtinybės taikyti spaudimą ir išlaikyti proceso dinamiką, kad procesas nesustotų ir (arba) nebūtų blokuojamas;

Kopenhagos konferencijos rezultatai

| 17. | apgailestauja, kad Europos Sąjunga Kopenhagoje negalėjo apginti savo pozicijos dėl kovos su klimato kaita; |
| --- | --- |

17.

apgailestauja, kad Europos Sąjunga Kopenhagoje negalėjo apginti savo pozicijos dėl kovos su klimato kaita;

| 18. | palankiai vertina Kopenhagoje vykusioje klimato konferencijoje nustatytą tikslą, kad visuotinis atšilimas, palyginti su ikipramoniniu laikotarpiu, nepakiltų daugiau nei 2 °C ir atkreipia dėmesį į Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos darbą; |
| --- | --- |

18.

palankiai vertina Kopenhagoje vykusioje klimato konferencijoje nustatytą tikslą, kad visuotinis atšilimas, palyginti su ikipramoniniu laikotarpiu, nepakiltų daugiau nei 2 °C ir atkreipia dėmesį į Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos darbą;

| 19. | taip pat palankiai vertina tai, kad iki 2010 m. sausio 31 d. jau 55 valstybės atsiliepė į raginimą nustatyti privalomus išmetamųjų teršalų kiekio sumažinimo tikslus. Tai rodo plačią ir vis didėjančią paramą susitarimui ir tvirtą daugumos šalių pasiryžimą jau dabar sustiprinti klimato apsaugos priemones, tačiau apgailestauja, kad šių paskelbtų įsipareigojimų nepakanka Kopenhagos konferencijoje nustatytam tikslui, kad visuotinis atšilimas neviršytų 2 °C ribos, pasiekti; |
| --- | --- |

19.

taip pat palankiai vertina tai, kad iki 2010 m. sausio 31 d. jau 55 valstybės atsiliepė į raginimą nustatyti privalomus išmetamųjų teršalų kiekio sumažinimo tikslus. Tai rodo plačią ir vis didėjančią paramą susitarimui ir tvirtą daugumos šalių pasiryžimą jau dabar sustiprinti klimato apsaugos priemones, tačiau apgailestauja, kad šių paskelbtų įsipareigojimų nepakanka Kopenhagos konferencijoje nustatytam tikslui, kad visuotinis atšilimas neviršytų 2 °C ribos, pasiekti;

| 20. | teigiamai vertina Kopenhagos susitarimu nustatytus pagrindinius nuolatinės stebėsenos, ataskaitų teikimo ir patikrinimo standartus (angl. MRV) ir priemones klimato kaitos srityje, kurių turi imtis nacionalinės vyriausybės, bei finansinės paramos klimato apsaugai skyrimą; |
| --- | --- |

20.

teigiamai vertina Kopenhagos susitarimu nustatytus pagrindinius nuolatinės stebėsenos, ataskaitų teikimo ir patikrinimo standartus (angl. MRV) ir priemones klimato kaitos srityje, kurių turi imtis nacionalinės vyriausybės, bei finansinės paramos klimato apsaugai skyrimą;

Būtinybė imtis veiksmų

| 21. | pabrėžia, kad turint omenyje artėjančias derybas Meksikoje ir visų pirma jų parengiamąsias konferencijas, reikia stengtis įtikinti tas šalis arba šalių grupes, kurioms atrodė, kad Kopenhagos procese į jų interesus nebuvo tinkamai atsižvelgta; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia, kad turint omenyje artėjančias derybas Meksikoje ir visų pirma jų parengiamąsias konferencijas, reikia stengtis įtikinti tas šalis arba šalių grupes, kurioms atrodė, kad Kopenhagos procese į jų interesus nebuvo tinkamai atsižvelgta;

| 22. | pritaria Komisijos pasiūlytoms priemonėms trečiųjų šalių sąmoningumui didinti. Šiuo požiūriu būtina iš anksto žinoti derybines partnerių pozicijas, rūpesčius ir lūkesčius dėl svarbiausių klausimų, kad būtų galima įtikinti visų pirma tas šalis, kurios iki šiol nėra pakankamai pasirengusios priimti teisiškai įpareigojantį tarptautinę klimato apsaugos sutartį; |
| --- | --- |

22.

pritaria Komisijos pasiūlytoms priemonėms trečiųjų šalių sąmoningumui didinti. Šiuo požiūriu būtina iš anksto žinoti derybines partnerių pozicijas, rūpesčius ir lūkesčius dėl svarbiausių klausimų, kad būtų galima įtikinti visų pirma tas šalis, kurios iki šiol nėra pakankamai pasirengusios priimti teisiškai įpareigojantį tarptautinę klimato apsaugos sutartį;

| 23. | pabrėžia, kad remiantis įsigaliojusia Lisabonos sutartimi ES kaip regionas turi vykdyti derybų įgaliojimus, ir ragina nuosekliai įgyvendinti šias naujas struktūras; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia, kad remiantis įsigaliojusia Lisabonos sutartimi ES kaip regionas turi vykdyti derybų įgaliojimus, ir ragina nuosekliai įgyvendinti šias naujas struktūras;

| 24. | šiomis aplinkybėmis primygtinai ragina, kad jau Kankune ES kalbėtų vienu balsu; |
| --- | --- |

24.

šiomis aplinkybėmis primygtinai ragina, kad jau Kankune ES kalbėtų vienu balsu;

| 25. | pabrėžia, kad įvairių veiksmų ir priemonių klimato kaitai ir jos neišvengiamiems padariniams sušvelninti rezultatai turi būti išmatuojami ir patikrinami. Dokumentuotinos priemonės ir duomenys, turi būti privalomi visoms valstybėms, tačiau nepažeisti jų suvereniteto; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia, kad įvairių veiksmų ir priemonių klimato kaitai ir jos neišvengiamiems padariniams sušvelninti rezultatai turi būti išmatuojami ir patikrinami. Dokumentuotinos priemonės ir duomenys, turi būti privalomi visoms valstybėms, tačiau nepažeisti jų suvereniteto;

| 26. | atkreipia dėmesį į būtinybę, kad Komisija priderintų ir sustiprintų savo ES klimato politikos strategiją tam atvejui, jei nepavyktų pasiekti tarptautinės sutarties; |
| --- | --- |

26.

atkreipia dėmesį į būtinybę, kad Komisija priderintų ir sustiprintų savo ES klimato politikos strategiją tam atvejui, jei nepavyktų pasiekti tarptautinės sutarties;

| 27. | pabrėžia, kad reikia atidžiai stebėti įtemptą integruotos energetikos ir klimato kaitos politikos ir subsidiarumo principo ryšį. Valstybės narės ir ateityje turi išlaikyti veiksmų laisvę, kai dėl jų struktūrinių ypatybių būtinos specialios taisyklės, tačiau dėl to neturi būti iškreipiama konkurencija; |
| --- | --- |

27.

pabrėžia, kad reikia atidžiai stebėti įtemptą integruotos energetikos ir klimato kaitos politikos ir subsidiarumo principo ryšį. Valstybės narės ir ateityje turi išlaikyti veiksmų laisvę, kai dėl jų struktūrinių ypatybių būtinos specialios taisyklės, tačiau dėl to neturi būti iškreipiama konkurencija;

| 28. | teigia, jog būtina toliau daryti pažangą savo šalyje kovojant su klimato kaita, toliau nustatinėti plataus užmojo tikslus ir remti bei viešinti jų įgyvendinimo laimėjimus visų pirma regionų lygiu pasitelkiant geriausios praktikos pavyzdžius. Šiuo požiūriu RK atkreipia dėmesį ypač į eilinių piliečių vaidmenį. Plataus užmojo klimato tikslų nepavyks pasiekti be sąmoningumo ugdymo ir bendradarbiavimo šioje srityje; |
| --- | --- |

28.

teigia, jog būtina toliau daryti pažangą savo šalyje kovojant su klimato kaita, toliau nustatinėti plataus užmojo tikslus ir remti bei viešinti jų įgyvendinimo laimėjimus visų pirma regionų lygiu pasitelkiant geriausios praktikos pavyzdžius. Šiuo požiūriu RK atkreipia dėmesį ypač į eilinių piliečių vaidmenį. Plataus užmojo klimato tikslų nepavyks pasiekti be sąmoningumo ugdymo ir bendradarbiavimo šioje srityje;

| 29. | palankiai vertina Komisijos raginimą nagrinėti klausimus, kurie nebuvo įtraukti į Kopenhagos susitarimą, pavyzdžiui, tarptautinės anglies dioksido rinkos sukūrimas ir tarptautinio oro ir jūrų transporto teršalų išmetimo mažinimas konsultuojantis su Tarptautine civilinės aviacijos organizacija (ICAO) ir Tarptautine jūrų organizacija (IMO); |
| --- | --- |

29.

palankiai vertina Komisijos raginimą nagrinėti klausimus, kurie nebuvo įtraukti į Kopenhagos susitarimą, pavyzdžiui, tarptautinės anglies dioksido rinkos sukūrimas ir tarptautinio oro ir jūrų transporto teršalų išmetimo mažinimas konsultuojantis su Tarptautine civilinės aviacijos organizacija (ICAO) ir Tarptautine jūrų organizacija (IMO);

| 30. | pripažįsta, kad oro ir jūrų transporto įtraukimas į pasaulinę prekybos apyvartiniais taršos leidimais sistemą kartu su išmetamųjų teršalų mažinimo viršutine riba ir perspektyva bus svarbus žingsnis mažinant išmetamą anglies dioksido kiekį, tačiau kartu mano, kad nagrinėjant konkurencingumo aspektą turės būti atsižvelgta į ypatingą tam tikrų regionų, pavyzdžiui, salų, priklausomumą; |
| --- | --- |

30.

pripažįsta, kad oro ir jūrų transporto įtraukimas į pasaulinę prekybos apyvartiniais taršos leidimais sistemą kartu su išmetamųjų teršalų mažinimo viršutine riba ir perspektyva bus svarbus žingsnis mažinant išmetamą anglies dioksido kiekį, tačiau kartu mano, kad nagrinėjant konkurencingumo aspektą turės būti atsižvelgta į ypatingą tam tikrų regionų, pavyzdžiui, salų, priklausomumą;

| 31. | pabrėžia, kad švelninant klimato kaitą žemės ūkis gali atlikti svarbų vaidmenį ir yra vienintelis sektorius, suteikiantis galimybę mažesnėmis sąnaudomis tiek pat sumažinti išmetamą anglies dioksido kiekį ir surinkti daugiau anglies dioksido ir visa tai – užtikrinant maisto produktų gamybą, žemdirbių pajamas ir išsaugant gyventojus kaimo vietovėse; |
| --- | --- |

31.

pabrėžia, kad švelninant klimato kaitą žemės ūkis gali atlikti svarbų vaidmenį ir yra vienintelis sektorius, suteikiantis galimybę mažesnėmis sąnaudomis tiek pat sumažinti išmetamą anglies dioksido kiekį ir surinkti daugiau anglies dioksido ir visa tai – užtikrinant maisto produktų gamybą, žemdirbių pajamas ir išsaugant gyventojus kaimo vietovėse;

| 32. | mano, kad ES, remdamasi strategija „Europa 2020“ dėl tvaraus ekonomikos augimo („Naujasis žaliasis kursas“) turi pradėti įgyvendinti konkrečius projektus, padėsiančius jai pereiti prie mažai anglies į aplinką išskiriančių technologijų ekonomikos ir tapti palankiausiu klimatui regionu pasaulyje; |
| --- | --- |

32.

mano, kad ES, remdamasi strategija „Europa 2020“ dėl tvaraus ekonomikos augimo („Naujasis žaliasis kursas“) turi pradėti įgyvendinti konkrečius projektus, padėsiančius jai pereiti prie mažai anglies į aplinką išskiriančių technologijų ekonomikos ir tapti palankiausiu klimatui regionu pasaulyje;

| 33. | nurodo, kad strategija gali susilaukti sėkmės tik tuo atveju, jei viešajam ir privačiam sektoriui bus palikta pakankamai galimybių per tinkamą laikotarpį įvykdyti struktūrines permainas ir inovacijas atsižvelgiant į skirtingas valstybių narių ekonomikos ir pramonės šakų struktūras. Tačiau negalima pamiršti ir ES anglies dioksido mažinimo tikslų; |
| --- | --- |

33.

nurodo, kad strategija gali susilaukti sėkmės tik tuo atveju, jei viešajam ir privačiam sektoriui bus palikta pakankamai galimybių per tinkamą laikotarpį įvykdyti struktūrines permainas ir inovacijas atsižvelgiant į skirtingas valstybių narių ekonomikos ir pramonės šakų struktūras. Tačiau negalima pamiršti ir ES anglies dioksido mažinimo tikslų;

| 34. | pabrėžia, kad didžiulius pasaulinius klimato apsaugos iššūkius galima geriau atremti tik pasiekus sutarimą su įmonėmis; |
| --- | --- |

34.

pabrėžia, kad didžiulius pasaulinius klimato apsaugos iššūkius galima geriau atremti tik pasiekus sutarimą su įmonėmis;

| 35. | atkreipia dėmesį, kad reikia tinkamų priemonių, kad būtų išvengta konkurencijos iškreipimo tarp šalių, taikančių klimato apsaugos standartus, ir jų netaikančių šalių ir nurodo, kad kitu atveju „anglies dioksido nutekėjimas“ gali paskatinti darbo vietų perkėlimą, ypač tam tikruose pramonės sektoriuose; |
| --- | --- |

35.

atkreipia dėmesį, kad reikia tinkamų priemonių, kad būtų išvengta konkurencijos iškreipimo tarp šalių, taikančių klimato apsaugos standartus, ir jų netaikančių šalių ir nurodo, kad kitu atveju „anglies dioksido nutekėjimas“ gali paskatinti darbo vietų perkėlimą, ypač tam tikruose pramonės sektoriuose;

| 36. | pabrėžia, jog ekonominės politikos požiūriu būtina pasirašyti tarptautinį susitarimą, pakeisiantį Kioto protokolo pirmąjį įsipareigojimų laikotarpį, kad įmonėms ir valstybėms būtų užtikrintas būtinas planavimas ir teisinis tikrumas mažiausiai artimiausią dešimtmetį; |
| --- | --- |

36.

pabrėžia, jog ekonominės politikos požiūriu būtina pasirašyti tarptautinį susitarimą, pakeisiantį Kioto protokolo pirmąjį įsipareigojimų laikotarpį, kad įmonėms ir valstybėms būtų užtikrintas būtinas planavimas ir teisinis tikrumas mažiausiai artimiausią dešimtmetį;

| 37. | nurodo, kad Kioto protokolo pirmąjį įsipareigojimų laikotarpį pakeisiantis susitarimas susilauktų sėkmės tik, jei būtų pašalinti žinomi trūkumai ir užtikrintas aplinkosauginis naudingumas. Reikia teisingai paskirstyti visai tarptautinei bendrijai būsimus išmetamųjų teršalų sumažinimo įsipareigojimus, kad nei vienai valstybei netektų neproporcinga našta. Tai pasakytina visų pirma apie besivystančias ir sparčiai augančios ekonomikos šalis, kurioms išsivysčiusios šalys turi suteikti realią technologinę ir finansinę paramą; |
| --- | --- |

37.

nurodo, kad Kioto protokolo pirmąjį įsipareigojimų laikotarpį pakeisiantis susitarimas susilauktų sėkmės tik, jei būtų pašalinti žinomi trūkumai ir užtikrintas aplinkosauginis naudingumas. Reikia teisingai paskirstyti visai tarptautinei bendrijai būsimus išmetamųjų teršalų sumažinimo įsipareigojimus, kad nei vienai valstybei netektų neproporcinga našta. Tai pasakytina visų pirma apie besivystančias ir sparčiai augančios ekonomikos šalis, kurioms išsivysčiusios šalys turi suteikti realią technologinę ir finansinę paramą;

| 38. | mano, kad jau įgyvendintų kovos su klimato kaita priemonių ES valstybių narių regionų praktinę patirtį reikėtų skleisti kaip geriausios praktikos pavyzdžius (žinių ir technologijų perdavimas). Tas pat pasakytina ne tik apie technologijų diegimą, bet ir apie priemonių stebėjimą, ataskaitų teikimą ir tikrinimą; |
| --- | --- |

38.

mano, kad jau įgyvendintų kovos su klimato kaita priemonių ES valstybių narių regionų praktinę patirtį reikėtų skleisti kaip geriausios praktikos pavyzdžius (žinių ir technologijų perdavimas). Tas pat pasakytina ne tik apie technologijų diegimą, bet ir apie priemonių stebėjimą, ataskaitų teikimą ir tikrinimą;

| 39. | kaip tinkamą priemonę rekomenduoja „Klimato kaitos stebėsenos platformą“, kuri leistų keistis informacija apie regionų ir vietos kovos su klimato kaita priemones ir remtų jų tolesnį vystymą. Taip būtų galima optimaliai išnaudoti vietos ir regionų valdžios institucijų įgytas žinias, veiksmingai jas įgyvendinti ir gauti ES ir nacionaliniams sprendimams priimti reikalingos informacijos; |
| --- | --- |

39.

kaip tinkamą priemonę rekomenduoja „Klimato kaitos stebėsenos platformą“, kuri leistų keistis informacija apie regionų ir vietos kovos su klimato kaita priemones ir remtų jų tolesnį vystymą. Taip būtų galima optimaliai išnaudoti vietos ir regionų valdžios institucijų įgytas žinias, veiksmingai jas įgyvendinti ir gauti ES ir nacionaliniams sprendimams priimti reikalingos informacijos;

| 40. | mano, kad būtina geriau koordinuoti derybas dėl išmetamo anglies dioksido kiekio mažinimo ir vykstančias tarptautines diskusijas dėl biologinės įvairovės nykimo (BĮK), kovos su klimato kaita (JTBKKK) ir dykumėjimo (JTKKD) ir todėl ragina Komisiją šiomis aplinkybėmis imtis iniciatyvos, pavyzdžiui, surengti aukščiausiojo lygio susitikimą dėl pirmiau minėtų trijų Rio de Žaneiro konvencijų; |
| --- | --- |

40.

mano, kad būtina geriau koordinuoti derybas dėl išmetamo anglies dioksido kiekio mažinimo ir vykstančias tarptautines diskusijas dėl biologinės įvairovės nykimo (BĮK), kovos su klimato kaita (JTBKKK) ir dykumėjimo (JTKKD) ir todėl ragina Komisiją šiomis aplinkybėmis imtis iniciatyvos, pavyzdžiui, surengti aukščiausiojo lygio susitikimą dėl pirmiau minėtų trijų Rio de Žaneiro konvencijų;

| 41. | mano, kad regionai turi labiau bendradarbiauti sprendžiant pasaulio klimato atšilimo problemą ir prisitaikymo prie klimato kaitos srityje; |
| --- | --- |

41.

mano, kad regionai turi labiau bendradarbiauti sprendžiant pasaulio klimato atšilimo problemą ir prisitaikymo prie klimato kaitos srityje;

| 42. | mano, kad norint į prisitaikymo prie klimato kaitos priemonių įgyvendinimą konstruktyviai įtraukti vietos ir nacionalinį lygmenį, būtų protinga sudaryti į rezultatus orientuotus susitarimus, kuriais kiekvienas valdžios lygmuo galėtų savanoriškai įsipareigoti siekti klimato kaitos švelninimo ir prisiimtų bendrą atsakomybę už savo indėlį; |
| --- | --- |

42.

mano, kad norint į prisitaikymo prie klimato kaitos priemonių įgyvendinimą konstruktyviai įtraukti vietos ir nacionalinį lygmenį, būtų protinga sudaryti į rezultatus orientuotus susitarimus, kuriais kiekvienas valdžios lygmuo galėtų savanoriškai įsipareigoti siekti klimato kaitos švelninimo ir prisiimtų bendrą atsakomybę už savo indėlį;

| 43. | pripažįsta, kad pagal Kioto protokolą į Kioto protokolą pakeisiantį susitarimą turi būti integruota veiksmų koncepcija, kuri užkirstų kelią neigiamai pavienių priemonių tarpusavio sąveikai; |
| --- | --- |

43.

pripažįsta, kad pagal Kioto protokolą į Kioto protokolą pakeisiantį susitarimą turi būti integruota veiksmų koncepcija, kuri užkirstų kelią neigiamai pavienių priemonių tarpusavio sąveikai;

Komisijos strategija

ES priešakinėje pozicijoje

| 44. | palankiai vertina Komisijos iniciatyvą aktyviais veiksmais susigrąžinti pirmaujančią poziciją tarptautinėje klimato apsaugos politikoje; |
| --- | --- |

44.

palankiai vertina Komisijos iniciatyvą aktyviais veiksmais susigrąžinti pirmaujančią poziciją tarptautinėje klimato apsaugos politikoje;

| 45. | pabrėžia, kad „Europa 2020“ strategija, kurios tikslas yra tvarus augimas, paskatins struktūrines ekonomikos permainas, grindžiamas tausiu išteklių naudojimu, aplinkos tausojimu ir konkurencingumu, kurių rezultatas bus tausiai išteklius naudojanti Europa; |
| --- | --- |

45.

pabrėžia, kad „Europa 2020“ strategija, kurios tikslas yra tvarus augimas, paskatins struktūrines ekonomikos permainas, grindžiamas tausiu išteklių naudojimu, aplinkos tausojimu ir konkurencingumu, kurių rezultatas bus tausiai išteklius naudojanti Europa;

| 46. | atkreipia dėmesį, jog būtina, kad į šias permainas jau ankstyvajame etape būtų įtrauktos visos visuomenės grupės ir atskiri asmenys, kuriems būtina suteikti pakankamos ir skaidrios informacijos, juo labiau kad be technologinių pokyčių šios permainos lems ir dabartinio gyvenimo būdo pokyčius; |
| --- | --- |

46.

atkreipia dėmesį, jog būtina, kad į šias permainas jau ankstyvajame etape būtų įtrauktos visos visuomenės grupės ir atskiri asmenys, kuriems būtina suteikti pakankamos ir skaidrios informacijos, juo labiau kad be technologinių pokyčių šios permainos lems ir dabartinio gyvenimo būdo pokyčius;

| 47. | nurodo, kad norint, jog dėl klimato kaitos būtiną perėjimą prie mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologijų ekonomikos priimtų visuomenė, jis turi vykti socialiniu požiūriu priimtinu būdu. Būtina skirti dėmesį ne tik naujų darbo vietų kūrimui, bet ir esamų darbo vietų išlaikymui ir, jei reikia, pritaikymui; |
| --- | --- |

47.

nurodo, kad norint, jog dėl klimato kaitos būtiną perėjimą prie mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologijų ekonomikos priimtų visuomenė, jis turi vykti socialiniu požiūriu priimtinu būdu. Būtina skirti dėmesį ne tik naujų darbo vietų kūrimui, bet ir esamų darbo vietų išlaikymui ir, jei reikia, pritaikymui;

| 48. | primygtinai remia „Europa 2020“ strategijoje nurodytus „20-20-20“ klimato apsaugos ir energetikos tikslus, įskaitant dar didesnį išmetamųjų teršalų sumažinimą iki 30 proc., jei bus įvykdytos tam tikros sąlygos. Prieš priimant vienpusį įsipareigojimą sumažinti CO2 išlakas iki 30 proc., reikia atlikti išsamesnę analizę, kad būtų užtikrinta, jog Europos įmonės nepateks į konkurenciniu požiūriu nepalankią padėtį. 30 proc. tikslo pasirinkimas yra ypatingai svarbus klausimas, kurį spręsti reikia remiantis išsamiomis ataskaitomis, patvirtinančiomis jo aplinkosauginį ir ekonominį pagrįstumą. Tačiau susirūpinimą kelia tai, kad vykdyti tyrimai, nors technine prasme ir teisingi, yra makroekonominio pobūdžio. Bet kuriuo atveju būtini atskirų sektorių tyrimai, kad, prireikus, būtų aiškiai apibrėžtos kompensacinės priemonės ir būtų atsižvelgta į konkrečias aplinkybes atskirose valstybėse narėse, ypač subnacionaliniu ir (arba) regionų lygmeniu; |
| --- | --- |

48.

primygtinai remia „Europa 2020“ strategijoje nurodytus „20-20-20“ klimato apsaugos ir energetikos tikslus, įskaitant dar didesnį išmetamųjų teršalų sumažinimą iki 30 proc., jei bus įvykdytos tam tikros sąlygos. Prieš priimant vienpusį įsipareigojimą sumažinti CO2 išlakas iki 30 proc., reikia atlikti išsamesnę analizę, kad būtų užtikrinta, jog Europos įmonės nepateks į konkurenciniu požiūriu nepalankią padėtį. 30 proc. tikslo pasirinkimas yra ypatingai svarbus klausimas, kurį spręsti reikia remiantis išsamiomis ataskaitomis, patvirtinančiomis jo aplinkosauginį ir ekonominį pagrįstumą. Tačiau susirūpinimą kelia tai, kad vykdyti tyrimai, nors technine prasme ir teisingi, yra makroekonominio pobūdžio. Bet kuriuo atveju būtini atskirų sektorių tyrimai, kad, prireikus, būtų aiškiai apibrėžtos kompensacinės priemonės ir būtų atsižvelgta į konkrečias aplinkybes atskirose valstybėse narėse, ypač subnacionaliniu ir (arba) regionų lygmeniu;

| 49. | palankiai vertina Komisijos iniciatyvą parengti gaires ES perėjimui prie mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologijų ekonomikos iki 2050 m. ir primygtinai ragina apibrėžti šio tikslo artimiausio ir vidutinės trukmės laikotarpio etapus; |
| --- | --- |

49.

palankiai vertina Komisijos iniciatyvą parengti gaires ES perėjimui prie mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologijų ekonomikos iki 2050 m. ir primygtinai ragina apibrėžti šio tikslo artimiausio ir vidutinės trukmės laikotarpio etapus;

| 50. | atkreipia dėmesį, kad novatoriški procesai ir produktai yra vieni svarbiausių siekiant išspręsti pasaulines klimato kaitos problemas. Tik inovacijos ilgainiui gali išlaisvinti augimui būtiną potencialą; |
| --- | --- |

50.

atkreipia dėmesį, kad novatoriški procesai ir produktai yra vieni svarbiausių siekiant išspręsti pasaulines klimato kaitos problemas. Tik inovacijos ilgainiui gali išlaisvinti augimui būtiną potencialą;

| 51. | pritaria Komisijos teiginiui, kad būtina sutelkti priemones inovacijoms ir ankstyvam naujų technologijų diegimui bei tinkamai infrastruktūrai kurti, kad būtų toliau stiprinamas Europos įmonių pirmaujantis vaidmuo pagrindiniuose sektoriuose; |
| --- | --- |

51.

pritaria Komisijos teiginiui, kad būtina sutelkti priemones inovacijoms ir ankstyvam naujų technologijų diegimui bei tinkamai infrastruktūrai kurti, kad būtų toliau stiprinamas Europos įmonių pirmaujantis vaidmuo pagrindiniuose sektoriuose;

| 52. | pabrėžia, kad šiuolaikiniai klimato ir aplinkos apsaugos būdai jau šiandien sudaro galimybes daugelyje sričių taikyti modernias aukšto lygio priemones. Tai reikia pripažinti ir į tai atsižvelgti nustatant kriterijus. Kad būtų tinkamai įvertinta atskirų subjektų veikla, būtina lanksti sistema, kuri sudarytų galimybę atsižvelgti į kiekvieno regiono arba vietos pradinę padėtį; |
| --- | --- |

52.

pabrėžia, kad šiuolaikiniai klimato ir aplinkos apsaugos būdai jau šiandien sudaro galimybes daugelyje sričių taikyti modernias aukšto lygio priemones. Tai reikia pripažinti ir į tai atsižvelgti nustatant kriterijus. Kad būtų tinkamai įvertinta atskirų subjektų veikla, būtina lanksti sistema, kuri sudarytų galimybę atsižvelgti į kiekvieno regiono arba vietos pradinę padėtį;

| 53. | nurodo, kad ekonomikos restruktūrizavimas gali turėti neigiamų pasekmių, ypač regionų ir vietos lygiu; |
| --- | --- |

53.

nurodo, kad ekonomikos restruktūrizavimas gali turėti neigiamų pasekmių, ypač regionų ir vietos lygiu;

| 54. | pripažįsta, kad tvarus ekonomikos augimas gali suteikti dideles galimybes, pavyzdžiui, naujų darbo vietų kūrimo ir energijos tiekimo saugumo srityje; |
| --- | --- |

54.

pripažįsta, kad tvarus ekonomikos augimas gali suteikti dideles galimybes, pavyzdžiui, naujų darbo vietų kūrimo ir energijos tiekimo saugumo srityje;

| 55. | skatina į priemonių planą, skirtą klimato apsaugos tikslams pasiekti, įtraukti pastatų renovaciją, kuri padidintų jų energinį naudingumą, ir nurodo, kad pastatams, kurie neatitinka energinio naudingumo reikalavimų, tenka didelė dalis viso išmetamo anglies dioksido kiekio. Trys ketvirtadaliai gyvenamųjų pastatų turi didelį energijos taupymo potencialą; |
| --- | --- |

55.

skatina į priemonių planą, skirtą klimato apsaugos tikslams pasiekti, įtraukti pastatų renovaciją, kuri padidintų jų energinį naudingumą, ir nurodo, kad pastatams, kurie neatitinka energinio naudingumo reikalavimų, tenka didelė dalis viso išmetamo anglies dioksido kiekio. Trys ketvirtadaliai gyvenamųjų pastatų turi didelį energijos taupymo potencialą;

| 56. | atkreipia dėmesį į tai, kad plataus užmojo klimato apsaugos tikslų nepavyks pasiekti, jei nebus išnaudotas gyvenamųjų pastatų išmetamo anglies dioksido kiekio sumažinimo potencialas; |
| --- | --- |

56.

atkreipia dėmesį į tai, kad plataus užmojo klimato apsaugos tikslų nepavyks pasiekti, jei nebus išnaudotas gyvenamųjų pastatų išmetamo anglies dioksido kiekio sumažinimo potencialas;

| 57. | pabrėžia, kad reikia sumažinti keleivinio ir krovininio kelių transporto išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį; |
| --- | --- |

57.

pabrėžia, kad reikia sumažinti keleivinio ir krovininio kelių transporto išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį;

| 58. | apgailestauja, kad Komisijos komunikate nepaminėta būtinybė imtis veiksmų regionų lygiu, kad būtų įgyvendinti klimato apsaugos tikslai. Pavyzdinę tarptautinio ir tarpregioninio inovacijų, mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros skatinimo funkciją galėtų perimti Europos inovacijų ir technologijos institutas (EIT) ir jo Climate KIC; |
| --- | --- |

58.

apgailestauja, kad Komisijos komunikate nepaminėta būtinybė imtis veiksmų regionų lygiu, kad būtų įgyvendinti klimato apsaugos tikslai. Pavyzdinę tarptautinio ir tarpregioninio inovacijų, mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros skatinimo funkciją galėtų perimti Europos inovacijų ir technologijos institutas (EIT) ir jo Climate KIC;

| 59. | šiomis aplinkybėmis pabrėžia vis didėjančią Kopenhagos derybų procese dalyvavusių regionų ir įmonių „energetikos ir klimato aljansų“ tam tikrame sektoriuje arba kelete sektorių svarbą. Šiuos aljansus reikėtų tikslingai skatinti, kad būtų kuo greičiau vystomos ir diegiamos mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančios technologijos. Šiuo atveju pagrindiniai veikėjai yra sprendimus priimantys asmenys vietos ir regionų lygiu ir visų pirma mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ). Greitas ir veiksmingas informacijos perdavimas susijusiems subjektams, kurių padėtis yra panaši, yra puikus principo „iš apačios į viršų“ taikymo pavyzdys; |
| --- | --- |

59.

šiomis aplinkybėmis pabrėžia vis didėjančią Kopenhagos derybų procese dalyvavusių regionų ir įmonių „energetikos ir klimato aljansų“ tam tikrame sektoriuje arba kelete sektorių svarbą. Šiuos aljansus reikėtų tikslingai skatinti, kad būtų kuo greičiau vystomos ir diegiamos mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančios technologijos. Šiuo atveju pagrindiniai veikėjai yra sprendimus priimantys asmenys vietos ir regionų lygiu ir visų pirma mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ). Greitas ir veiksmingas informacijos perdavimas susijusiems subjektams, kurių padėtis yra panaši, yra puikus principo „iš apačios į viršų“ taikymo pavyzdys;

| 60. | atkreipia dėmesį į tai, kad regionų lygiu įgyvendinama daug iniciatyvų, kurios padeda įtvirtinti klimato apsaugos idėją visuomenėje, pavyzdžiui, regioninės tvarumo strategijos arba savivaldybių sprendimų priėmėjų, regionų vyriausybių ir įmonių aljansai. RK primygtinai siūlo šių projektų patirtį perduoti suinteresuotiems subjektams; |
| --- | --- |

60.

atkreipia dėmesį į tai, kad regionų lygiu įgyvendinama daug iniciatyvų, kurios padeda įtvirtinti klimato apsaugos idėją visuomenėje, pavyzdžiui, regioninės tvarumo strategijos arba savivaldybių sprendimų priėmėjų, regionų vyriausybių ir įmonių aljansai. RK primygtinai siūlo šių projektų patirtį perduoti suinteresuotiems subjektams;

| 61. | šiuo požiūriu palankiai vertina Merų pakto iniciatyvą iki 2020 m. išmetamo anglies dioksido kiekį daugiau nei 2 150 Europos miestų sumažinti daugiau nei 20 proc., ir todėl besąlygiškai remia Merų paktą kaip pagrindinę tvarios energetikos ir klimato politikos dalį, taip pat tikisi, jog bus skirti reikiami ištekliai, kad užsibrėžti tikslai iš tiesų būtų įgyvendinti. Vis dėlto pabrėžia, kad Merų pakto dalyviams užsibrėžiant konkrečius tikslus ir vėliau atliekant jų įgyvendinimo stebėseną reikėtų tinkamai atsižvelgti į iki šiol pasiektą pažangą klimato apsaugos srityje ir gerinti ataskaitų rengimo tvarką; |
| --- | --- |

61.

šiuo požiūriu palankiai vertina Merų pakto iniciatyvą iki 2020 m. išmetamo anglies dioksido kiekį daugiau nei 2 150 Europos miestų sumažinti daugiau nei 20 proc., ir todėl besąlygiškai remia Merų paktą kaip pagrindinę tvarios energetikos ir klimato politikos dalį, taip pat tikisi, jog bus skirti reikiami ištekliai, kad užsibrėžti tikslai iš tiesų būtų įgyvendinti. Vis dėlto pabrėžia, kad Merų pakto dalyviams užsibrėžiant konkrečius tikslus ir vėliau atliekant jų įgyvendinimo stebėseną reikėtų tinkamai atsižvelgti į iki šiol pasiektą pažangą klimato apsaugos srityje ir gerinti ataskaitų rengimo tvarką;

| 62. | laikosi nuomonės, kad reguliuojant reikia ieškoti pusiausvyros tarp griežto aplinkosaugos reikalavimų laikymosi ir milžiniškų sąnaudų, kurias kovodamos su klimato kaita patiria salos ir regionai, esantys atokiose vietovėse ir (arba) kuriems šis reiškinys ypač grėsmingas ir kurie yra visiškai priklausomi nuo transporto ir, nepaisant to, aktyviai imasi mažinti išmetamą anglies dioksido kiekį vystydami atsinaujinančiuosius energijos išteklius; |
| --- | --- |

62.

laikosi nuomonės, kad reguliuojant reikia ieškoti pusiausvyros tarp griežto aplinkosaugos reikalavimų laikymosi ir milžiniškų sąnaudų, kurias kovodamos su klimato kaita patiria salos ir regionai, esantys atokiose vietovėse ir (arba) kuriems šis reiškinys ypač grėsmingas ir kurie yra visiškai priklausomi nuo transporto ir, nepaisant to, aktyviai imasi mažinti išmetamą anglies dioksido kiekį vystydami atsinaujinančiuosius energijos išteklius;

Kopenhagos susitarimo įgyvendinimas

| 63. | mano, kad Kopenhagos susitarimas vis dėl to padėjo pagrindą būsimai teisiškai privalomai sutarčiai: visų pirma pripažintas 2 °C tikslas, savanoriškas kai kurių valstybių įsipareigojimas laikytis nacionalinių išmetamų teršalų kiekio sumažinimo tikslų, privalomi įsipareigojimai dėl skubaus finansavimo besivystančioms šalims ir dėl ilgalaikio finansavimo reikalavimų; |
| --- | --- |

63.

mano, kad Kopenhagos susitarimas vis dėl to padėjo pagrindą būsimai teisiškai privalomai sutarčiai: visų pirma pripažintas 2 °C tikslas, savanoriškas kai kurių valstybių įsipareigojimas laikytis nacionalinių išmetamų teršalų kiekio sumažinimo tikslų, privalomi įsipareigojimai dėl skubaus finansavimo besivystančioms šalims ir dėl ilgalaikio finansavimo reikalavimų;

| 64. | pritaria nuomonei, kad išsivysčiusių ir besivystančių šalių, kurios išmeta daugiau nei 80 proc. visame pasaulyje išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų, konkretūs įsipareigojimai sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį yra itin svarbus ženklas; |
| --- | --- |

64.

pritaria nuomonei, kad išsivysčiusių ir besivystančių šalių, kurios išmeta daugiau nei 80 proc. visame pasaulyje išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų, konkretūs įsipareigojimai sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį yra itin svarbus ženklas;

| 65. | sutinka, kad įsipareigojimai, apie kuriuos yra pranešusios valstybės, yra nepakankami, kad būtų pasiektas 2 °C tikslas; |
| --- | --- |

65.

sutinka, kad įsipareigojimai, apie kuriuos yra pranešusios valstybės, yra nepakankami, kad būtų pasiektas 2 °C tikslas;

| 66. | palankiai vertina tai, kad ir besivystančios šalys nori prisiimti atsakomybę ir paskelbė priemones, kurios iki šiol dar neįvertintos; |
| --- | --- |

66.

palankiai vertina tai, kad ir besivystančios šalys nori prisiimti atsakomybę ir paskelbė priemones, kurios iki šiol dar neįvertintos;

| 67. | pabrėžia, kad itin svarbu tolesniame besitęsiančių JT derybų procese patikslinti išsivysčiusių, sparčiai augančios ekonomikos šalių ir besivystančių šalių nustatytus tikslus ir priemones, galiausiai taip bus pasiekta kokybiniu ir kiekybiniu požiūriu skaidraus, suprantamo ir išmatuojamo proceso; |
| --- | --- |

67.

pabrėžia, kad itin svarbu tolesniame besitęsiančių JT derybų procese patikslinti išsivysčiusių, sparčiai augančios ekonomikos šalių ir besivystančių šalių nustatytus tikslus ir priemones, galiausiai taip bus pasiekta kokybiniu ir kiekybiniu požiūriu skaidraus, suprantamo ir išmatuojamo proceso;

| 68. | mano, kad opi stebėjimo, ataskaitų teikimo ir tikrinimo (MRV) problema bus sėkmingai išspręsta visoms šalims priimtinu būdu tik tada, jei visoms šalims bus taikomos vienodos sąlygos. Tinkama būtų tokia sistema, kuri būtų grindžiama JT procese bendrai apibrėžtais būtiniausiais kriterijais, tačiau už priemonių įgyvendinimą ir informacijos teikimą atsakytų nacionalinis lygmuo; |
| --- | --- |

68.

mano, kad opi stebėjimo, ataskaitų teikimo ir tikrinimo (MRV) problema bus sėkmingai išspręsta visoms šalims priimtinu būdu tik tada, jei visoms šalims bus taikomos vienodos sąlygos. Tinkama būtų tokia sistema, kuri būtų grindžiama JT procese bendrai apibrėžtais būtiniausiais kriterijais, tačiau už priemonių įgyvendinimą ir informacijos teikimą atsakytų nacionalinis lygmuo;

| 69. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymą remti bendradarbiavimą su besivystančiomis šalimis, kurios yra suinteresuotos regioninėmis programomis, kurių tikslas ugdyti stebėjimo, ataskaitų teikimo ir tikrinimo gebėjimus; |
| --- | --- |

69.

palankiai vertina Komisijos pasiūlymą remti bendradarbiavimą su besivystančiomis šalimis, kurios yra suinteresuotos regioninėmis programomis, kurių tikslas ugdyti stebėjimo, ataskaitų teikimo ir tikrinimo gebėjimus;

Skubus finansavimas

| 70. | pritaria Kopenhagos susitarime 2010–2012 m. laikotarpiui numatytai ne mažiau kaip 30 mlrd. JAV dolerių skubiai paramai, skirtai finansuoti klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos poveikio priemones besivystančiose šalyse; |
| --- | --- |

70.

pritaria Kopenhagos susitarime 2010–2012 m. laikotarpiui numatytai ne mažiau kaip 30 mlrd. JAV dolerių skubiai paramai, skirtai finansuoti klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos poveikio priemones besivystančiose šalyse;

| 71. | mato būtinybę skubiai imtis veiksmų, kad būtų kuo greičiau suteikta Kopenhagoje besivystančioms šalims pažadėta parama; |
| --- | --- |

71.

mato būtinybę skubiai imtis veiksmų, kad būtų kuo greičiau suteikta Kopenhagoje besivystančioms šalims pažadėta parama;

| 72. | žino, kad Europos Vadovų Taryba nustatė Europos Sąjungos ir jos valstybių narių indėlį – 2,4 mlrd. eurų kasmet – ir ragina skubiai įgyvendinti šį įsipareigojimą, kad ES neprarastų pasitikėjimo; |
| --- | --- |

72.

žino, kad Europos Vadovų Taryba nustatė Europos Sąjungos ir jos valstybių narių indėlį – 2,4 mlrd. eurų kasmet – ir ragina skubiai įgyvendinti šį įsipareigojimą, kad ES neprarastų pasitikėjimo;

| 73. | ragina skatinti ir plėsti Europos regionų lygmens partnerystę su besivystančių ir sparčiai augančios ekonomikos šalių miestais, provincijomis, regionais ir valstybėmis ir atkreipia dėmesį į tai, kad skubus finansavimas būtų skiriamas ir jau vykdomoms priemonėms ir iniciatyvoms, kad būtų išvengta vėlavimo; |
| --- | --- |

73.

ragina skatinti ir plėsti Europos regionų lygmens partnerystę su besivystančių ir sparčiai augančios ekonomikos šalių miestais, provincijomis, regionais ir valstybėmis ir atkreipia dėmesį į tai, kad skubus finansavimas būtų skiriamas ir jau vykdomoms priemonėms ir iniciatyvoms, kad būtų išvengta vėlavimo;

Ilgalaikis finansavimas

| 74. | palankiai vertina Kopenhagos susitarime numatytą išankstinę ilgalaikę finansavimo strategiją, pagal kurią numatoma iki 2020 m. skirti 100 mlrd. JAV dolerių per metus; |
| --- | --- |

74.

palankiai vertina Kopenhagos susitarime numatytą išankstinę ilgalaikę finansavimo strategiją, pagal kurią numatoma iki 2020 m. skirti 100 mlrd. JAV dolerių per metus;

| 75. | remia Komisijos pasiūlymą šiai finansavimo strategijai lėšas sutelkti iš įvairių šaltinių; |
| --- | --- |

75.

remia Komisijos pasiūlymą šiai finansavimo strategijai lėšas sutelkti iš įvairių šaltinių;

| 76. | pabrėžia, kad būsimoje tarptautinėje finansų struktūroje pirmenybė turi būti teikiama skaidrumo užtikrinimui visiems dalyviams – paramos davėjams ir gavėjams, ypač įgyvendinant projektus; |
| --- | --- |

76.

pabrėžia, kad būsimoje tarptautinėje finansų struktūroje pirmenybė turi būti teikiama skaidrumo užtikrinimui visiems dalyviams – paramos davėjams ir gavėjams, ypač įgyvendinant projektus;

Tarptautinės anglies dioksido rinkos sukūrimas

| 77. | pabrėžia, kad ilgalaikis vystymas ir tarptautinės anglies dioksido rinkos, grindžiamos apyvartinių taršos leidimų prekybos (angl. cap-and-trade) sistema, sukūrimas yra veiksmingiausia valdymo politikos priemonė siekiant sukurti išteklius tausojančią ir mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologijų ekonomiką; |
| --- | --- |

77.

pabrėžia, kad ilgalaikis vystymas ir tarptautinės anglies dioksido rinkos, grindžiamos apyvartinių taršos leidimų prekybos (angl. cap-and-trade) sistema, sukūrimas yra veiksmingiausia valdymo politikos priemonė siekiant sukurti išteklius tausojančią ir mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologijų ekonomiką;

| 78. | sutinka su Komisija, kad tarptautinei anglies dioksido rinkai būtina suderinta ir palyginama sistema ir į tai reikia atsižvelgti toliau tęsiant tarptautines klimato kaitos derybas; |
| --- | --- |

78.

sutinka su Komisija, kad tarptautinei anglies dioksido rinkai būtina suderinta ir palyginama sistema ir į tai reikia atsižvelgti toliau tęsiant tarptautines klimato kaitos derybas;

| 79. | pabrėžia, kad kuriant švaraus vystymosi mechanizmo (CDM) rinką, pavyko atkreipti privataus sektoriaus subjektų dėmesį į išmetamųjų teršalų mažinimą visame pasaulyje, sujungti juos į tinklus ir skatinti diegti inovacijas; |
| --- | --- |

79.

pabrėžia, kad kuriant švaraus vystymosi mechanizmo (CDM) rinką, pavyko atkreipti privataus sektoriaus subjektų dėmesį į išmetamųjų teršalų mažinimą visame pasaulyje, sujungti juos į tinklus ir skatinti diegti inovacijas;

| 80. | kaip ir Komisija, pritaria būtinybei įvertinti ir pertvarkyti švaraus vystymosi mechanizmą, jeigu tokios didelės sparčiai augančios ekonomikos šalys kaip Kinija, Indija, Pietų Afrika ir Brazilija ir toliau negalės prisiimti privalomų išmetamųjų teršalų mažinimo tikslų; |
| --- | --- |

80.

kaip ir Komisija, pritaria būtinybei įvertinti ir pertvarkyti švaraus vystymosi mechanizmą, jeigu tokios didelės sparčiai augančios ekonomikos šalys kaip Kinija, Indija, Pietų Afrika ir Brazilija ir toliau negalės prisiimti privalomų išmetamųjų teršalų mažinimo tikslų;

| 81. | todėl remia Komisijos pasiūlymą, bendradarbiaujant su suinteresuotomis išsivysčiusiomis ir besivystančiomis šalimis pagal galiojančias ES prekybos apyvartiniais taršos leidimais nuostatas pereiti prie sektorinių mechanizmų. Tam būtina gerinti kokybės reikalavimus kreditams, teikiamiems pagal projektais grindžiamus mechanizmus; |
| --- | --- |

81.

todėl remia Komisijos pasiūlymą, bendradarbiaujant su suinteresuotomis išsivysčiusiomis ir besivystančiomis šalimis pagal galiojančias ES prekybos apyvartiniais taršos leidimais nuostatas pereiti prie sektorinių mechanizmų. Tam būtina gerinti kokybės reikalavimus kreditams, teikiamiems pagal projektais grindžiamus mechanizmus;

| 82. | pritaria nuomonei, kad tarptautinės anglies dioksido rinkos lėšos taip pat turėtų būti naudojamos projektams besivystančiose šalyse; |
| --- | --- |

82.

pritaria nuomonei, kad tarptautinės anglies dioksido rinkos lėšos taip pat turėtų būti naudojamos projektams besivystančiose šalyse;

| 83. | be to mano, kad didelė dalis pelno iš Europos prekybos apyvartiniais taršos leidimais sistemos turėtų būti skiriama regionų ir vietos valdžios institucijoms, kad jos galėtų vietos lygiu praktiškai įgyvendinti klimato apsaugos ir prisitaikymo prie klimato kaitos priemones; |
| --- | --- |

83.

be to mano, kad didelė dalis pelno iš Europos prekybos apyvartiniais taršos leidimais sistemos turėtų būti skiriama regionų ir vietos valdžios institucijoms, kad jos galėtų vietos lygiu praktiškai įgyvendinti klimato apsaugos ir prisitaikymo prie klimato kaitos priemones;

Išvados

| 84. | sutinka su Komisija, kad 2009 m. gruodžio mėn. JT aukščiausio lygio susitikimo klimato kaitos klausimais rezultatas, Kopenhagos susitarimas, nepateisino pradinių lūkesčių. Tačiau tarptautinė bendruomenė aiškiai suprato, kad būtina skubiai imtis veiksmų; |
| --- | --- |

84.

sutinka su Komisija, kad 2009 m. gruodžio mėn. JT aukščiausio lygio susitikimo klimato kaitos klausimais rezultatas, Kopenhagos susitarimas, nepateisino pradinių lūkesčių. Tačiau tarptautinė bendruomenė aiškiai suprato, kad būtina skubiai imtis veiksmų;

| 85. | mano, jog svarbu, kad Komisija, teikdama pasiūlymus dėl artimiausiu ir vidutinės trukmės laikotarpiu būtinų veiksmų, visų pirma dėl iš to išplaukiančių priemonių, atsižvelgtų į regionų perspektyvą ir subsidiarumo bei proporcingumo principus. Reikia siekti privalomų įsipareigojimų, bet nepažeisti susijusių šalių suvereniteto; |
| --- | --- |

85.

mano, jog svarbu, kad Komisija, teikdama pasiūlymus dėl artimiausiu ir vidutinės trukmės laikotarpiu būtinų veiksmų, visų pirma dėl iš to išplaukiančių priemonių, atsižvelgtų į regionų perspektyvą ir subsidiarumo bei proporcingumo principus. Reikia siekti privalomų įsipareigojimų, bet nepažeisti susijusių šalių suvereniteto;

Vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo

| 86. | pabrėžia regionų ir vietos valdžios institucijų vaidmenį kovojant su klimato kaita ir jos jau šiandien neišvengiamomis pasekmėmis gyventojams. Valstybėms narėms turi būti palikta veiksmų laisvė šioje srityje, nes klimato kaitos poveikis regionuose labai skirtingas; |
| --- | --- |

86.

pabrėžia regionų ir vietos valdžios institucijų vaidmenį kovojant su klimato kaita ir jos jau šiandien neišvengiamomis pasekmėmis gyventojams. Valstybėms narėms turi būti palikta veiksmų laisvė šioje srityje, nes klimato kaitos poveikis regionuose labai skirtingas;

| 87. | labai apgailestauja, kad Komisijos komunikate neminima būtinybė imtis veiksmų regionų ir vietos lygiu; |
| --- | --- |

87.

labai apgailestauja, kad Komisijos komunikate neminima būtinybė imtis veiksmų regionų ir vietos lygiu;

| 88. | mano, kad bet kokiuose būsimuose susitarimuose dėl klimato apsaugos politikos turi būti tinkamai atsižvelgta į regionų ir vietos lygmeniui tenkantį pagrindinį vaidmenį; |
| --- | --- |

88.

mano, kad bet kokiuose būsimuose susitarimuose dėl klimato apsaugos politikos turi būti tinkamai atsižvelgta į regionų ir vietos lygmeniui tenkantį pagrindinį vaidmenį;

| 89. | labai palankiai vertina jau esamų subnacionalinio lygmens tinklų pastangas ir ragina Komisiją ir Europos Parlamentą atsižvelgti į šių tinklų pozicijas būsimose tarptautinėse klimato derybose; |
| --- | --- |

89.

labai palankiai vertina jau esamų subnacionalinio lygmens tinklų pastangas ir ragina Komisiją ir Europos Parlamentą atsižvelgti į šių tinklų pozicijas būsimose tarptautinėse klimato derybose;

| 90. | remia jau vykstantį įvairių Europos regionų ir besivystančių ir sparčiai augančios ekonomikos šalių bendradarbiavimą klimato politikos srityje; |
| --- | --- |

90.

remia jau vykstantį įvairių Europos regionų ir besivystančių ir sparčiai augančios ekonomikos šalių bendradarbiavimą klimato politikos srityje;

| 91. | pabrėžia, kad įvairiapusis Europos kovos su klimato kaita metodas nacionaliniu, regionų ir vietos valdžios lygiu gali būti nuoseklių veiksmų pavyzdys, kuriuo gali sekti ne Europos šalys. Skaidrios, visus politikos sektorius apimančios struktūros ir veiksminga bei vietos ir regionų valdžios institucijoms prieinama finansų infrastruktūra sudaro svarbias prielaidas; |
| --- | --- |

91.

pabrėžia, kad įvairiapusis Europos kovos su klimato kaita metodas nacionaliniu, regionų ir vietos valdžios lygiu gali būti nuoseklių veiksmų pavyzdys, kuriuo gali sekti ne Europos šalys. Skaidrios, visus politikos sektorius apimančios struktūros ir veiksminga bei vietos ir regionų valdžios institucijoms prieinama finansų infrastruktūra sudaro svarbias prielaidas;

| 92. | ragina sudaryti sąlygas tarptautinei tinklaveikai regionų ir vietos lygiu ir ją tikslingai skatinti. Visiems dalyvaujantiems lygmenims prieinamos informacijos mainų platformos padėtų palaikyti nuolatinį ir atvirą dialogą, kurio tikslas – veiksmingai ir efektyviai kovoti su klimato kaita; |
| --- | --- |

92.

ragina sudaryti sąlygas tarptautinei tinklaveikai regionų ir vietos lygiu ir ją tikslingai skatinti. Visiems dalyvaujantiems lygmenims prieinamos informacijos mainų platformos padėtų palaikyti nuolatinį ir atvirą dialogą, kurio tikslas – veiksmingai ir efektyviai kovoti su klimato kaita;

| 93. | ragina, atsižvelgiant į regioninius ypatumus, šioms subnacionalinėms organizacijoms valstybėse narėse sudaryti sąlygas pasinaudoti galimybėmis ir tinkamai prisiimti atsakomybę; |
| --- | --- |

93.

ragina, atsižvelgiant į regioninius ypatumus, šioms subnacionalinėms organizacijoms valstybėse narėse sudaryti sąlygas pasinaudoti galimybėmis ir tinkamai prisiimti atsakomybę;

| 94. | dar kartą kartoja, kad klimato apsaugos ir prisitaikymo prie klimato kaitos priemonių įgyvendinimui, visų pirma regionų ir vietos lygiu, reikia papildomų lėšų; |
| --- | --- |

94.

dar kartą kartoja, kad klimato apsaugos ir prisitaikymo prie klimato kaitos priemonių įgyvendinimui, visų pirma regionų ir vietos lygiu, reikia papildomų lėšų;

| 95. | ragina Komisiją pateikti pasiūlymus, kaip užtikrinti tinkamą klimato apsaugos srityje dirbančių subjektų finansavimą, ir siūlo šia tema konsultuotis su valstybėmis narėmis; |
| --- | --- |

95.

ragina Komisiją pateikti pasiūlymus, kaip užtikrinti tinkamą klimato apsaugos srityje dirbančių subjektų finansavimą, ir siūlo šia tema konsultuotis su valstybėmis narėmis;

| 96. | pabrėžia, kad tik pati visuomenė gali paskatinti vertybių perkainojimą, teikdama pirmenybę tausesniam išteklių vartojimui ir klimato neįtakojančiai elgsenai, ir šiuo požiūriu ypač išskiria eilinių piliečių vaidmenį. Jei piliečiai nepritars, nebus pasiekti ir plataus užmojo klimato tikslai; |
| --- | --- |

96.

pabrėžia, kad tik pati visuomenė gali paskatinti vertybių perkainojimą, teikdama pirmenybę tausesniam išteklių vartojimui ir klimato neįtakojančiai elgsenai, ir šiuo požiūriu ypač išskiria eilinių piliečių vaidmenį. Jei piliečiai nepritars, nebus pasiekti ir plataus užmojo klimato tikslai;

| 97. | atkreipia dėmesį į tai, kad perėjimas prie mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologijų ekonomikos turi vykti socialiai priimtinu būdu; |
| --- | --- |

97.

atkreipia dėmesį į tai, kad perėjimas prie mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologijų ekonomikos turi vykti socialiai priimtinu būdu;

| 98. | todėl pabrėžia, kad Komiteto nariai yra arčiausiai piliečių ir turi geriausias galimybes informuodami, bendraudami ir rodydami gerą pavyzdį keisti mąstyseną, pirmiausia darbuotojų švietimo ir tęstinio mokymo srityje; |
| --- | --- |

98.

todėl pabrėžia, kad Komiteto nariai yra arčiausiai piliečių ir turi geriausias galimybes informuodami, bendraudami ir rodydami gerą pavyzdį keisti mąstyseną, pirmiausia darbuotojų švietimo ir tęstinio mokymo srityje;

| 99. | kaip patikimas partneris kovojant su klimato kaita ir jos padariniais, siūlosi padėti Komisijai ir perduoti suinteresuotiems subjektams savo regioninių projektų patirtį. |
| --- | --- |

99.

kaip patikimas partneris kovojant su klimato kaita ir jos padariniais, siūlosi padėti Komisijai ir perduoti suinteresuotiems subjektams savo regioninių projektų patirtį.

2010 m. gruodžio 1 d., Briuselis

Regionų komiteto pirmininkė

Mercedes BRESSO

---

| 10.2.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 42/19 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 42/19

---

Regionų komiteto nuomonė „Ekonominės politikos koordinavimo stiprinimas“

2011/C 42/04

REGIONŲ KOMITETAS

| — | mano, kad taisydami Stabilumo ir augimo paktą neturėtume pamiršti pagrindinio jo tikslo – sukurti ekonomiką, kuri padėtų tvirtus pagrindus Europos Sąjungos piliečių gerovei ir sukurtų daugiau ir geresnių darbo vietų, |
| --- | --- |

—

mano, kad taisydami Stabilumo ir augimo paktą neturėtume pamiršti pagrindinio jo tikslo – sukurti ekonomiką, kuri padėtų tvirtus pagrindus Europos Sąjungos piliečių gerovei ir sukurtų daugiau ir geresnių darbo vietų,

| — | skatina Europos Komisiją ieškoti optimalaus politikos ir priemonių derinio, kad biudžetinių suvaržymų poveikis pagrindinėse strategijos „Europa 2020“ veiklos srityse būtų kuo mažesnis, |
| --- | --- |

—

skatina Europos Komisiją ieškoti optimalaus politikos ir priemonių derinio, kad biudžetinių suvaržymų poveikis pagrindinėse strategijos „Europa 2020“ veiklos srityse būtų kuo mažesnis,

| — | reikalauja, Europos Komisija ištirtų, kas leistų padidinti Europos piliečių susidomėjimą Europos Sąjungos projektu ir padėtų sustiprinti jos demokratinį veikimą, |
| --- | --- |

—

reikalauja, Europos Komisija ištirtų, kas leistų padidinti Europos piliečių susidomėjimą Europos Sąjungos projektu ir padėtų sustiprinti jos demokratinį veikimą,

| — | ragina valstybes nares dėti pastangas taikyti principą, pagal kurį Stabilumo ir augimo pakto reikalavimų būtų laikomasi iš apačios į viršų, prireikus atliekant institucinius pakeitimus, kuriais į jų nacionalinę teisę būtų įtraukti būtini biudžetinės drausmės reikalavimai, |
| --- | --- |

—

ragina valstybes nares dėti pastangas taikyti principą, pagal kurį Stabilumo ir augimo pakto reikalavimų būtų laikomasi iš apačios į viršų, prireikus atliekant institucinius pakeitimus, kuriais į jų nacionalinę teisę būtų įtraukti būtini biudžetinės drausmės reikalavimai,

| — | pabrėžia, kad nebuvo skiriamas deramas dėmesys vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmeniui nustatant biudžeto gaires ir vykdant biudžetą. Komitetas mano, kad galėtų teikti pagalbą vykdant Europos pusmečio kontrolės procedūrą, pavyzdžiui, galėtų pateikti savo nuomonę dėl Europos Sąjungos metinės pažangos ataskaitos, kuri bus nagrinėjama pavasario Europos Vadovų Taryboje. Siekiant geriau koordinuoti ekonominę politiką, turėtų būti užtikrintas proporcingas regionų ir vietos valdžios institucijų dalyvavimas, visų pirma regionuose, turinčiuose atitinkamą įstatymų leidybos galią. |
| --- | --- |

—

pabrėžia, kad nebuvo skiriamas deramas dėmesys vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmeniui nustatant biudžeto gaires ir vykdant biudžetą. Komitetas mano, kad galėtų teikti pagalbą vykdant Europos pusmečio kontrolės procedūrą, pavyzdžiui, galėtų pateikti savo nuomonę dėl Europos Sąjungos metinės pažangos ataskaitos, kuri bus nagrinėjama pavasario Europos Vadovų Taryboje. Siekiant geriau koordinuoti ekonominę politiką, turėtų būti užtikrintas proporcingas regionų ir vietos valdžios institucijų dalyvavimas, visų pirma regionuose, turinčiuose atitinkamą įstatymų leidybos galią.

| Pranešėjas | : | Konstantinos Tatsis (EL / ELP)
  Dramos-Kavalos-Ksantės prefektūros tarybos pirmininkas |
| --- | --- | --- |
| Pamatiniai dokumentai | : | Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos Centriniam Bankui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Ekonominės politikos koordinavimo stiprinimas“
  COM(2010) 250 galutinis
  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos Centriniam Bankui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Ekonominės politikos koordinavimo stiprinimas siekiant stabilumo, ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo“
  COM(2010) 367 galutinis |

Pranešėjas

:

Konstantinos Tatsis (EL / ELP)

Dramos-Kavalos-Ksantės prefektūros tarybos pirmininkas

Pamatiniai dokumentai

:

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos Centriniam Bankui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Ekonominės politikos koordinavimo stiprinimas“

COM(2010) 250 galutinis

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos Centriniam Bankui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Ekonominės politikos koordinavimo stiprinimas siekiant stabilumo, ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo“

COM(2010) 367 galutinis

I.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

BENDRO POBŪDŽIO REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | palankiai vertina Europos Komisijos iniciatyvą pateikti valstybių narių ekonominės politikos koordinavimo planą, kuriuo siekiama spręsti dėl pasaulinės ekonomikos krizės kilusias problemas, taip pat skatinti Europos integraciją; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina Europos Komisijos iniciatyvą pateikti valstybių narių ekonominės politikos koordinavimo planą, kuriuo siekiama spręsti dėl pasaulinės ekonomikos krizės kilusias problemas, taip pat skatinti Europos integraciją;

| 2. | mano, kad Europos Komisijos pasiūlymas yra pakankamai pagrįstas ir kad juo siekiama kuo veiksmingiau panaudoti visas Lisabonos sutartyje nustatytas ekonominio valdymo priemones; |
| --- | --- |

2.

mano, kad Europos Komisijos pasiūlymas yra pakankamai pagrįstas ir kad juo siekiama kuo veiksmingiau panaudoti visas Lisabonos sutartyje nustatytas ekonominio valdymo priemones;

| 3. | pritaria, jog reikia stiprinti stabilumo ir augimo paktą, kad būtų griežčiau laikomasi jo reikalavimų ir paspartėtų ES ir jos regionų ekonomikos augimą; |
| --- | --- |

3.

pritaria, jog reikia stiprinti stabilumo ir augimo paktą, kad būtų griežčiau laikomasi jo reikalavimų ir paspartėtų ES ir jos regionų ekonomikos augimą;

| 4. | pripažįsta, kad pagal Lisabonos sutartį ES valstybės narės „savo ekonominę politiką vertina kaip bendro intereso reikalą ir ją koordinuoja Taryboje“ (121 straipsnis) ir visada laikosi subsidiarumo principo; |
| --- | --- |

4.

pripažįsta, kad pagal Lisabonos sutartį ES valstybės narės „savo ekonominę politiką vertina kaip bendro intereso reikalą ir ją koordinuoja Taryboje“ (121 straipsnis) ir visada laikosi subsidiarumo principo;

| 5. | mano, kad taisydami Stabilumo ir augimo paktą neturėtume pamiršti pagrindinio jo tikslo – sukurti ekonomiką, kuri padėtų tvirtus pagrindus Europos Sąjungos piliečių gerovei ir sukurtų daugiau ir geresnių darbo vietų; |
| --- | --- |

5.

mano, kad taisydami Stabilumo ir augimo paktą neturėtume pamiršti pagrindinio jo tikslo – sukurti ekonomiką, kuri padėtų tvirtus pagrindus Europos Sąjungos piliečių gerovei ir sukurtų daugiau ir geresnių darbo vietų;

| 6. | pabrėžia, kad kokių reformų bebūtų imamasi, jos turi būti veiksmingos ir kartu nepažeisti demokratijos principų, nes tai sutvirtina Europos Sąjungą, todėl nesutinka su kai kuriais pasiūlymais, pavyzdžiui, laikinai sustabdyti balsavimo teises kitais nei Sutartyse numatytais atvejais; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad kokių reformų bebūtų imamasi, jos turi būti veiksmingos ir kartu nepažeisti demokratijos principų, nes tai sutvirtina Europos Sąjungą, todėl nesutinka su kai kuriais pasiūlymais, pavyzdžiui, laikinai sustabdyti balsavimo teises kitais nei Sutartyse numatytais atvejais;

| 7. | pritaria tam, kad vykdant finansų priežiūrą daugiausia dėmesio vėl būtų skiriama valstybės skolos ir biudžeto deficito klausimams, siekiant užkirsti kelią tolesniam biudžetinės drausmės laužymui ir, jei įmanoma, jo išvengti; |
| --- | --- |

7.

pritaria tam, kad vykdant finansų priežiūrą daugiausia dėmesio vėl būtų skiriama valstybės skolos ir biudžeto deficito klausimams, siekiant užkirsti kelią tolesniam biudžetinės drausmės laužymui ir, jei įmanoma, jo išvengti;

| 8. | taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad valstybių narių ekonominė politika per menkai suderinta, dėl to, pavyzdžiui, silpnos ekonomikos valstybės narės yra priverstos skolindamosi mokėti milžiniškas palūkanas; |
| --- | --- |

8.

taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad valstybių narių ekonominė politika per menkai suderinta, dėl to, pavyzdžiui, silpnos ekonomikos valstybės narės yra priverstos skolindamosi mokėti milžiniškas palūkanas;

| 9. | dvejoja Europos Komisijos siūlomų priemonių griežtam stabilumo ir augimo pakto taikymui užtikrinti veiksmingumu ir primena, kad reikia laikytis proporcingumo principo; |
| --- | --- |

9.

dvejoja Europos Komisijos siūlomų priemonių griežtam stabilumo ir augimo pakto taikymui užtikrinti veiksmingumu ir primena, kad reikia laikytis proporcingumo principo;

| 10. | įspėja, kad komunikate numatyti plataus užmojo antrinės teisės aktų pakeitimai gali lemti vėlavimą ir reikalauja, kad valstybės narės nedelsdamos įgyvendintų Stabilumo ir augimo paktą neatsižvelgiant į minėtas permainas; |
| --- | --- |

10.

įspėja, kad komunikate numatyti plataus užmojo antrinės teisės aktų pakeitimai gali lemti vėlavimą ir reikalauja, kad valstybės narės nedelsdamos įgyvendintų Stabilumo ir augimo paktą neatsižvelgiant į minėtas permainas;

| 11. | atkreipia dėmesį į Europos Komisijos pasiūlymą dėl priemonių, kurios padėtų užtikrinti, kad euro zonos valstybės narės laikytųsi Stabilumo pakto nuostatų, ir nepritaria, kad būtų dar kartą svarstomas Komisijos pradinis pasiūlymas taikyti sankcijas nusižengusiai valstybei narei nutraukiant pagal sanglaudos politiką, bendrąją žemės ūkio politiką ir bendrąją žuvininkystės politiką teikiamą pagalbą, kadangi tai prieštarautų proporcingumo principui ir nuo to visų pirma nukentėtų menkiau išsivystę regionai, kuriems bendrai finansuojamos programos yra gyvybiškai būtinos siekiant pašalinti savo struktūrinius trūkumus; |
| --- | --- |

11.

atkreipia dėmesį į Europos Komisijos pasiūlymą dėl priemonių, kurios padėtų užtikrinti, kad euro zonos valstybės narės laikytųsi Stabilumo pakto nuostatų, ir nepritaria, kad būtų dar kartą svarstomas Komisijos pradinis pasiūlymas taikyti sankcijas nusižengusiai valstybei narei nutraukiant pagal sanglaudos politiką, bendrąją žemės ūkio politiką ir bendrąją žuvininkystės politiką teikiamą pagalbą, kadangi tai prieštarautų proporcingumo principui ir nuo to visų pirma nukentėtų menkiau išsivystę regionai, kuriems bendrai finansuojamos programos yra gyvybiškai būtinos siekiant pašalinti savo struktūrinius trūkumus;

| 12. | atkreipia dėmesį, kad norint įveikti krizę reikės imtis įvairių veiksmų, kurie vienu metu leistų konsoliduoti biudžetą ir užtikrinti stiprų, subalansuotą ir tvarų augimą; |
| --- | --- |

12.

atkreipia dėmesį, kad norint įveikti krizę reikės imtis įvairių veiksmų, kurie vienu metu leistų konsoliduoti biudžetą ir užtikrinti stiprų, subalansuotą ir tvarų augimą;

| 13. | primena, kad Europos integracija – ilgalaikis ir nepertraukiamas procesas, kurio metu kilusi ekonomikos krizė, pavyzdžiui, tokia kaip dabartinė, gali paskatinti imtis radikalių ir plataus užmojo reformų, galinčių padidinti ekonomikos konkurencingumą ir sudaryti palankias sąlygas tolesniam Europos Sąjungos projekto įgyvendinimui; |
| --- | --- |

13.

primena, kad Europos integracija – ilgalaikis ir nepertraukiamas procesas, kurio metu kilusi ekonomikos krizė, pavyzdžiui, tokia kaip dabartinė, gali paskatinti imtis radikalių ir plataus užmojo reformų, galinčių padidinti ekonomikos konkurencingumą ir sudaryti palankias sąlygas tolesniam Europos Sąjungos projekto įgyvendinimui;

| 14. | sutinka, kad fiskalinis koregavimas, kuris turės būti atliekamas įgyvendinant komunikate išdėstytus nurodymus, turės esminių pasekmių daugelyje veiklos sričių, pavyzdžiui, regioninės ir socialinės, taip pat sanglaudos arba inovacijų politikos srityse, todėl reikalauja, kad Europos Komisija užtikrintų, kad deficitas būtų mažinamas proporcingai ir subalansuotai; |
| --- | --- |

14.

sutinka, kad fiskalinis koregavimas, kuris turės būti atliekamas įgyvendinant komunikate išdėstytus nurodymus, turės esminių pasekmių daugelyje veiklos sričių, pavyzdžiui, regioninės ir socialinės, taip pat sanglaudos arba inovacijų politikos srityse, todėl reikalauja, kad Europos Komisija užtikrintų, kad deficitas būtų mažinamas proporcingai ir subalansuotai;

| 15. | skatina Europos Komisiją ieškoti optimalaus politikos ir priemonių derinio, kad biudžetinių suvaržymų poveikis pagrindinėse strategijos „Europa 2020“ veiklos srityse būtų kuo mažesnis; |
| --- | --- |

15.

skatina Europos Komisiją ieškoti optimalaus politikos ir priemonių derinio, kad biudžetinių suvaržymų poveikis pagrindinėse strategijos „Europa 2020“ veiklos srityse būtų kuo mažesnis;

| 16. | reikalauja, kad Europos Komisija ištirtų, kas leistų padidinti Europos piliečių susidomėjimą Europos Sąjungos projektu ir padėtų sustiprinti jos demokratinį veikimą; |
| --- | --- |

16.

reikalauja, kad Europos Komisija ištirtų, kas leistų padidinti Europos piliečių susidomėjimą Europos Sąjungos projektu ir padėtų sustiprinti jos demokratinį veikimą;

| 17. | pažymi, kad pinigų sąjunga ir euras yra labiausiai vertinami Europos Sąjungos bendrosios rinkos kūrimo ir išteklių bei gyvenimo lygio suvienodinimo skirtingose valstybėse narėse proceso pasiekimai, ir laikosi nuomonės, kad norėdama šiuos pasiekimus išsaugoti ir įtvirtinti, Europos Sąjunga privalo būti labai atidi ir atsargi iš naujo nustatydama taisykles; |
| --- | --- |

17.

pažymi, kad pinigų sąjunga ir euras yra labiausiai vertinami Europos Sąjungos bendrosios rinkos kūrimo ir išteklių bei gyvenimo lygio suvienodinimo skirtingose valstybėse narėse proceso pasiekimai, ir laikosi nuomonės, kad norėdama šiuos pasiekimus išsaugoti ir įtvirtinti, Europos Sąjunga privalo būti labai atidi ir atsargi iš naujo nustatydama taisykles;

| 18. | džiaugiasi dėl Europos Komisijos ir valstybių narių bendrų pastangų apibrėžti nacionalinius tikslus, susijusius su strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimu, ir nustatyti augimui trukdančias kliūtis; |
| --- | --- |

18.

džiaugiasi dėl Europos Komisijos ir valstybių narių bendrų pastangų apibrėžti nacionalinius tikslus, susijusius su strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimu, ir nustatyti augimui trukdančias kliūtis;

| 19. | pabrėžia lemiamą vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį skatinant su verslumu, mokymu, inovacijomis ir kova su skurdu ir socialine atskirtimi susijusią politiką; ragina valstybes nares sustiprinti priežiūros mechanizmo regioninį ir vietos matmenį, kad šis mechanizmas taptų patikimas ir veiksmingas, ir prašo, kad būtų užtikrintas vietos valdžios dalyvavimas tiek nustatant strategijos „Europa 2020“ tikslus, tiek įgyvendinant susijusią politiką; |
| --- | --- |

19.

pabrėžia lemiamą vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį skatinant su verslumu, mokymu, inovacijomis ir kova su skurdu ir socialine atskirtimi susijusią politiką; ragina valstybes nares sustiprinti priežiūros mechanizmo regioninį ir vietos matmenį, kad šis mechanizmas taptų patikimas ir veiksmingas, ir prašo, kad būtų užtikrintas vietos valdžios dalyvavimas tiek nustatant strategijos „Europa 2020“ tikslus, tiek įgyvendinant susijusią politiką;

| 20. | reikalauja, kad valstybės narės paspartintų reformas, kurių prireikė dėl krizės, nes krizei pasibaigus šios reformos padės kurti stiprią ir konkurencingą Europos Sąjungą; |
| --- | --- |

20.

reikalauja, kad valstybės narės paspartintų reformas, kurių prireikė dėl krizės, nes krizei pasibaigus šios reformos padės kurti stiprią ir konkurencingą Europos Sąjungą;

VEIKSMINGOS PRIEMONĖS AUGIMUI UŽTIKRINTI, KAD BŪTŲ LAIKOMASI STABILUMO PAKTE NUSTATYTŲ SĄLYGŲ

| 21. | pastebi, kad biudžeto disbalansą gali lemti daugelis veiksnių, todėl palankiai vertina Europos Komisijos pasiūlymą atlikti išsamų kokybinį valstybės skolos tyrimą. Atkreipdamas dėmesį į privačių asmenų įsiskolinimo mastą, Komitetas džiaugiasi, kad į tai atsižvelgta atliekant minėtą tyrimą, ir pabrėžia bankų sistemos svarbą sveikai ekonomikai; |
| --- | --- |

21.

pastebi, kad biudžeto disbalansą gali lemti daugelis veiksnių, todėl palankiai vertina Europos Komisijos pasiūlymą atlikti išsamų kokybinį valstybės skolos tyrimą. Atkreipdamas dėmesį į privačių asmenų įsiskolinimo mastą, Komitetas džiaugiasi, kad į tai atsižvelgta atliekant minėtą tyrimą, ir pabrėžia bankų sistemos svarbą sveikai ekonomikai;

| 22. | abejoja, ar numatytos sankcijos yra proporcingos ir pakankamai veiksmingos, ir reiškia nepritarimą bet kokiam pasiūlymui sumažinti vystomajai politikai skirtus išteklius; |
| --- | --- |

22.

abejoja, ar numatytos sankcijos yra proporcingos ir pakankamai veiksmingos, ir reiškia nepritarimą bet kokiam pasiūlymui sumažinti vystomajai politikai skirtus išteklius;

| 23. | primena, kad sanglaudos politika, bendroji žemės ūkio politika ir bendroji žuvininkystės politika yra pagrindinės ES vystymosi ašys. Galimos abejonės dėl jų tikslų būtų neproduktyvios ir prieštarautų komunikato tikslui ir pagrindinei ES politikai. Bet kuriuo atveju lėšos turėtų būti skiriamos tik laikantis tam tikrų sąlygų ir tik patvirtinus, kad tos lėšos patikimai valdomos, tikrinamos ir nenaudojamos jokiems kitiems tikslams; |
| --- | --- |

23.

primena, kad sanglaudos politika, bendroji žemės ūkio politika ir bendroji žuvininkystės politika yra pagrindinės ES vystymosi ašys. Galimos abejonės dėl jų tikslų būtų neproduktyvios ir prieštarautų komunikato tikslui ir pagrindinei ES politikai. Bet kuriuo atveju lėšos turėtų būti skiriamos tik laikantis tam tikrų sąlygų ir tik patvirtinus, kad tos lėšos patikimai valdomos, tikrinamos ir nenaudojamos jokiems kitiems tikslams;

| 24. | laikosi nuomonės, kad nepaisant apsaugos priemonių, su lėšų iš Bendrijos biudžeto skyrimu susijęs mechanizmas, kurį taikant norima užtikrinti, kad valstybės narės laikytųsi savo įsipareigojimų, galėtų sukelti neigiamų padarinių ir apsunkinti ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą. ES finansavimo sustabdymas ar nutraukimas, kaip sankcija už reikalavimų nesilaikymą, našta nuo centrinės administracijos bus perkelta atitinkamos šalies vietos ir regionų valdžios institucijoms, todėl kiekvienos valstybės narės piliečiams, dirbantiesiems ir įmonėms teks bendrai prisiimti atsakomybę už jų pačių nacionalinės valdžios politines klaidas. Taigi, išteklių atėmimas turės neigiamų pasekmių augimui ir galbūt, netgi padidins biudžeto disbalansą, tačiau sankcija bus taikoma šaliai, kurios finansai ir taip jau yra pašliję; |
| --- | --- |

24.

laikosi nuomonės, kad nepaisant apsaugos priemonių, su lėšų iš Bendrijos biudžeto skyrimu susijęs mechanizmas, kurį taikant norima užtikrinti, kad valstybės narės laikytųsi savo įsipareigojimų, galėtų sukelti neigiamų padarinių ir apsunkinti ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą. ES finansavimo sustabdymas ar nutraukimas, kaip sankcija už reikalavimų nesilaikymą, našta nuo centrinės administracijos bus perkelta atitinkamos šalies vietos ir regionų valdžios institucijoms, todėl kiekvienos valstybės narės piliečiams, dirbantiesiems ir įmonėms teks bendrai prisiimti atsakomybę už jų pačių nacionalinės valdžios politines klaidas. Taigi, išteklių atėmimas turės neigiamų pasekmių augimui ir galbūt, netgi padidins biudžeto disbalansą, tačiau sankcija bus taikoma šaliai, kurios finansai ir taip jau yra pašliję;

| 25. | įspėja, kad su lėšų skyrimu iš Bendrijos biudžeto susijusios sankcijos neišvengiamai turės tarptautinių padarinių, kurie kels grėsmę tolesnei teritorinei sanglaudai ir bus nesuderinami su valstybių narių įsipareigojimais; |
| --- | --- |

25.

įspėja, kad su lėšų skyrimu iš Bendrijos biudžeto susijusios sankcijos neišvengiamai turės tarptautinių padarinių, kurie kels grėsmę tolesnei teritorinei sanglaudai ir bus nesuderinami su valstybių narių įsipareigojimais;

| 26. | taip pat pabrėžia, kad dėl neproporcingai griežtų sankcijų galiausiai sumenks visuomenės pritarimas Europos integracijai. Todėl sankcijas reikėtų taikyti taip, kad ne tik būtų užtikrinta, kad valstybės narės laikytųsi savo įsipareigojimų, bet ir kad plačioji visuomenė gautų išsamesnę informaciją apie biudžetinės drausmės svarbą ir struktūrinių fondų naudojimą nacionalinės politikos veiksmingumui gerinti; |
| --- | --- |

26.

taip pat pabrėžia, kad dėl neproporcingai griežtų sankcijų galiausiai sumenks visuomenės pritarimas Europos integracijai. Todėl sankcijas reikėtų taikyti taip, kad ne tik būtų užtikrinta, kad valstybės narės laikytųsi savo įsipareigojimų, bet ir kad plačioji visuomenė gautų išsamesnę informaciją apie biudžetinės drausmės svarbą ir struktūrinių fondų naudojimą nacionalinės politikos veiksmingumui gerinti;

| 27. | pabrėžia, kad numatytos sankcijos turės būti iš tikrųjų taikomos ir įtikinamos, kadangi tai vienintelis būdas užtikrinti naujojo stabilumo ir augimo pakto veikimą; |
| --- | --- |

27.

pabrėžia, kad numatytos sankcijos turės būti iš tikrųjų taikomos ir įtikinamos, kadangi tai vienintelis būdas užtikrinti naujojo stabilumo ir augimo pakto veikimą;

| 28. | ragina Europos Komisiją ir Tarybą išnagrinėti, kaip fiskalinio disbalanso atveju būtų galima kuo skubiau imtis priemonių ir kartu laikytis subsidiarumo, proporcingumo principų, o sankcijas taikyti laipsniškai; |
| --- | --- |

28.

ragina Europos Komisiją ir Tarybą išnagrinėti, kaip fiskalinio disbalanso atveju būtų galima kuo skubiau imtis priemonių ir kartu laikytis subsidiarumo, proporcingumo principų, o sankcijas taikyti laipsniškai;

| 29. | ragina valstybes nares dėti pastangas taikyti principą, pagal kurį stabilumo ir augimo pakto reikalavimų būtų laikomasi iš apačios į viršų, prireikus atliekant institucinius pakeitimus, kuriais į jų nacionalinę teisę būtų įtraukti būtini biudžetinės drausmės reikalavimai; |
| --- | --- |

29.

ragina valstybes nares dėti pastangas taikyti principą, pagal kurį stabilumo ir augimo pakto reikalavimų būtų laikomasi iš apačios į viršų, prireikus atliekant institucinius pakeitimus, kuriais į jų nacionalinę teisę būtų įtraukti būtini biudžetinės drausmės reikalavimai;

| 30. | pabrėžia, kad principas „iš apačios į viršų“ taip pat svarbus turint omenyje vaidmenį, kuris tenka vietos ir regionų valdžios institucijoms užtikrinant tinkamą išteklių valdymą, vykdant ekonominę politiką ir laiku nustatant jų lygiu kylančias augimo problemas; |
| --- | --- |

30.

pabrėžia, kad principas „iš apačios į viršų“ taip pat svarbus turint omenyje vaidmenį, kuris tenka vietos ir regionų valdžios institucijoms užtikrinant tinkamą išteklių valdymą, vykdant ekonominę politiką ir laiku nustatant jų lygiu kylančias augimo problemas;

| 31. | reikalauja, kad valstybės narės skatintų didesnę sanglaudai skirtų finansinių išteklių valdymo decentralizaciją, kad būtų užtikrintas didesnis ES lėšų naudojimo skaidrumas ir sugriežtinta su tuo susijusi atsakomybė. Tik regioninės valdžios institucijos yra išsamiai susipažinusios su vietos ir regionų poreikiais ir gali imtis išties būtinų tobulinimo arba koregavimo veiksmų. Tai leistų tiksliau apibrėžti vietos valdžios institucijų užduotis valdant Europos Sąjungos skirtas lėšas; |
| --- | --- |

31.

reikalauja, kad valstybės narės skatintų didesnę sanglaudai skirtų finansinių išteklių valdymo decentralizaciją, kad būtų užtikrintas didesnis ES lėšų naudojimo skaidrumas ir sugriežtinta su tuo susijusi atsakomybė. Tik regioninės valdžios institucijos yra išsamiai susipažinusios su vietos ir regionų poreikiais ir gali imtis išties būtinų tobulinimo arba koregavimo veiksmų. Tai leistų tiksliau apibrėžti vietos valdžios institucijų užduotis valdant Europos Sąjungos skirtas lėšas;

ATSARGUS AUGIMO KOORDINAVIMAS AKTYVIAI DALYVAUJANT REGIONŲ VALDŽIOS INSTITUCIJOMS

| 32. | pažymi, kad norint sustiprinti eurą ir bendrąją rinką būtinas geresnis bendras finansų ir ekonomikos srities valdymas Europos lygiu, visų pirma siekiant užkirsti kelią spekuliavimui valstybės skolos įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo produktais arba su „mokesčių rojumi“ susijusiems sandoriams; |
| --- | --- |

32.

pažymi, kad norint sustiprinti eurą ir bendrąją rinką būtinas geresnis bendras finansų ir ekonomikos srities valdymas Europos lygiu, visų pirma siekiant užkirsti kelią spekuliavimui valstybės skolos įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo produktais arba su „mokesčių rojumi“ susijusiems sandoriams;

| 33. | pritaria minčiai sukurti Europos pusmečio kontrolės procedūrą, kuri taptų bendru valstybių narių biudžeto procedūrų ir įsiskolinimo lygio kontrolės pagrindu, ir pasiūlymui išplėsti priežiūrą įtraukiant makroekonominį disbalansą; |
| --- | --- |

33.

pritaria minčiai sukurti Europos pusmečio kontrolės procedūrą, kuri taptų bendru valstybių narių biudžeto procedūrų ir įsiskolinimo lygio kontrolės pagrindu, ir pasiūlymui išplėsti priežiūrą įtraukiant makroekonominį disbalansą;

| 34. | pabrėžia, kad nebuvo skiriamas deramas dėmesys vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmeniui nustatant biudžeto gaires ir vykdant biudžetą. Komitetas mano, kad galėtų teikti pagalbą vykdant Europos pusmečio kontrolės procedūrą, pavyzdžiui, galėtų pateikti savo nuomonę dėl Europos Sąjungos metinės pažangos ataskaitos, kuri bus nagrinėjama pavasario Europos Vadovų Taryboje. Siekiant geriau koordinuoti ekonominę politiką, turėtų būti užtikrintas proporcingas regionų ir vietos valdžios institucijų dalyvavimas, visų pirma regionuose, turinčiuose atitinkamą įstatymų leidybos galią; |
| --- | --- |

34.

pabrėžia, kad nebuvo skiriamas deramas dėmesys vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmeniui nustatant biudžeto gaires ir vykdant biudžetą. Komitetas mano, kad galėtų teikti pagalbą vykdant Europos pusmečio kontrolės procedūrą, pavyzdžiui, galėtų pateikti savo nuomonę dėl Europos Sąjungos metinės pažangos ataskaitos, kuri bus nagrinėjama pavasario Europos Vadovų Taryboje. Siekiant geriau koordinuoti ekonominę politiką, turėtų būti užtikrintas proporcingas regionų ir vietos valdžios institucijų dalyvavimas, visų pirma regionuose, turinčiuose atitinkamą įstatymų leidybos galią;

| 35. | siūlomuose su koordinavimo priemonėmis susijusiuose dokumentuose turės būti atsižvelgiama į vietos lygio horizontaliosios politikos sąsajas su svarbiausiu fiskalinei politikai tenkančiu vaidmeniu, kartu įraukiant ilgalaikio tvarumo aspektą; be to į šią sistemą reikia įtraukti ir aktyvią užimtumo politiką; |
| --- | --- |

35.

siūlomuose su koordinavimo priemonėmis susijusiuose dokumentuose turės būti atsižvelgiama į vietos lygio horizontaliosios politikos sąsajas su svarbiausiu fiskalinei politikai tenkančiu vaidmeniu, kartu įraukiant ilgalaikio tvarumo aspektą; be to į šią sistemą reikia įtraukti ir aktyvią užimtumo politiką;

| 36. | pabrėžia išskirtinę tarpusavio vertinimo ir keitimosi geriausia praktika svarbą planuojant ir vykdant biudžetus, tačiau reiškia susirūpinimą dėl galimo vėlavimo ir biurokratinių trikdžių, kuriuos gali lemti siūlomi sprendimai sudarant, tvirtinant ir vykdant valstybių narių biudžetus; |
| --- | --- |

36.

pabrėžia išskirtinę tarpusavio vertinimo ir keitimosi geriausia praktika svarbą planuojant ir vykdant biudžetus, tačiau reiškia susirūpinimą dėl galimo vėlavimo ir biurokratinių trikdžių, kuriuos gali lemti siūlomi sprendimai sudarant, tvirtinant ir vykdant valstybių narių biudžetus;

| 37. | laikosi nuomonės, kad norint užtikrinti reikiamą ekonomikos augimą, Europos Sąjungos valstybėse narėse būtina atlikti reikiamas struktūrines daugelio sričių reformas, įskaitant biudžetinę drausmę ir valstybės išlaidų politikos kontrolę, žinių ir inovacijų skatinimo politiką, pažeidžiamiausių visuomenės grupių apsaugą įgyvendinant socialinę politiką, konkurencijos politiką ir viešųjų paslaugų veiksmingumo didinimo politiką. Taigi, Komitetas ragina valstybes nares nustatyti plataus užmojo strategijos „Europa 2020“ tikslus ir reikalauja, kad Taryba gerokai padidintų Bendrijos biudžetą, kad turimos lėšos atitiktų užsibrėžtus tikslus; |
| --- | --- |

37.

laikosi nuomonės, kad norint užtikrinti reikiamą ekonomikos augimą, Europos Sąjungos valstybėse narėse būtina atlikti reikiamas struktūrines daugelio sričių reformas, įskaitant biudžetinę drausmę ir valstybės išlaidų politikos kontrolę, žinių ir inovacijų skatinimo politiką, pažeidžiamiausių visuomenės grupių apsaugą įgyvendinant socialinę politiką, konkurencijos politiką ir viešųjų paslaugų veiksmingumo didinimo politiką. Taigi, Komitetas ragina valstybes nares nustatyti plataus užmojo strategijos „Europa 2020“ tikslus ir reikalauja, kad Taryba gerokai padidintų Bendrijos biudžetą, kad turimos lėšos atitiktų užsibrėžtus tikslus;

| 38. | su susidomėjimu laukia Europos Komisijos pasiūlymų dėl teisės aktų ir atidžiai išnagrinės jų poveikį valstybių narių vietos ir regionų valdžios institucijoms. |
| --- | --- |

38.

su susidomėjimu laukia Europos Komisijos pasiūlymų dėl teisės aktų ir atidžiai išnagrinės jų poveikį valstybių narių vietos ir regionų valdžios institucijoms.

2010 m. gruodžio 1 d., Briuselis

Regionų komiteto pirmininkė

Mercedes BRESSO

---

| 10.2.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 42/23 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 42/23

---

Regionų komiteto nuomonė „Socialinė ir ekonominė romų integracija Europoje“

2011/C 42/05

REGIONŲ KOMITETAS

| — | ypač pabrėžia, kad kai kuriose valstybėse narėse vis dar jaučiama diskriminacija ir tebėra išlikusios tam tikros socialinės atskirties formos; pripažįsta, kad romai paprastai gyvena blogesnėmis sanitarinėmis, socialinėmis ir ekonominėmis sąlygomis nei kitos etninės mažumos ir kad bendruomenei būdingas žemiausias mokyklos lankymo ir aukščiausias nedarbo lygis, |
| --- | --- |

—

ypač pabrėžia, kad kai kuriose valstybėse narėse vis dar jaučiama diskriminacija ir tebėra išlikusios tam tikros socialinės atskirties formos; pripažįsta, kad romai paprastai gyvena blogesnėmis sanitarinėmis, socialinėmis ir ekonominėmis sąlygomis nei kitos etninės mažumos ir kad bendruomenei būdingas žemiausias mokyklos lankymo ir aukščiausias nedarbo lygis,

| — | pripažįsta, kad iš esmės netrūksta Europos fondų, kuriais galima naudotis plėtojant romų integracijos programas, tačiau pabrėžia, kad nacionaliniu ir (arba) regionų lygmeniu jais tinkamai ir nuolat nesinaudojama. Viena iš priežasčių, trukdančių jais pasinaudoti, yra nepakankamas romų bendruomenės dalyvavimas romų bendruomenės projektuose, |
| --- | --- |

—

pripažįsta, kad iš esmės netrūksta Europos fondų, kuriais galima naudotis plėtojant romų integracijos programas, tačiau pabrėžia, kad nacionaliniu ir (arba) regionų lygmeniu jais tinkamai ir nuolat nesinaudojama. Viena iš priežasčių, trukdančių jais pasinaudoti, yra nepakankamas romų bendruomenės dalyvavimas romų bendruomenės projektuose,

| — | mano, kad ES romų įtraukties forumo veikla būtų veiksmingesnė ir būtų pasiekta geresnių rezultatų, jei koordinavimo mechanizmui būtų suteiktas oficialus statusas, t. y. į jį būtų įtraukta Europos Komisija ir visos valstybės narės ir būtų užtikrintas glaudesnis bendradarbiavimas su vietos valdžios institucijomis ir NVO, |
| --- | --- |

—

mano, kad ES romų įtraukties forumo veikla būtų veiksmingesnė ir būtų pasiekta geresnių rezultatų, jei koordinavimo mechanizmui būtų suteiktas oficialus statusas, t. y. į jį būtų įtraukta Europos Komisija ir visos valstybės narės ir būtų užtikrintas glaudesnis bendradarbiavimas su vietos valdžios institucijomis ir NVO,

| — | mano, kad a) vietos ir regionų valdžios institucijos neturi būti paliktos vienos spręsti romų bendruomenės integracijos politikos klausimų; b) reikia parengti teritoriniu požiūriu integruotą regioninę politiką ir nustatyti bendradarbiavimo su migruojančių romų kilmės šalimis formas; c) vietos politika gali būti įgyvendinama tik užtikrinus ES sklandų mobilumą ir Europos Sąjungos bei nacionaliniu lygmeniu vykdant nediskriminavimo politiką, |
| --- | --- |

—

mano, kad a) vietos ir regionų valdžios institucijos neturi būti paliktos vienos spręsti romų bendruomenės integracijos politikos klausimų; b) reikia parengti teritoriniu požiūriu integruotą regioninę politiką ir nustatyti bendradarbiavimo su migruojančių romų kilmės šalimis formas; c) vietos politika gali būti įgyvendinama tik užtikrinus ES sklandų mobilumą ir Europos Sąjungos bei nacionaliniu lygmeniu vykdant nediskriminavimo politiką,

| — | įsipareigoja bendradarbiauti su Komisija, Europos organizacijomis ir valstybėmis narėmis, kad būtų užtikrintas didesnis politikos sričių nuoseklumas ir dermė, kaupti gerąją praktiką, informuoti apie pasiektus rezultatus, skatinti didesnį vietos valdžios institucijų sąmoningumą, stiprinti vietos valdžios institucijų planavimo gebėjimus, kad būtų galima įgyvendinti projektus, kurie padėtų užkirsti kelią bet kokiai romų diskriminacijos ir segregacijos formai ir skatinti jų integraciją. |
| --- | --- |

—

įsipareigoja bendradarbiauti su Komisija, Europos organizacijomis ir valstybėmis narėmis, kad būtų užtikrintas didesnis politikos sričių nuoseklumas ir dermė, kaupti gerąją praktiką, informuoti apie pasiektus rezultatus, skatinti didesnį vietos valdžios institucijų sąmoningumą, stiprinti vietos valdžios institucijų planavimo gebėjimus, kad būtų galima įgyvendinti projektus, kurie padėtų užkirsti kelią bet kokiai romų diskriminacijos ir segregacijos formai ir skatinti jų integraciją.

| Pranešėjas | : | Alvaro Ancisi (IT / ELP), Ravenos miesto tarybos narys |
| --- | --- | --- |
| Pamatinis dokumentas | : | Komisijos komunikatas Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Socialinė ir ekonominė romų integracija“
  COM(2010) 133 galutinis |

Pranešėjas

:

Alvaro Ancisi (IT / ELP), Ravenos miesto tarybos narys

Pamatinis dokumentas

:

Komisijos komunikatas Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Socialinė ir ekonominė romų integracija“

COM(2010) 133 galutinis

I.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

Aplinkybės: problema išlieka, ES lygio priemonės ir politika

| 1. | palankiai vertina Europos Komisijos komunikatą ir pritaria teiginiui, kad Europos Sąjunga ir valstybės narės kartu yra atsakingos už romų bendruomenę; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina Europos Komisijos komunikatą ir pritaria teiginiui, kad Europos Sąjunga ir valstybės narės kartu yra atsakingos už romų bendruomenę;

| 2. | pabrėžia, kad Europos Komisija turi sukurti valstybių narių dialogui palankią sistemą, kad būtų galima praktiškai laikytis ES pagrindą sudarančių vertybių, užkirsti kelią diskriminacijai ir ksenofobijai ir kovoti su šiais reiškiniais, kartu skatinti geresnę ES etninių mažumų integraciją; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad Europos Komisija turi sukurti valstybių narių dialogui palankią sistemą, kad būtų galima praktiškai laikytis ES pagrindą sudarančių vertybių, užkirsti kelią diskriminacijai ir ksenofobijai ir kovoti su šiais reiškiniais, kartu skatinti geresnę ES etninių mažumų integraciją;

| 3. | pritaria 2010 m. balandžio 7 d. Komisijos tarnybų darbo dokumente „Romai Europoje. Europos Sąjungos romų įtraukties priemonės ir politika. 2008–2010 m. pažangos ataskaita“ pateiktoms išvadoms; |
| --- | --- |

3.

pritaria 2010 m. balandžio 7 d. Komisijos tarnybų darbo dokumente „Romai Europoje. Europos Sąjungos romų įtraukties priemonės ir politika. 2008–2010 m. pažangos ataskaita“ pateiktoms išvadoms;

| 4. | mano, kad, atsižvelgiant į romų bendruomenės tarptautinį pobūdį ir didelę jos socialinę atskirtį įvairiose Europos dalyse, įskaitant šalis kandidates ir galimas šalis kandidates, Europos Komisijos iniciatyva atitinka subsidiarumo principą; pripažįsta, kad laikomasi proporcingumo principo, kadangi Komisijos iniciatyvoje ne nustatytos teisinės priemonės, o numatytos koordinavimo priemonės taikant atvirąjį koordinavimo metodą; |
| --- | --- |

4.

mano, kad, atsižvelgiant į romų bendruomenės tarptautinį pobūdį ir didelę jos socialinę atskirtį įvairiose Europos dalyse, įskaitant šalis kandidates ir galimas šalis kandidates, Europos Komisijos iniciatyva atitinka subsidiarumo principą; pripažįsta, kad laikomasi proporcingumo principo, kadangi Komisijos iniciatyvoje ne nustatytos teisinės priemonės, o numatytos koordinavimo priemonės taikant atvirąjį koordinavimo metodą;

| 5. | primena, kad į Europos Sąjungą įstojus naujoms valstybėms narėms, iš kurių yra kilę dauguma romų migrantų, tų šalių gyventojai tapo ES piliečiais ir turi tokias pat teises kaip ir kitų ES valstybių narių piliečiai, visų pirma – judėjimo laisvę, kuri yra viena pagrindinių ES pagrindinių teisių chartijoje minimų Europos Sąjungos piliečių laisvių. Taip pat primena, kad pagal stojimo sutarčių nuostatas valstybės narės šių šalių piliečiams gali taikyti tik laikinus patekimo į darbo rinką teisių apribojimus ir kad Direktyva 2004/38 EB dėl Sąjungos piliečių ir jų šeimos narių teisės laisvai judėti ir gyventi valstybių narių teritorijoje yra be išlygų taikoma visiems ES piliečiams; |
| --- | --- |

5.

primena, kad į Europos Sąjungą įstojus naujoms valstybėms narėms, iš kurių yra kilę dauguma romų migrantų, tų šalių gyventojai tapo ES piliečiais ir turi tokias pat teises kaip ir kitų ES valstybių narių piliečiai, visų pirma – judėjimo laisvę, kuri yra viena pagrindinių ES pagrindinių teisių chartijoje minimų Europos Sąjungos piliečių laisvių. Taip pat primena, kad pagal stojimo sutarčių nuostatas valstybės narės šių šalių piliečiams gali taikyti tik laikinus patekimo į darbo rinką teisių apribojimus ir kad Direktyva 2004/38 EB dėl Sąjungos piliečių ir jų šeimos narių teisės laisvai judėti ir gyventi valstybių narių teritorijoje yra be išlygų taikoma visiems ES piliečiams;

| 6. | pažymi, kad kai kurios patekimo į darbo rinką ribojimo priemonės, nors ir atitinka Europos Sąjungos teisės aktus, neturėtų būti šių piliečių nepritekliaus priežastimi ir kad prašymų gyventi su teise dirbti nagrinėjimas valstybėse narėse neturėtų užtrukti ilgiau negu tris mėnesius, kadangi minėti piliečiai neturi materialinių galimybių gyventi tose valstybėse narėse ilgiau negu tris mėnesius; |
| --- | --- |

6.

pažymi, kad kai kurios patekimo į darbo rinką ribojimo priemonės, nors ir atitinka Europos Sąjungos teisės aktus, neturėtų būti šių piliečių nepritekliaus priežastimi ir kad prašymų gyventi su teise dirbti nagrinėjimas valstybėse narėse neturėtų užtrukti ilgiau negu tris mėnesius, kadangi minėti piliečiai neturi materialinių galimybių gyventi tose valstybėse narėse ilgiau negu tris mėnesius;

| 7. | ypač pabrėžia, kad kai kuriose valstybėse narėse vis dar jaučiama diskriminacija ir tebėra išlikusios tam tikros socialinės atskirties formos; pripažįsta, kad romai paprastai gyvena blogesnėmis sanitarinėmis, socialinėmis ir ekonominėmis sąlygomis nei kitos etninės mažumos ir kad bendruomenei būdingas žemiausias mokyklos lankymo ir aukščiausias nedarbo lygis; pabrėžia, kad romų atskirtis tiesioginių ir netiesioginių sąnaudų požiūriu turi ir didelių ekonominių pasekmių; |
| --- | --- |

7.

ypač pabrėžia, kad kai kuriose valstybėse narėse vis dar jaučiama diskriminacija ir tebėra išlikusios tam tikros socialinės atskirties formos; pripažįsta, kad romai paprastai gyvena blogesnėmis sanitarinėmis, socialinėmis ir ekonominėmis sąlygomis nei kitos etninės mažumos ir kad bendruomenei būdingas žemiausias mokyklos lankymo ir aukščiausias nedarbo lygis; pabrėžia, kad romų atskirtis tiesioginių ir netiesioginių sąnaudų požiūriu turi ir didelių ekonominių pasekmių;

| 8. | todėl ragina Komisiją užtikrinti, kad nacionaliniai teisės aktai atitiktų Europos Sąjungos teisės aktus, ir tikrinti, ar praktika atitinka autentišką Europos Sąjungos įstatymų aiškinimą; |
| --- | --- |

8.

todėl ragina Komisiją užtikrinti, kad nacionaliniai teisės aktai atitiktų Europos Sąjungos teisės aktus, ir tikrinti, ar praktika atitinka autentišką Europos Sąjungos įstatymų aiškinimą;

| 9. | pageidauja, kad vykdant nacionalinę ar vietos politiką būtų susilaikoma nuo romų niekinimo ir išnaudojimo ar, naudojantis jų padėtimi, pirmenybė neteisingai teikiama saugumo aspektams ekonominės ir socialinės šių bendruomenių įtraukties sąskaita; ypač primena, kad grupinio asmenų išsiuntimo procedūros, kai kiekvienas atvejis atskirai nenagrinėjamas, prieštarauja ES teisinėms garantijoms, ir ragina valstybes nares nesiimti grąžinimo veiksmų vadovaujantis konkrečiai prieš romus nukreiptomis taisyklėmis; |
| --- | --- |

9.

pageidauja, kad vykdant nacionalinę ar vietos politiką būtų susilaikoma nuo romų niekinimo ir išnaudojimo ar, naudojantis jų padėtimi, pirmenybė neteisingai teikiama saugumo aspektams ekonominės ir socialinės šių bendruomenių įtraukties sąskaita; ypač primena, kad grupinio asmenų išsiuntimo procedūros, kai kiekvienas atvejis atskirai nenagrinėjamas, prieštarauja ES teisinėms garantijoms, ir ragina valstybes nares nesiimti grąžinimo veiksmų vadovaujantis konkrečiai prieš romus nukreiptomis taisyklėmis;

| 10. | supranta, kad šiame dokumente vartojama labai plati sąvoka „romai“, apima ir kitas gyventojų grupes (sinti, čigonai, klajokliai, Kalè, Camminanti, Ashkali ir kt.), kurioms būdingi panašūs kultūriniai ypatumai ir kurias sieja bendra marginalizacijos ir socialinės atskirties Europos visuomenėje istorija, tačiau nepritaria bet kokioms pastangoms supaprastinti ar sutapatinti šias grupes su viena socialine ir kultūrine aplinka; |
| --- | --- |

10.

supranta, kad šiame dokumente vartojama labai plati sąvoka „romai“, apima ir kitas gyventojų grupes (sinti, čigonai, klajokliai, Kalè, Camminanti, Ashkali ir kt.), kurioms būdingi panašūs kultūriniai ypatumai ir kurias sieja bendra marginalizacijos ir socialinės atskirties Europos visuomenėje istorija, tačiau nepritaria bet kokioms pastangoms supaprastinti ar sutapatinti šias grupes su viena socialine ir kultūrine aplinka;

| 11. | pripažįsta, kad ES lygiu taikytos tinkamos romų integracijos skatinimo priemonės ir politika, tačiau yra atotrūkis tarp įgyvendinimo nacionaliniu, regionų ir vietos lygmeniu, kurį lėmė tiek tvirtos partnerystės ir koordinavimo mechanizmų stoka, tiek vietos lygmens priemonių, sudarančių galimybes keisti konkrečias romų gyvenimo sąlygas, trūkumas; |
| --- | --- |

11.

pripažįsta, kad ES lygiu taikytos tinkamos romų integracijos skatinimo priemonės ir politika, tačiau yra atotrūkis tarp įgyvendinimo nacionaliniu, regionų ir vietos lygmeniu, kurį lėmė tiek tvirtos partnerystės ir koordinavimo mechanizmų stoka, tiek vietos lygmens priemonių, sudarančių galimybes keisti konkrečias romų gyvenimo sąlygas, trūkumas;

| 12. | vis dėlto pabrėžia, kad šis atotrūkis ir vietos valdžios institucijų sunkumai susiję ne su išankstinėmis valdžios institucijų ir bendruomenių nuostatomis ir stereotipais, o iš esmės su atitinkamas teisines nuostatas apibrėžiančių nacionalinių vyriausybių atsakomybe, ne visada aiškiu įvairių valdymo lygių valdžios institucijų kompetencijos pasiskirstymu kovos su socialine atskirtimi srityje, nepakankamu centrinių ir vietos valdžios institucijų vertikaliuoju bendradarbiavimu; primena, kad daugelis Europos lygmeniu plėtotos gerosios praktikos pavyzdžių romų socialinės integracijos srityje visų prima grindžiami vietos valdžios institucijų patirtimi ir įgyvendintais projektais; |
| --- | --- |

12.

vis dėlto pabrėžia, kad šis atotrūkis ir vietos valdžios institucijų sunkumai susiję ne su išankstinėmis valdžios institucijų ir bendruomenių nuostatomis ir stereotipais, o iš esmės su atitinkamas teisines nuostatas apibrėžiančių nacionalinių vyriausybių atsakomybe, ne visada aiškiu įvairių valdymo lygių valdžios institucijų kompetencijos pasiskirstymu kovos su socialine atskirtimi srityje, nepakankamu centrinių ir vietos valdžios institucijų vertikaliuoju bendradarbiavimu; primena, kad daugelis Europos lygmeniu plėtotos gerosios praktikos pavyzdžių romų socialinės integracijos srityje visų prima grindžiami vietos valdžios institucijų patirtimi ir įgyvendintais projektais;

| 13. | pripažįsta, kad iš esmės netrūksta Europos fondų, kuriais galima naudotis plėtojant romų integracijos programas (Europos socialinis fondas (ESF), Europos regioninės plėtros fondas (ERPF), Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai (EŽŪFKP)), tačiau pabrėžia, kad nacionaliniu ir (arba) regionų lygmeniu jais tinkamai ir nuolat nesinaudojama. Viena iš priežasčių, trukdančių jais pasinaudoti, yra nepakankamas romų bendruomenės dalyvavimas romų bendruomenės projektuose, kadangi ši bendruomenė ne visada geba susitelkti ir būti aktyvia pilietinės visuomenės dalyve; |
| --- | --- |

13.

pripažįsta, kad iš esmės netrūksta Europos fondų, kuriais galima naudotis plėtojant romų integracijos programas (Europos socialinis fondas (ESF), Europos regioninės plėtros fondas (ERPF), Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai (EŽŪFKP)), tačiau pabrėžia, kad nacionaliniu ir (arba) regionų lygmeniu jais tinkamai ir nuolat nesinaudojama. Viena iš priežasčių, trukdančių jais pasinaudoti, yra nepakankamas romų bendruomenės dalyvavimas romų bendruomenės projektuose, kadangi ši bendruomenė ne visada geba susitelkti ir būti aktyvia pilietinės visuomenės dalyve;

| 14. | mano, kad Europos Komisija ir valstybės narės, bendradarbiaudamos su vietos valdžios institucijomis, turi derinti veiksmus ir aktyviau skleisti informaciją apie galimybes, kurias atveria Europos romų socialinės integracijos politika ir finansavimo programos, ypač konkrečios klajojančių romų bendruomenei skirtos priemonės; |
| --- | --- |

14.

mano, kad Europos Komisija ir valstybės narės, bendradarbiaudamos su vietos valdžios institucijomis, turi derinti veiksmus ir aktyviau skleisti informaciją apie galimybes, kurias atveria Europos romų socialinės integracijos politika ir finansavimo programos, ypač konkrečios klajojančių romų bendruomenei skirtos priemonės;

ES romų įtraukties forumas

| 15. | pritaria nuomonei, kad ES romų įtraukties forumas užtikrina bendradarbiavimo platformą visiems suinteresuotiesiems subjektams (vyriausybėms, tarptautinėms organizacijoms, NVO, ekspertams ir pilietinei visuomenei), kurie įvairiais lygiais dalyvauja skatinant romų integraciją ir valstybių narių keitimąsi gerąja praktika bei patirtimi; |
| --- | --- |

15.

pritaria nuomonei, kad ES romų įtraukties forumas užtikrina bendradarbiavimo platformą visiems suinteresuotiesiems subjektams (vyriausybėms, tarptautinėms organizacijoms, NVO, ekspertams ir pilietinei visuomenei), kurie įvairiais lygiais dalyvauja skatinant romų integraciją ir valstybių narių keitimąsi gerąja praktika bei patirtimi;

| 16. | mano, kad ES romų įtraukties forumo veikla būtų veiksmingesnė ir būtų pasiekta geresnių rezultatų, jei koordinavimo mechanizmui būtų suteiktas oficialus statusas, t. y. į jį būtų įtraukta Europos Komisija ir visos valstybės narės ir būtų užtikrintas glaudesnis bendradarbiavimas su vietos valdžios institucijomis ir NVO. Taikant oficialų mechanizmą, forumas padėtų realiai koordinuoti ir veiksmingai įgyvendinti Europos, nacionalinę, regionų ir vietos romų socialinės integracijos politiką ir veiksmingai įvertinti rezultatus; |
| --- | --- |

16.

mano, kad ES romų įtraukties forumo veikla būtų veiksmingesnė ir būtų pasiekta geresnių rezultatų, jei koordinavimo mechanizmui būtų suteiktas oficialus statusas, t. y. į jį būtų įtraukta Europos Komisija ir visos valstybės narės ir būtų užtikrintas glaudesnis bendradarbiavimas su vietos valdžios institucijomis ir NVO. Taikant oficialų mechanizmą, forumas padėtų realiai koordinuoti ir veiksmingai įgyvendinti Europos, nacionalinę, regionų ir vietos romų socialinės integracijos politiką ir veiksmingai įvertinti rezultatus;

| 17. | pritaria, kad numatant, įgyvendinant ir vertinant romų integracijos politiką būtina taikyti dešimt bendrų pagrindinių romų įtraukties principų, kuriuos 2009 m. balandžio mėn. parengė integruota Europos platforma:






  1. | konstruktyvi, pragmatiška ir nediskriminacinė politika; |
| --- | --- | --- |

17.

pritaria, kad numatant, įgyvendinant ir vertinant romų integracijos politiką būtina taikyti dešimt bendrų pagrindinių romų įtraukties principų, kuriuos 2009 m. balandžio mėn. parengė integruota Europos platforma:

1.

konstruktyvi, pragmatiška ir nediskriminacinė politika;

| 2. | aiškus, bet neišskirtinis dėmesys; |
| --- | --- |

2.

aiškus, bet neišskirtinis dėmesys;

| 3. | kultūrų įvairove grindžiamas požiūris; |
| --- | --- |

3.

kultūrų įvairove grindžiamas požiūris;

| 4. | tikslas – integracija į visuomenę; |
| --- | --- |

4.

tikslas – integracija į visuomenę;

| 5. | informavimas apie lyčių aspektą; |
| --- | --- |

5.

informavimas apie lyčių aspektą;

| 6. | įrodymais pagrįstos politikos perdavimas; |
| --- | --- |

6.

įrodymais pagrįstos politikos perdavimas;

| 7. | Bendrijos priemonių naudojimas; |
| --- | --- |

7.

Bendrijos priemonių naudojimas;

| 8. | regionų ir vietos valdžios institucijų dalyvavimas; |
| --- | --- |

8.

regionų ir vietos valdžios institucijų dalyvavimas;

| 9. | pilietinės visuomenės dalyvavimas; |
| --- | --- |

9.

pilietinės visuomenės dalyvavimas;

| 10. | aktyvus romų dalyvavimas; |
| --- | --- |

10.

aktyvus romų dalyvavimas;

| 18. | vertina konkrečias pastangas – 2010 m. birželio 30 d. kompleksinį ES romų įtraukties forumą ir veiksmų planą, kurį pasiūlė ES Tarybai pirmininkaujanti Ispanija atsižvelgdama į 2010 m. birželio 7 d. Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų tarybos išvadas dėl romų įtraukties pažangos. Šios iniciatyvos tikslas – apibrėžti konkrečius vidutinės trukmės laikotarpio tikslus ir nustatyti romų bendruomenės socialinės integracijos procesus; |
| --- | --- |

18.

vertina konkrečias pastangas – 2010 m. birželio 30 d. kompleksinį ES romų įtraukties forumą ir veiksmų planą, kurį pasiūlė ES Tarybai pirmininkaujanti Ispanija atsižvelgdama į 2010 m. birželio 7 d. Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų tarybos išvadas dėl romų įtraukties pažangos. Šios iniciatyvos tikslas – apibrėžti konkrečius vidutinės trukmės laikotarpio tikslus ir nustatyti romų bendruomenės socialinės integracijos procesus;

| 19. | pritaria aiškiai Komisijos pozicijai, kad judėjimo laisvės principas romams, kaip ES piliečiams, turi būti taikomas tokiomis pačiomis sąlygomis, kaip ir visiems kitiems ES piliečiams; |
| --- | --- |

19.

pritaria aiškiai Komisijos pozicijai, kad judėjimo laisvės principas romams, kaip ES piliečiams, turi būti taikomas tokiomis pačiomis sąlygomis, kaip ir visiems kitiems ES piliečiams;

Vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo įgyvendinant romų integracijos politiką

| 20. | mano, kad, kaip savo nuomonėje „Mažumų integracija: romai“ (2009 m. vasario 3 d. OL C 27) pabrėžia Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, siekiant veiksmingai įgyvendinti šiuos principus, būtina rasti sprendimus ne tik ES, bet visų pirma valstybių narių, regionų bei vietos lygmeniu; |
| --- | --- |

20.

mano, kad, kaip savo nuomonėje „Mažumų integracija: romai“ (2009 m. vasario 3 d. OL C 27) pabrėžia Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, siekiant veiksmingai įgyvendinti šiuos principus, būtina rasti sprendimus ne tik ES, bet visų pirma valstybių narių, regionų bei vietos lygmeniu;

| 21. | vis dėlto mano, kad a) vietos ir regionų valdžios institucijos neturi būti paliktos vienos spręsti romų bendruomenės (vietinių ar naujų jos narių, kurių įsiliejimas į bendruomenės gyvenimą – judumo ES viduje rezultatas) integracijos politikos klausimų; b) reikia parengti teritoriniu požiūriu integruotą regioninę politiką ir nustatyti bendradarbiavimo su migruojančių romų kilmės šalimis formas; c) vietos politika gali būti įgyvendinama tik užtikrinus ES sklandų mobilumą ir Europos Sąjungos bei nacionaliniu lygmeniu vykdant nediskriminavimo politiką; |
| --- | --- |

21.

vis dėlto mano, kad a) vietos ir regionų valdžios institucijos neturi būti paliktos vienos spręsti romų bendruomenės (vietinių ar naujų jos narių, kurių įsiliejimas į bendruomenės gyvenimą – judumo ES viduje rezultatas) integracijos politikos klausimų; b) reikia parengti teritoriniu požiūriu integruotą regioninę politiką ir nustatyti bendradarbiavimo su migruojančių romų kilmės šalimis formas; c) vietos politika gali būti įgyvendinama tik užtikrinus ES sklandų mobilumą ir Europos Sąjungos bei nacionaliniu lygmeniu vykdant nediskriminavimo politiką;

| 22. | mano, jog visų pirma reikia, kad valstybės narės nedelsdamos priimtų teisės aktus, kurie padėtų veiksmingai taikyti su diskriminacijos panaikinimu ir teisių apsaugos skatinimu susijusius Europos teisės aktus, ir, remiantis vietos ir regionų valdžios institucijų politika kovos su diskriminacija, pilietinės visuomenės dalyvavimo, aktyvaus romų dalyvavimo, informavimo apie lyčių aspektą ir kultūrų įvairove grindžiamo požiūrio srityje, pradėti vykdyti ilgalaikius procesus; |
| --- | --- |

22.

mano, jog visų pirma reikia, kad valstybės narės nedelsdamos priimtų teisės aktus, kurie padėtų veiksmingai taikyti su diskriminacijos panaikinimu ir teisių apsaugos skatinimu susijusius Europos teisės aktus, ir, remiantis vietos ir regionų valdžios institucijų politika kovos su diskriminacija, pilietinės visuomenės dalyvavimo, aktyvaus romų dalyvavimo, informavimo apie lyčių aspektą ir kultūrų įvairove grindžiamo požiūrio srityje, pradėti vykdyti ilgalaikius procesus;

| 23. | supranta, kad romų integracijos politika vaikų ugdymo, galimybių jaunimui įgyti išsilavinimą, integracijos į darbo rinką, sveikatos ir būsto sąlygų gerinimo srityje turi būti neatsiejama vietos ir regionų valdžios institucijų kovos su skurdu ir socialinės įtraukties skatinimo politikos dalis; |
| --- | --- |

23.

supranta, kad romų integracijos politika vaikų ugdymo, galimybių jaunimui įgyti išsilavinimą, integracijos į darbo rinką, sveikatos ir būsto sąlygų gerinimo srityje turi būti neatsiejama vietos ir regionų valdžios institucijų kovos su skurdu ir socialinės įtraukties skatinimo politikos dalis;

| 24. | pritaria Europos Komisijos nuomonei, kad prioritetinis tikslas – ne etninė segregacija, o įtrauki visuomenė, todėl labai svarbu, kad romų bendruomenė taptų aiškiu (tačiau ne išskirtiniu) viešosios politikos tikslu, o priemonės būtų įtrauktos ir į kitas politikos sritis bei socialinei atskirčiai ir skurdui ES įveikti skirtus valstybių narių nacionalinius planus; be to, turi būti laikomasi integruoto požiūrio ir atsižvelgiama į socialinę atskirtį ir skurdą lemiančių veiksnių kompleksiškumą ir tarpusavio sąsajas; |
| --- | --- |

24.

pritaria Europos Komisijos nuomonei, kad prioritetinis tikslas – ne etninė segregacija, o įtrauki visuomenė, todėl labai svarbu, kad romų bendruomenė taptų aiškiu (tačiau ne išskirtiniu) viešosios politikos tikslu, o priemonės būtų įtrauktos ir į kitas politikos sritis bei socialinei atskirčiai ir skurdui ES įveikti skirtus valstybių narių nacionalinius planus; be to, turi būti laikomasi integruoto požiūrio ir atsižvelgiama į socialinę atskirtį ir skurdą lemiančių veiksnių kompleksiškumą ir tarpusavio sąsajas;

| 25. | mano, kad vietos ir regionų valdžios institucijos atlieka pagrindinį ir strateginį vaidmenį informuojant visuomenę, kovojant su rasizmo, ksenofobijos ir diskriminacijos apraiškomis vietos bendruomenėse ir skatinant daugiakultūrę visuomenę; prašo vietos ir regionų valdžios institucijoms taip pat suteikti galimybę taikyti reikiamas kovos su neigiamų stereotipų sklaida žiniasklaidoje priemones, kad jos galėtų skatinti etikos požiūriu tinkamą informaciją ir visuomenėje propaguoti nediskriminacinį požiūrį; |
| --- | --- |

25.

mano, kad vietos ir regionų valdžios institucijos atlieka pagrindinį ir strateginį vaidmenį informuojant visuomenę, kovojant su rasizmo, ksenofobijos ir diskriminacijos apraiškomis vietos bendruomenėse ir skatinant daugiakultūrę visuomenę; prašo vietos ir regionų valdžios institucijoms taip pat suteikti galimybę taikyti reikiamas kovos su neigiamų stereotipų sklaida žiniasklaidoje priemones, kad jos galėtų skatinti etikos požiūriu tinkamą informaciją ir visuomenėje propaguoti nediskriminacinį požiūrį;

| 26. | mano, kad vietos ir regionų institucijos taip pat turi atlikti labai svarbų strateginį vaidmenį panaudojant romų, kaip visiškai sąmoningų integracijos proceso dalyvių, išteklius ir informuojant romų visuomenę apie jų teises, taip pat skatinant juos dalyvauti romų ir pilietinės visuomenės NVO laikantis „iš apačios į viršų“ principo; |
| --- | --- |

26.

mano, kad vietos ir regionų institucijos taip pat turi atlikti labai svarbų strateginį vaidmenį panaudojant romų, kaip visiškai sąmoningų integracijos proceso dalyvių, išteklius ir informuojant romų visuomenę apie jų teises, taip pat skatinant juos dalyvauti romų ir pilietinės visuomenės NVO laikantis „iš apačios į viršų“ principo;

| 27. | mano, kad romų bendruomenės segregacijos panaikinimo politikai įgyvendinti būtini konkretūs planai ir specialios lėšos vaikų integravimui į ikimokyklines ir mokyklines įstaigas, taip pat speciali pagalba, pavyzdžiui, kultūrinis tarpininkavimas, viešasis transportas; turi būti taikomos patekimo į darbo rinką paskatos suteikiant kvalifikaciją arba mikrokreditus ir užkertant kelią diskriminacinei darbo rinkai, taip pat konkrečios priemonės silpniausioms ir pažeidžiamiausioms visuomenės grupėms (pavyzdžiui, moterims); apgyvendinimo ir gyvenviečių kūrimo politika turi būti parengta taip, kad neskatintų atskirties; |
| --- | --- |

27.

mano, kad romų bendruomenės segregacijos panaikinimo politikai įgyvendinti būtini konkretūs planai ir specialios lėšos vaikų integravimui į ikimokyklines ir mokyklines įstaigas, taip pat speciali pagalba, pavyzdžiui, kultūrinis tarpininkavimas, viešasis transportas; turi būti taikomos patekimo į darbo rinką paskatos suteikiant kvalifikaciją arba mikrokreditus ir užkertant kelią diskriminacinei darbo rinkai, taip pat konkrečios priemonės silpniausioms ir pažeidžiamiausioms visuomenės grupėms (pavyzdžiui, moterims); apgyvendinimo ir gyvenviečių kūrimo politika turi būti parengta taip, kad neskatintų atskirties;

Vietos ir regionų valdžios institucijų socialinės ir ekonominės romų integracijos Europoje prioritetiniai tikslai

| 28. | mano, kad vietos ir regionų valdžios institucijos, įgyvendindamos savo urbanistikos ir būsto politiką, gali atlikti strateginį vaidmenį, kuris savo ruožtu gali turėti labai didelės įtakos mažinant atskirtį skatinančias sąlygas ir romų bendruomenei kylančią riziką; segregacijos ir diskriminacijos neskatinantys būsto sprendimai, galintys padėti išspręsti neteisėtų stovyklų, kuriose vis dar gyvena romų bendruomenė, problemą, iš tiesų gali turėti teigiamo poveikio romų sveikatos sąlygoms, jų galimybėms įgyti išsilavinimą ir gauti darbą. Be to, siekdamas skatinti tokią politiką, Europos Parlamentas neseniai įdiegė specialiai romų bendruomenei skirtas priemones, kuriomis išplečiama Europos regioninės plėtros fondo pagalbos sritis apimant būsto programas socialiai atskirtoms bendruomenėms visose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

28.

mano, kad vietos ir regionų valdžios institucijos, įgyvendindamos savo urbanistikos ir būsto politiką, gali atlikti strateginį vaidmenį, kuris savo ruožtu gali turėti labai didelės įtakos mažinant atskirtį skatinančias sąlygas ir romų bendruomenei kylančią riziką; segregacijos ir diskriminacijos neskatinantys būsto sprendimai, galintys padėti išspręsti neteisėtų stovyklų, kuriose vis dar gyvena romų bendruomenė, problemą, iš tiesų gali turėti teigiamo poveikio romų sveikatos sąlygoms, jų galimybėms įgyti išsilavinimą ir gauti darbą. Be to, siekdamas skatinti tokią politiką, Europos Parlamentas neseniai įdiegė specialiai romų bendruomenei skirtas priemones, kuriomis išplečiama Europos regioninės plėtros fondo pagalbos sritis apimant būsto programas socialiai atskirtoms bendruomenėms visose valstybėse narėse;

| 29. | atkreipia dėmesį į Europos romų socialinės integracijos politikos pridėtinę vertę siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų, visų pirma švietimo ir skurdo mažinimo srityje; |
| --- | --- |

29.

atkreipia dėmesį į Europos romų socialinės integracijos politikos pridėtinę vertę siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų, visų pirma švietimo ir skurdo mažinimo srityje;

| 30. | mano, kad įgyvendindamos savo lygių galimybių, lyčių aspekto integravimo ir su motinystės teisių apsauga susijusią politiką, vietos ir regionų valdžios institucijos gali atlikti labai svarbų vaidmenį kovojant su įvairių formų diskriminacija, su kuria susiduria romų moterys, šalinant išnaudojimą lemiančias sąlygas, užtikrinant galimybę moterims naudotis sveikatos ir švietimo paslaugomis, užkertant kelią šeiminiam ir socialiniam smurtui prieš moteris; |
| --- | --- |

30.

mano, kad įgyvendindamos savo lygių galimybių, lyčių aspekto integravimo ir su motinystės teisių apsauga susijusią politiką, vietos ir regionų valdžios institucijos gali atlikti labai svarbų vaidmenį kovojant su įvairių formų diskriminacija, su kuria susiduria romų moterys, šalinant išnaudojimą lemiančias sąlygas, užtikrinant galimybę moterims naudotis sveikatos ir švietimo paslaugomis, užkertant kelią šeiminiam ir socialiniam smurtui prieš moteris;

| 31. | laikosi nuomonės, kad vietos ir regionų valdžios institucijos, įgyvendindamos vaikų apsaugos, vaikų priežiūros paslaugų ir teisės į mokslą skatinimo politiką, gali atlikti labai svarbų vaidmenį užtikrinant romų vaikų integravimą į ikimokyklines įstaigas, mokyklas, profilaktinės sveikatos priežiūros ir sveikatos priežiūros sistemas, visiems gyventojams skirtas socializacijos ir sporto struktūras ir taip padėti nuo pat ankstyvo amžiaus mažinti atskirties priežastis, skatinti vienodas galimybes, griauti išankstines kultūrines nuostatas ir stereotipus, skatinti žmones gyventi santarvėje; |
| --- | --- |

31.

laikosi nuomonės, kad vietos ir regionų valdžios institucijos, įgyvendindamos vaikų apsaugos, vaikų priežiūros paslaugų ir teisės į mokslą skatinimo politiką, gali atlikti labai svarbų vaidmenį užtikrinant romų vaikų integravimą į ikimokyklines įstaigas, mokyklas, profilaktinės sveikatos priežiūros ir sveikatos priežiūros sistemas, visiems gyventojams skirtas socializacijos ir sporto struktūras ir taip padėti nuo pat ankstyvo amžiaus mažinti atskirties priežastis, skatinti vienodas galimybes, griauti išankstines kultūrines nuostatas ir stereotipus, skatinti žmones gyventi santarvėje;

| 32. | norėtų, kad įgyvendinant tokią viešąją politiką vietos ir regionų valdžios institucijoms būtų sudarytos didesnės galimybės pasinaudoti ES fondais (Europos socialinio fondas (ESF), Europos regioninės plėtros fondas (ERPF), Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai (EŽŪFK)), į kuriuos galima kreiptis plėtojant romų bendruomenės integracijos programas; be to, Komitetas norėtų, kad vietos ir regionų valdžios institucijos stiprintų savo gebėjimus integraciją skatinančios politikos planavimo ir jos įgyvendinimo srityje, ir pabrėžia, kad siekiant skatinti šiuos procesus reikia užtikrinti informaciją ir technines priemones, kad būtų išvengta struktūrinio poveikio šiam reiškiniui neturinčių pavienių ir nenuoseklių veiksmų; |
| --- | --- |

32.

norėtų, kad įgyvendinant tokią viešąją politiką vietos ir regionų valdžios institucijoms būtų sudarytos didesnės galimybės pasinaudoti ES fondais (Europos socialinio fondas (ESF), Europos regioninės plėtros fondas (ERPF), Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai (EŽŪFK)), į kuriuos galima kreiptis plėtojant romų bendruomenės integracijos programas; be to, Komitetas norėtų, kad vietos ir regionų valdžios institucijos stiprintų savo gebėjimus integraciją skatinančios politikos planavimo ir jos įgyvendinimo srityje, ir pabrėžia, kad siekiant skatinti šiuos procesus reikia užtikrinti informaciją ir technines priemones, kad būtų išvengta struktūrinio poveikio šiam reiškiniui neturinčių pavienių ir nenuoseklių veiksmų;

| 33. | mano, kad Komisijos koordinacinis vaidmuo nustatant priemones, skatinančias keistis gerąja praktika, skleisti veiksmingą patirtį, nustatyti metodus ir juos viešinti, vykdyti politikos stebėseną skatinant valstybes nares ne tik bendradarbiauti, bet ir kurti vietos ir regionų valdžios institucijų ir pilietinės visuomenės dalyvių tinklus, yra svarbus vietos ir regionų valdžios institucijoms; |
| --- | --- |

33.

mano, kad Komisijos koordinacinis vaidmuo nustatant priemones, skatinančias keistis gerąja praktika, skleisti veiksmingą patirtį, nustatyti metodus ir juos viešinti, vykdyti politikos stebėseną skatinant valstybes nares ne tik bendradarbiauti, bet ir kurti vietos ir regionų valdžios institucijų ir pilietinės visuomenės dalyvių tinklus, yra svarbus vietos ir regionų valdžios institucijoms;

| 34. | atkreipia dėmesį, kad valstybių narių, šalių kandidačių ir galimų šalių kandidačių romų bendruomenė yra nevienalytė, todėl būtina laikytis skirtingo požiūrio atsižvelgiant į įvairius istorinius, aplinkos, geografinius, ekonominius, socialinius, kultūros ir teisėkūros aspektus (visų pirma klajojančių romų bendruomenę, kurių nariai gali būti iš įvairių ES ir trečiųjų šalių, be pilietybės arba pabėgėliai), taip pat pabrėžia, kad dėl tokios sudėtingos padėties kyla sunkumų ne tik valstybėms narėms, bet ir vietos ir regionų valdžios institucijoms tiek pasirenkant ir išbandant veiksmingas integravimo strategijas, tiek skatinant pozityvius piliečių ir pilietinės visuomenės mąstysenos pokyčius; |
| --- | --- |

34.

atkreipia dėmesį, kad valstybių narių, šalių kandidačių ir galimų šalių kandidačių romų bendruomenė yra nevienalytė, todėl būtina laikytis skirtingo požiūrio atsižvelgiant į įvairius istorinius, aplinkos, geografinius, ekonominius, socialinius, kultūros ir teisėkūros aspektus (visų pirma klajojančių romų bendruomenę, kurių nariai gali būti iš įvairių ES ir trečiųjų šalių, be pilietybės arba pabėgėliai), taip pat pabrėžia, kad dėl tokios sudėtingos padėties kyla sunkumų ne tik valstybėms narėms, bet ir vietos ir regionų valdžios institucijoms tiek pasirenkant ir išbandant veiksmingas integravimo strategijas, tiek skatinant pozityvius piliečių ir pilietinės visuomenės mąstysenos pokyčius;

| 35. | be to, norėtų pabrėžti, kad apskritai socialinės atskirties ir skurdo reiškiniai gali pastūmėti su šiais reiškiniais susiduriančius žmones į asocialų ar neteisėtą elgesį, kuris skatina visuomenėje nesaugumo jausmą, kelia pavojų viešajai tvarkai, taigi gali sukelti visuomenėje didelį nerimą ir galimą reakciją, pasireiškiančią netgi panieka arba diskriminacija. Romų bendruomenės atveju šie reiškiniai yra papildomos romų integracijos į visuomenę proceso kliūtys. Vykdydamos savo įgaliojimus teritorijų saugumo užtikrinimo ir viešosios tvarkos palaikymo srityje, vietos ir regionų valdžios institucijos, bendradarbiaudamos su teisėsaugos ir teisėtvarkos tarnybomis, gali atlikti strateginį vaidmenį užtikrinant, kad būtų laikomasi įstatymų, palaikomas piliečių saugumas ir visuomenės santarvė vengiant nusikaltėliams priskirti ištisą bendruomenę; |
| --- | --- |

35.

be to, norėtų pabrėžti, kad apskritai socialinės atskirties ir skurdo reiškiniai gali pastūmėti su šiais reiškiniais susiduriančius žmones į asocialų ar neteisėtą elgesį, kuris skatina visuomenėje nesaugumo jausmą, kelia pavojų viešajai tvarkai, taigi gali sukelti visuomenėje didelį nerimą ir galimą reakciją, pasireiškiančią netgi panieka arba diskriminacija. Romų bendruomenės atveju šie reiškiniai yra papildomos romų integracijos į visuomenę proceso kliūtys. Vykdydamos savo įgaliojimus teritorijų saugumo užtikrinimo ir viešosios tvarkos palaikymo srityje, vietos ir regionų valdžios institucijos, bendradarbiaudamos su teisėsaugos ir teisėtvarkos tarnybomis, gali atlikti strateginį vaidmenį užtikrinant, kad būtų laikomasi įstatymų, palaikomas piliečių saugumas ir visuomenės santarvė vengiant nusikaltėliams priskirti ištisą bendruomenę;

| 36. | įsipareigoja bendradarbiauti su Komisija, Europos organizacijomis ir valstybėmis narėmis, kad būtų užtikrintas didesnis politikos sričių nuoseklumas ir dermė, kaupti gerąją praktiką, informuoti apie pasiektus rezultatus, skatinti didesnį vietos valdžios institucijų sąmoningumą, stiprinti vietos valdžios institucijų planavimo gebėjimus, kad būtų galima įgyvendinti projektus, kurie padėtų užkirsti kelią bet kokiai romų diskriminacijos ir segregacijos formai ir skatinti jų integraciją; |
| --- | --- |

36.

įsipareigoja bendradarbiauti su Komisija, Europos organizacijomis ir valstybėmis narėmis, kad būtų užtikrintas didesnis politikos sričių nuoseklumas ir dermė, kaupti gerąją praktiką, informuoti apie pasiektus rezultatus, skatinti didesnį vietos valdžios institucijų sąmoningumą, stiprinti vietos valdžios institucijų planavimo gebėjimus, kad būtų galima įgyvendinti projektus, kurie padėtų užkirsti kelią bet kokiai romų diskriminacijos ir segregacijos formai ir skatinti jų integraciją;

| 37. | 2011 m. sausio 27 d. minint JTO paskelbtą Tarptautinę Holokausto aukų atminties dieną įsipareigoja ant Komiteto rūmų iškelti romų vėliavą pagerbiant romų bendruomenės genocido (Porajmos) atminimą, ir tai bus simbolinis veiksmas, kuriuo siekiama paskatinti romų bendruomenės socialinės integracijos procesą, plėtotą 2010 m. – Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metais; siūlo valstybių narių vietos ir regionų valdžios institucijoms šią dieną taip pat iškelti romų bendruomenės vėliavas ir taip išreikšti savo įsipareigojimą dalyvauti socialinės integracijos ir kovos su diskriminacija procese. |
| --- | --- |

37.

2011 m. sausio 27 d. minint JTO paskelbtą Tarptautinę Holokausto aukų atminties dieną įsipareigoja ant Komiteto rūmų iškelti romų vėliavą pagerbiant romų bendruomenės genocido (Porajmos) atminimą, ir tai bus simbolinis veiksmas, kuriuo siekiama paskatinti romų bendruomenės socialinės integracijos procesą, plėtotą 2010 m. – Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metais; siūlo valstybių narių vietos ir regionų valdžios institucijoms šią dieną taip pat iškelti romų bendruomenės vėliavas ir taip išreikšti savo įsipareigojimą dalyvauti socialinės integracijos ir kovos su diskriminacija procese.

2010 m. gruodžio 1 d., Briuselis

Regionų komiteto pirmininkė

Mercedes BRESSO

---

| 10.2.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 42/28 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 42/28

---

Regionų komiteto nuomonė „Kultūros ir kūrybos sektorių potencialo išlaisvinimas“

2011/C 42/06

REGIONŲ KOMITETAS

| — | džiaugiasi, kad Komisija savo žaliąja knyga „Kultūros ir kūrybos sektorių potencialo išlaisvinimas“ pradėjo europinio masto diskusijas dėl sąlygų, kurios reikalingos kūrybos ir inovacijų aplinkai Europoje pagerinti siekiant padidinti kultūros ir kūrybos sektorių, kurie prisideda prie ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, potencialą, |
| --- | --- |

—

džiaugiasi, kad Komisija savo žaliąja knyga „Kultūros ir kūrybos sektorių potencialo išlaisvinimas“ pradėjo europinio masto diskusijas dėl sąlygų, kurios reikalingos kūrybos ir inovacijų aplinkai Europoje pagerinti siekiant padidinti kultūros ir kūrybos sektorių, kurie prisideda prie ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, potencialą,

| — | džiaugiasi, kad Europos lygmeniu vis labiau pripažįstamas kultūros ir kūrybos sektorių atliekamas vaidmuo puoselėjant kūrybiškumą ir inovacijas, |
| --- | --- |

—

džiaugiasi, kad Europos lygmeniu vis labiau pripažįstamas kultūros ir kūrybos sektorių atliekamas vaidmuo puoselėjant kūrybiškumą ir inovacijas,

| — | primena, kad daugelyje valstybių narių su kultūros ir kūrybos pramone susiję sektoriai, pavyzdžiui, kultūros, mokslinių tyrimų, švietimo, turizmo ir užimtumo, yra vietos ir regionų valdžios institucijų kompetencijos sritis, |
| --- | --- |

—

primena, kad daugelyje valstybių narių su kultūros ir kūrybos pramone susiję sektoriai, pavyzdžiui, kultūros, mokslinių tyrimų, švietimo, turizmo ir užimtumo, yra vietos ir regionų valdžios institucijų kompetencijos sritis,

| — | pabrėžia, kad, norint užtikrinti sėkmingą strategijos „Europa 2020“ pavyzdinių iniciatyvų – taip pat ir skaitmeninės darbotvarkės – įgyvendinimą, reikia tvirtai laikytis novatoriško požiūrio ir kad šioje srityje visų pirma kūrybos sektoriui tenka uždavinys rasti tarpdisciplinius ir daugiakultūrius sprendimus. Todėl Europai reikia išankstinių nuostatų neturinčių, novatoriškų vietos ir regionų lygio subjektų, galinčių pasiūlyti socialinių naujovių, kurios taptų visuotiniu verslo šaltiniu. |
| --- | --- |

—

pabrėžia, kad, norint užtikrinti sėkmingą strategijos „Europa 2020“ pavyzdinių iniciatyvų – taip pat ir skaitmeninės darbotvarkės – įgyvendinimą, reikia tvirtai laikytis novatoriško požiūrio ir kad šioje srityje visų pirma kūrybos sektoriui tenka uždavinys rasti tarpdisciplinius ir daugiakultūrius sprendimus. Todėl Europai reikia išankstinių nuostatų neturinčių, novatoriškų vietos ir regionų lygio subjektų, galinčių pasiūlyti socialinių naujovių, kurios taptų visuotiniu verslo šaltiniu.

| Pranešėja | : | Ursula Männle (DE / ELP), Bavarijos žemės parlamento narė |
| --- | --- | --- |
| Pamatinis dokumentas | : | Žalioji knyga „Kultūros ir kūrybos sektorių potencialo išlaisvinimas“
  COM(2010) 183 galutinis |

Pranešėja

:

Ursula Männle (DE / ELP), Bavarijos žemės parlamento narė

Pamatinis dokumentas

:

Žalioji knyga „Kultūros ir kūrybos sektorių potencialo išlaisvinimas“

COM(2010) 183 galutinis

I.   ĮŽANGA

REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | teigia, kad visoje Europos Sąjungoje vietos ir regionų valdžios institucijoms tenka didelė atsakomybė už kultūros politikos įgyvendinimą; |
| --- | --- |

1.

teigia, kad visoje Europos Sąjungoje vietos ir regionų valdžios institucijoms tenka didelė atsakomybė už kultūros politikos įgyvendinimą;

| 2. | primena, kad vietos ir regionų valdžios institucijos taip pat atlieka labai svarbų vaidmenį skatinant ir išnaudojant kultūros potencialą, visų pirma saugant kultūros paveldą ir skleidžiant meno naujoves (1); |
| --- | --- |

2.

primena, kad vietos ir regionų valdžios institucijos taip pat atlieka labai svarbų vaidmenį skatinant ir išnaudojant kultūros potencialą, visų pirma saugant kultūros paveldą ir skleidžiant meno naujoves (1);

| 3. | pabrėžia, kad dėl glaudžių ryšių su piliečiais vietos ir regionų valdžios institucijos užima geriausią strateginę padėtį ir gali prisiliesti prie įvairių ES kultūrų ir kultūrinės veiklos sričių bei veiksmingai sutelkti vietos ir regionų bendruomenes skatinti geresnį kultūrų dialogą (2); |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad dėl glaudžių ryšių su piliečiais vietos ir regionų valdžios institucijos užima geriausią strateginę padėtį ir gali prisiliesti prie įvairių ES kultūrų ir kultūrinės veiklos sričių bei veiksmingai sutelkti vietos ir regionų bendruomenes skatinti geresnį kultūrų dialogą (2);

| 4. | mano, kad vietos ir regionų valdžios institucijos taip pat gali veiksmingai sutelkti piliečius ir įtraukti juos į kūrybinę veiklą (3) ir novatoriškus procesus; |
| --- | --- |

4.

mano, kad vietos ir regionų valdžios institucijos taip pat gali veiksmingai sutelkti piliečius ir įtraukti juos į kūrybinę veiklą (3) ir novatoriškus procesus;

| 5. | pažymi, kad kultūros ir kūrybos pramonė labai prisideda prie vietų, regionų ir miestų vystymo, kadangi šie sektoriai padeda didinti Europos miestų ir regionų patrauklumą, plėtoja darnų turizmą ir atveria naujas užimtumo galimybes. Šie sektoriai labai svarbūs kuriant konkurencingos ir novatoriškos rinkos ekonomiką Europoje (4); |
| --- | --- |

5.

pažymi, kad kultūros ir kūrybos pramonė labai prisideda prie vietų, regionų ir miestų vystymo, kadangi šie sektoriai padeda didinti Europos miestų ir regionų patrauklumą, plėtoja darnų turizmą ir atveria naujas užimtumo galimybes. Šie sektoriai labai svarbūs kuriant konkurencingos ir novatoriškos rinkos ekonomiką Europoje (4);

| 6. | atkreipia dėmesį, kad Komisijos užsakymu 2006 m. KEA European Affairs atliktas tyrimas „Kultūros ekonomika Europoje“ rodo, kad pats kultūros sektorius ekonominės veiklos ir darbo vietų kūrimo ES požiūriu yra labai dinamiškas. 2004 m. dirbančių šiame sektoriuje skaičius siekė 5,8 milijono, t. y. 3,1 proc. visų ES 25 darbingo amžiaus gyventojų. Be to, 2003 m. kultūros sektoriuje sukurta 2,6 proc. Europos Sąjungos BVP. Pažymėtina tai, kad 1999 m. ir 2003 m. augimas šiame sektoriuje buvo gerokai didesnis nei apskritai visos ekonomikos augimas (5); |
| --- | --- |

6.

atkreipia dėmesį, kad Komisijos užsakymu 2006 m. KEA European Affairs atliktas tyrimas „Kultūros ekonomika Europoje“ rodo, kad pats kultūros sektorius ekonominės veiklos ir darbo vietų kūrimo ES požiūriu yra labai dinamiškas. 2004 m. dirbančių šiame sektoriuje skaičius siekė 5,8 milijono, t. y. 3,1 proc. visų ES 25 darbingo amžiaus gyventojų. Be to, 2003 m. kultūros sektoriuje sukurta 2,6 proc. Europos Sąjungos BVP. Pažymėtina tai, kad 1999 m. ir 2003 m. augimas šiame sektoriuje buvo gerokai didesnis nei apskritai visos ekonomikos augimas (5);

| 7. | taip pat pabrėžia, kad žaliojoje knygoje Europos Komisija teigia, jog skaitmeninė revoliucija sudarys palankias sąlygas didesniam kultūros ir kūrybos sektorių augimui. Šie sektoriai veikia greitai kintančioje aplinkoje, kurioje (visame pasaulyje) skaitmeninės informacinės ir ryšių technologijos (IRT) daro didelį poveikį visiems sektoriams vertės grandinėje; |
| --- | --- |

7.

taip pat pabrėžia, kad žaliojoje knygoje Europos Komisija teigia, jog skaitmeninė revoliucija sudarys palankias sąlygas didesniam kultūros ir kūrybos sektorių augimui. Šie sektoriai veikia greitai kintančioje aplinkoje, kurioje (visame pasaulyje) skaitmeninės informacinės ir ryšių technologijos (IRT) daro didelį poveikį visiems sektoriams vertės grandinėje;

| 8. | mano, kad jeigu visas IRT potencialas būtų tinkamai išnaudotas atsižvelgiant į galutinių vartotojų, turinio kūrėjų ir IRT tiekėjų interesus, ir būtų peržiūrėti tradiciniai gamybos ir sklaidos modeliai, kūrėjai galėtų pasiekti gerokai didesnes auditorijas ir rinkas, o piliečiams būtų siūloma didesnė kultūrinė įvairovė; |
| --- | --- |

8.

mano, kad jeigu visas IRT potencialas būtų tinkamai išnaudotas atsižvelgiant į galutinių vartotojų, turinio kūrėjų ir IRT tiekėjų interesus, ir būtų peržiūrėti tradiciniai gamybos ir sklaidos modeliai, kūrėjai galėtų pasiekti gerokai didesnes auditorijas ir rinkas, o piliečiams būtų siūloma didesnė kultūrinė įvairovė;

| 9. | teigiamai vertina tai, kad, atsižvelgdama į šias aplinkybes, Komisija rengia tris svarbius strateginius dokumentus, kurie turės didelės reikšmės bendroms kultūros ir kūrybos pramonės veiklos skaitmeninėje aplinkoje sąlygoms ir bus rengiami remiantis išankstinių konsultacijų proceso rezultatais. Tai visų pirma:






  — | Europos skaitmeninė darbotvarkė, viena iš septynių strategijos „Europa 2020“ pavyzdinių iniciatyvų, |
| --- | --- | --- |

9.

teigiamai vertina tai, kad, atsižvelgdama į šias aplinkybes, Komisija rengia tris svarbius strateginius dokumentus, kurie turės didelės reikšmės bendroms kultūros ir kūrybos pramonės veiklos skaitmeninėje aplinkoje sąlygoms ir bus rengiami remiantis išankstinių konsultacijų proceso rezultatais. Tai visų pirma:

—

Europos skaitmeninė darbotvarkė, viena iš septynių strategijos „Europa 2020“ pavyzdinių iniciatyvų,

| — | pavyzdinė iniciatyva „Inovacijų sąjunga“, kurioje numatyti konkretūs veiksmai kultūros ir kūrybos pramonės, kaip inovacijų ir struktūrinių pokyčių katalizatorės, vaidmeniui stiprinti, |
| --- | --- |

—

pavyzdinė iniciatyva „Inovacijų sąjunga“, kurioje numatyti konkretūs veiksmai kultūros ir kūrybos pramonės, kaip inovacijų ir struktūrinių pokyčių katalizatorės, vaidmeniui stiprinti,

| — | intelektinės nuosavybės strategija, kuri bus skirta autorių teisių naudojimui ir administravimui, siekiant pusiausvyros tarp būtinos apsaugos ir kūrybos tvarumo, taip pat būtinų naujų paslaugų ir verslo modelių plėtojimui. |
| --- | --- |

—

intelektinės nuosavybės strategija, kuri bus skirta autorių teisių naudojimui ir administravimui, siekiant pusiausvyros tarp būtinos apsaugos ir kūrybos tvarumo, taip pat būtinų naujų paslaugų ir verslo modelių plėtojimui.

II.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

| 10. | džiaugiasi, kad Komisija savo žaliąja knyga „Kultūros ir kūrybos sektorių potencialo išlaisvinimas“ pradėjo europinio masto diskusijas dėl sąlygų, kurios reikalingos kūrybos ir inovacijų aplinkai Europoje pagerinti siekiant padidinti kultūros ir kūrybos pramonės, kuri prisideda prie ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, potencialą; |
| --- | --- |

10.

džiaugiasi, kad Komisija savo žaliąja knyga „Kultūros ir kūrybos sektorių potencialo išlaisvinimas“ pradėjo europinio masto diskusijas dėl sąlygų, kurios reikalingos kūrybos ir inovacijų aplinkai Europoje pagerinti siekiant padidinti kultūros ir kūrybos pramonės, kuri prisideda prie ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, potencialą;

| 11. | palankiai vertina tai, kad žaliojoje knygoje kultūra pripažįstama vietų ir regionų vystymąsi skatinančia priemone; |
| --- | --- |

11.

palankiai vertina tai, kad žaliojoje knygoje kultūra pripažįstama vietų ir regionų vystymąsi skatinančia priemone;

| 12. | džiaugiasi, kad Europos lygmeniu vis labiau pripažįstamas kultūros ir kūrybos pramonės vaidmuo puoselėjant kūrybiškumą ir inovacijas; |
| --- | --- |

12.

džiaugiasi, kad Europos lygmeniu vis labiau pripažįstamas kultūros ir kūrybos pramonės vaidmuo puoselėjant kūrybiškumą ir inovacijas;

| 13. | mano, kad Europos, nacionaliniu, vietos ir regionų lygmeniu įgyvendinama inovacijų politika gali padėti kurti sąsajas su kultūros ir kūrybos pramone; |
| --- | --- |

13.

mano, kad Europos, nacionaliniu, vietos ir regionų lygmeniu įgyvendinama inovacijų politika gali padėti kurti sąsajas su kultūros ir kūrybos pramone;

| 14. | teigiamai vertina Europos Komisijos ketinimą savo trijose pavyzdinėse iniciatyvose atsižvelgti į kultūros ir kūrybos pramonės poreikius ir džiaugiasi, kad savo veiksmus ji įgyvendina laikydamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 167 straipsnio nuostatų; |
| --- | --- |

14.

teigiamai vertina Europos Komisijos ketinimą savo trijose pavyzdinėse iniciatyvose atsižvelgti į kultūros ir kūrybos pramonės poreikius ir džiaugiasi, kad savo veiksmus ji įgyvendina laikydamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 167 straipsnio nuostatų;

| 15. | primena, kad daugelyje valstybių narių su kultūros ir kūrybos pramone susiję sektoriai, pavyzdžiui, kultūros, mokslinių tyrimų, švietimo, turizmo ir užimtumo, yra vietos ir regionų valdžios institucijų kompetencijos sritis; |
| --- | --- |

15.

primena, kad daugelyje valstybių narių su kultūros ir kūrybos pramone susiję sektoriai, pavyzdžiui, kultūros, mokslinių tyrimų, švietimo, turizmo ir užimtumo, yra vietos ir regionų valdžios institucijų kompetencijos sritis;

| 16. | pabrėžia, kad kultūros ir kūrybos pramonė ne tik turi lemiamos reikšmės vystymuisi, užimtumui ir konkurencingumui, bet ir gali prisidėti prie kultūrinio identiteto ir kultūrų įvairovės puoselėjimo vietos ir regionų lygmeniu; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad kultūros ir kūrybos pramonė ne tik turi lemiamos reikšmės vystymuisi, užimtumui ir konkurencingumui, bet ir gali prisidėti prie kultūrinio identiteto ir kultūrų įvairovės puoselėjimo vietos ir regionų lygmeniu;

| 17. | atkreipia dėmesį į tai, kad vietos valdžios institucijoms tenka didelis vaidmuo, susijęs su infrastruktūra (patalpos repeticijoms, kultūros renginiams, kūrybai), strategija ir planavimu (kultūros strategijos, sektoriaus vystymo iniciatyvos) ir tinklaveika. Be to, vietos valdžios institucijos subsidijuoja menui ir kultūrai skirtas patalpas ir daug investuoja į jaunus kūrybingus žmones; |
| --- | --- |

17.

atkreipia dėmesį į tai, kad vietos valdžios institucijoms tenka didelis vaidmuo, susijęs su infrastruktūra (patalpos repeticijoms, kultūros renginiams, kūrybai), strategija ir planavimu (kultūros strategijos, sektoriaus vystymo iniciatyvos) ir tinklaveika. Be to, vietos valdžios institucijos subsidijuoja menui ir kultūrai skirtas patalpas ir daug investuoja į jaunus kūrybingus žmones;

| 18. | primena įvairovės ir daugiakalbystės – dviejų Europos ypatumų – reikšmę skatinant kūrybiškumą; |
| --- | --- |

18.

primena įvairovės ir daugiakalbystės – dviejų Europos ypatumų – reikšmę skatinant kūrybiškumą;

| 19. | prašo vystant kultūros ir kūrybos pramonę pakankamą dėmesį skirti pažeidžiamoms grupėms; |
| --- | --- |

19.

prašo vystant kultūros ir kūrybos pramonę pakankamą dėmesį skirti pažeidžiamoms grupėms;

| 20. | mano, kad sudarytos palankios sąlygos kūrybos sektoriams augti ES valstybėse narėse padės sukurti didelę pridėtinę vertę Europos lygmeniu ir gali paskatinti rengti programas ir įgyvendinti iniciatyvas ES valstybėse narėse, regionuose ir miestuose, o tai savo ruožtu sustiprins pagrindinių suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

20.

mano, kad sudarytos palankios sąlygos kūrybos sektoriams augti ES valstybėse narėse padės sukurti didelę pridėtinę vertę Europos lygmeniu ir gali paskatinti rengti programas ir įgyvendinti iniciatyvas ES valstybėse narėse, regionuose ir miestuose, o tai savo ruožtu sustiprins pagrindinių suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimą;

| 21. | atkreipia dėmesį į tai, kad labai svarbu stiprinti vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį plėtojant ES kultūros ir kūrybos sektorius, todėl rekomenduoja Komisijai laikantis subsidiarumo principo įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas į veiklą, susijusią su žaliąja knyga; |
| --- | --- |

21.

atkreipia dėmesį į tai, kad labai svarbu stiprinti vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį plėtojant ES kultūros ir kūrybos sektorius, todėl rekomenduoja Komisijai laikantis subsidiarumo principo įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas į veiklą, susijusią su žaliąja knyga;

| 22. | pritaria būtinybei didinti Europos investicijas į naujus šaltinius, skatinančius pažangų, darnų ir kūrybišką augimą; |
| --- | --- |

22.

pritaria būtinybei didinti Europos investicijas į naujus šaltinius, skatinančius pažangų, darnų ir kūrybišką augimą;

| 23. | mano, kad visais valdymo lygmenimis ypač didelė parama turėtų būti teikiama MVĮ, kadangi šios įmonės gali pritraukti naujų kūrybingų žmonių ir stiprinti kultūros ir kūrybos pramonės vystymąsi Europoje; |
| --- | --- |

23.

mano, kad visais valdymo lygmenimis ypač didelė parama turėtų būti teikiama MVĮ, kadangi šios įmonės gali pritraukti naujų kūrybingų žmonių ir stiprinti kultūros ir kūrybos pramonės vystymąsi Europoje;

| 24. | primena, kad įgyvendindamos vystymosi strategijas, vietos ir regionų valdžios institucijos sėkmingai susiejo kultūros ir kūrybos pramonę su daugeliu kitų sektorių, tai padėjo sustiprinti vietos ekonomiką. Be to, vietos ir regionų institucijų lygmeniu galima sukurti jaunųjų menininkų tinklus ir duomenų bazes, skatinti jaunimo mokymą meno ir kultūros dalykų, padėti jauniems menininkams siekti profesionalumo, skatinti bandomuosius projektus daugialypėje ir daugiakultūrėje terpėje, atverti viešąsias erdves jaunųjų menininkų kūrybai, ugdyti jaunimo meninį ir kultūrinį skonį, remti jaunimo būrimąsi į meno ir kultūros asociacijas, skatinti naujoves, padedančias išlaikyti vietos tradicijas ir ypatumus; |
| --- | --- |

24.

primena, kad įgyvendindamos vystymosi strategijas, vietos ir regionų valdžios institucijos sėkmingai susiejo kultūros ir kūrybos pramonę su daugeliu kitų sektorių, tai padėjo sustiprinti vietos ekonomiką. Be to, vietos ir regionų institucijų lygmeniu galima sukurti jaunųjų menininkų tinklus ir duomenų bazes, skatinti jaunimo mokymą meno ir kultūros dalykų, padėti jauniems menininkams siekti profesionalumo, skatinti bandomuosius projektus daugialypėje ir daugiakultūrėje terpėje, atverti viešąsias erdves jaunųjų menininkų kūrybai, ugdyti jaunimo meninį ir kultūrinį skonį, remti jaunimo būrimąsi į meno ir kultūros asociacijas, skatinti naujoves, padedančias išlaikyti vietos tradicijas ir ypatumus;

| 25. | todėl siūlo sudaryti galimybes perduoti geriausią praktiką, stiprinti žinias, taip pat kurti tinklus, kurie leistų dalytis patirtimi, kaip išnaudoti kultūros ir kūrybos pramonės potencialą. Be to, atsižvelgiant į šių sektorių indėlį, rekomenduoja kultūros ir kūrybos pramonę įtraukti į bendruosius ES ekonomikos ir socialinės sanglaudos politikos principus; |
| --- | --- |

25.

todėl siūlo sudaryti galimybes perduoti geriausią praktiką, stiprinti žinias, taip pat kurti tinklus, kurie leistų dalytis patirtimi, kaip išnaudoti kultūros ir kūrybos pramonės potencialą. Be to, atsižvelgiant į šių sektorių indėlį, rekomenduoja kultūros ir kūrybos pramonę įtraukti į bendruosius ES ekonomikos ir socialinės sanglaudos politikos principus;

| 26. | todėl rekomenduoja ieškoti konstruktyvaus vietos ir nacionalinių valdžios institucijų bendradarbiavimo būdo sudarant į rezultatus orientuotus susitarimus; pagal tokius susitarimus kiekvienas valdymo lygmuo įsipareigotų siekti sutarto rezultato, kad palengvintų kultūros ir kūrybos pramonės vystymąsi vietos lygiu; |
| --- | --- |

26.

todėl rekomenduoja ieškoti konstruktyvaus vietos ir nacionalinių valdžios institucijų bendradarbiavimo būdo sudarant į rezultatus orientuotus susitarimus; pagal tokius susitarimus kiekvienas valdymo lygmuo įsipareigotų siekti sutarto rezultato, kad palengvintų kultūros ir kūrybos pramonės vystymąsi vietos lygiu;

| 27. | teigia, kad kūrybiškumo šaltinių reikia ieškoti vietos lygmeniu, todėl siekiant kultūros ir kūrybos pramonės vystymo būtina kurti tinklus, įmonių grupes, verslo inkubatorius ir meno ir dizaino mokyklų, universitetų ir verslo partnerystes; |
| --- | --- |

27.

teigia, kad kūrybiškumo šaltinių reikia ieškoti vietos lygmeniu, todėl siekiant kultūros ir kūrybos pramonės vystymo būtina kurti tinklus, įmonių grupes, verslo inkubatorius ir meno ir dizaino mokyklų, universitetų ir verslo partnerystes;

| 28. | mokslo įstaigas ir universitetus, kuriuose mokoma meno ir dizaino, ragina glaudžiai bendradarbiauti su kitais sektoriais siekiant kurti naujus susivienijimus ir rasti kitų funkcinių ir struktūrinių sprendimų, kurie leistų pasiūlyti visiškai naujų Europos gaminių bei paslaugų, kurie atvertų kelią į sėkmingą pasaulinę prekybą. Tai, kad jaunimas neturi išankstinių nuostatų, dažnai yra lemiamas sėkmės veiksnys; |
| --- | --- |

28.

mokslo įstaigas ir universitetus, kuriuose mokoma meno ir dizaino, ragina glaudžiai bendradarbiauti su kitais sektoriais siekiant kurti naujus susivienijimus ir rasti kitų funkcinių ir struktūrinių sprendimų, kurie leistų pasiūlyti visiškai naujų Europos gaminių bei paslaugų, kurie atvertų kelią į sėkmingą pasaulinę prekybą. Tai, kad jaunimas neturi išankstinių nuostatų, dažnai yra lemiamas sėkmės veiksnys;

| 29. | mano, kad kultūrinė veikla taip pat gali prisidėti prie socialinės sanglaudos, kadangi padeda suprasti kultūras ir sukuria stiprius ir teigiamus skirtingų profesijų ir skirtingo išsilavinimo žmonių ryšius, o tai didina kultūros ir kūrybos sektorių potencialą; |
| --- | --- |

29.

mano, kad kultūrinė veikla taip pat gali prisidėti prie socialinės sanglaudos, kadangi padeda suprasti kultūras ir sukuria stiprius ir teigiamus skirtingų profesijų ir skirtingo išsilavinimo žmonių ryšius, o tai didina kultūros ir kūrybos sektorių potencialą;

| 30. | primena, kad Europos kultūros įvairovė – tai reikšmingas ekonominis ir konkurencinis pranašumas. Siūlo kultūrinei veiklai skirtas investicijas naudoti kultūrų įvairovės Europoje ir kultūrų dialogo puoselėjimui, kadangi tai sustiprins kultūrinę ir socialinę integraciją; |
| --- | --- |

30.

primena, kad Europos kultūros įvairovė – tai reikšmingas ekonominis ir konkurencinis pranašumas. Siūlo kultūrinei veiklai skirtas investicijas naudoti kultūrų įvairovės Europoje ir kultūrų dialogo puoselėjimui, kadangi tai sustiprins kultūrinę ir socialinę integraciją;

| 31. | dar kartą pabrėžia, kad siekdama sėkmingo kultūros ir kūrybos pramonės potencialo išnaudojimo, Europos Sąjunga kultūros srityje dedamas pastangas turėtų sutelkti į visuomenei svarbias nematerialiąsias kultūros vertybes. Todėl atkreipia dėmesį, kad visuomenės kūrybinių išteklių panaudojimui ir kultūros sektorių klestėjimui būtinas kultūrinis švietimas ir bendradarbiavimas kultūros srityje. Kultūra egzistuoja ir be kultūros pramonės, tačiau kultūros pramonė be kultūros egzistuoti negali (6); |
| --- | --- |

31.

dar kartą pabrėžia, kad siekdama sėkmingo kultūros ir kūrybos pramonės potencialo išnaudojimo, Europos Sąjunga kultūros srityje dedamas pastangas turėtų sutelkti į visuomenei svarbias nematerialiąsias kultūros vertybes. Todėl atkreipia dėmesį, kad visuomenės kūrybinių išteklių panaudojimui ir kultūros sektorių klestėjimui būtinas kultūrinis švietimas ir bendradarbiavimas kultūros srityje. Kultūra egzistuoja ir be kultūros pramonės, tačiau kultūros pramonė be kultūros egzistuoti negali (6);

| 32. | ragina nustatyti problemas ir (arba) kliūtis, trukdančias plėtoti kultūros ir kūrybos pramonę, ir jas šalinti atitinkamu politiniu lygmeniu; |
| --- | --- |

32.

ragina nustatyti problemas ir (arba) kliūtis, trukdančias plėtoti kultūros ir kūrybos pramonę, ir jas šalinti atitinkamu politiniu lygmeniu;

| 33. | rekomenduoja Komisijai įvertinti struktūrinių fondų, dabartinių ir būsimų kultūros, audiovizualinės žiniasklaidos, jaunimo ir švietimo programų tinkamumą atsižvelgiant į jų galimą naudą kūrybos pramonei; |
| --- | --- |

33.

rekomenduoja Komisijai įvertinti struktūrinių fondų, dabartinių ir būsimų kultūros, audiovizualinės žiniasklaidos, jaunimo ir švietimo programų tinkamumą atsižvelgiant į jų galimą naudą kūrybos pramonei;

| 34. | pabrėžia, kad Europos Sąjunga visų pirma turėtų remti ir skatinti Europos jaunųjų menininkų judumą, tarptautinių tinklų ir menininkų grupių kūrimą, taip pat stiprinti jaunųjų menininkų mainus ir kūrybinių stovyklų iniciatyvas Bendrijos ir trečiųjų šalių lygmeniu; |
| --- | --- |

34.

pabrėžia, kad Europos Sąjunga visų pirma turėtų remti ir skatinti Europos jaunųjų menininkų judumą, tarptautinių tinklų ir menininkų grupių kūrimą, taip pat stiprinti jaunųjų menininkų mainus ir kūrybinių stovyklų iniciatyvas Bendrijos ir trečiųjų šalių lygmeniu;

| 35. | prašo Komisijos įgyvendinant su žaliąja knyga susijusias iniciatyvas įvertinti vietos ir regionų valdžios institucijų finansinius ir administracinius poreikius; |
| --- | --- |

35.

prašo Komisijos įgyvendinant su žaliąja knyga susijusias iniciatyvas įvertinti vietos ir regionų valdžios institucijų finansinius ir administracinius poreikius;

| 36. | nurodo, kad reikia sukurti bendrus rodiklius, principus ir apibrėžtis, kad būtų galima įvertinti kultūros ir kūrybos sektorių poveikį užimtumui ir rinkai; |
| --- | --- |

36.

nurodo, kad reikia sukurti bendrus rodiklius, principus ir apibrėžtis, kad būtų galima įvertinti kultūros ir kūrybos sektorių poveikį užimtumui ir rinkai;

III.   IŠVADOS

REGIONŲ KOMITETAS

| 37. | primena, kad Europoje kultūros ir kūrybos sektoriai gali atlikti svarbų vaidmenį įgyvendinant ekonominius ir socialinius tikslus vietos ir regionų lygiu; |
| --- | --- |

37.

primena, kad Europoje kultūros ir kūrybos sektoriai gali atlikti svarbų vaidmenį įgyvendinant ekonominius ir socialinius tikslus vietos ir regionų lygiu;

| 38. | pabrėžia, kad kultūros ir kūrybos pramonė, turinti didelę reikšmę kultūros darbotvarkei, padeda vietos bendruomenėms ir ekonomikai siekti rezultatų labai įvairiose politikos srityse – nuo ekonomikos vystymo, švietimo, visą gyvenimą trunkančio mokymosi, bendruomenės saugumo iki baudžiamojo teisingumo; |
| --- | --- |

38.

pabrėžia, kad kultūros ir kūrybos pramonė, turinti didelę reikšmę kultūros darbotvarkei, padeda vietos bendruomenėms ir ekonomikai siekti rezultatų labai įvairiose politikos srityse – nuo ekonomikos vystymo, švietimo, visą gyvenimą trunkančio mokymosi, bendruomenės saugumo iki baudžiamojo teisingumo;

| 39. | laikosi nuomonės, kad į kultūros ir kūrybos sektorių apibrėžtis reikėtų įtraukti svetingumo / turizmo pramonę |
| --- | --- |

39.

laikosi nuomonės, kad į kultūros ir kūrybos sektorių apibrėžtis reikėtų įtraukti svetingumo / turizmo pramonę

| 40. | pabrėžia, kad, pasibaigus krizei, ekonomikos sektoriuje kultūra gali atlikti tam tikrą vaidmenį padėdama kūrybiškai įgyvendinti socialinės politikos tikslus, t. y. skatinti naujoves, kurios padeda siekti rezultatų socialinėje srityje. Kultūra ir menas gali keisti elgseną ir kurti naujus socialinius ryšius, kurie gali paskatinti atitinkamų gebėjimų turinčių asmenų kūrybiškumą; |
| --- | --- |

40.

pabrėžia, kad, pasibaigus krizei, ekonomikos sektoriuje kultūra gali atlikti tam tikrą vaidmenį padėdama kūrybiškai įgyvendinti socialinės politikos tikslus, t. y. skatinti naujoves, kurios padeda siekti rezultatų socialinėje srityje. Kultūra ir menas gali keisti elgseną ir kurti naujus socialinius ryšius, kurie gali paskatinti atitinkamų gebėjimų turinčių asmenų kūrybiškumą;

| 41. | daro išvadą, kad kultūros, o kalbant konkrečiau, kultūros ir kūrybos sektorių indėlis turi lemiamos reikšmės įgyvendinant strategiją „Europa 2020“ (7); |
| --- | --- |

41.

daro išvadą, kad kultūros, o kalbant konkrečiau, kultūros ir kūrybos sektorių indėlis turi lemiamos reikšmės įgyvendinant strategiją „Europa 2020“ (7);

| 42. | pabrėžia, kad, norint užtikrinti sėkmingą strategijos „Europa 2020“ pavyzdinių iniciatyvų – taip pat ir skaitmeninės darbotvarkės – įgyvendinimą, reikia tvirtai laikytis novatoriško požiūrio ir kad šioje srityje visų pirma kūrybos sektoriui tenka uždavinys rasti tarpdisciplinius ir daugiakultūrius sprendimus. Todėl Europai reikia išankstinių nuostatų neturinčių, novatoriškų vietos ir regionų lygio subjektų, galinčių pasiūlyti socialinių naujovių, kurios taptų visuotiniu verslo šaltiniu. |
| --- | --- |

42.

pabrėžia, kad, norint užtikrinti sėkmingą strategijos „Europa 2020“ pavyzdinių iniciatyvų – taip pat ir skaitmeninės darbotvarkės – įgyvendinimą, reikia tvirtai laikytis novatoriško požiūrio ir kad šioje srityje visų pirma kūrybos sektoriui tenka uždavinys rasti tarpdisciplinius ir daugiakultūrius sprendimus. Todėl Europai reikia išankstinių nuostatų neturinčių, novatoriškų vietos ir regionų lygio subjektų, galinčių pasiūlyti socialinių naujovių, kurios taptų visuotiniu verslo šaltiniu.

2010 m. gruodžio 1 d., Briuselis

Regionų komiteto pirmininkė

Mercedes BRESSO

---

(1)  CdR 172/2007 fin.

1

(2)  CdR 44/2006 fin.

2

(3)  CdR 11/2006 fin.

3

(4)  Tarybos išvados dėl kultūros reikšmės regionų ir vietos vystymuisi, 2010 m. gegužės 10 d.

4

(5)  Europos Komisijos užsakymu atliktas tyrimas „Kultūros ekonomika Europoje“, 2006 m., KEA European Affairs.

5

KEA European Affairs

(6)  CdR 172/2007 fin.

6

(7)  CdR 172/2007 fin.

7

---

| 10.2.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 42/32 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 42/32

---

Regionų komiteto nuomonė „Europos bendradarbiavimas profesinio rengimo ir mokymo srityje, siekiant paremti strategiją „Europa 2020““

2011/C 42/07

REGIONŲ KOMITETAS

| — | palankiai vertina iki šiol pasiektus laimėjimus Kopenhagos proceso remiamoje Europos bendradarbiavimo profesinio rengimo ir mokymo srityje ir pabrėžia, kad artimiausią laikotarpį daugiausiai dėmesio reikėtų skirti sparčiam pačių veiksmingiausių esamų priemonių, iniciatyvų ir programų įgyvendinimui, supaprastinimui ir konsolidavimui, |
| --- | --- |

—

palankiai vertina iki šiol pasiektus laimėjimus Kopenhagos proceso remiamoje Europos bendradarbiavimo profesinio rengimo ir mokymo srityje ir pabrėžia, kad artimiausią laikotarpį daugiausiai dėmesio reikėtų skirti sparčiam pačių veiksmingiausių esamų priemonių, iniciatyvų ir programų įgyvendinimui, supaprastinimui ir konsolidavimui,

| — | pritaria Komisijos nuomonei, kad atsižvelgiant į būsimus darbo vietų ir socialinės struktūros pokyčius, pavyzdžiui, perėjimą prie mažai anglies dioksido išskiriančių technologijų ekonomikos ir gyventojų senėjimą, reikia atitinkamai pritaikyti švietimą ir mokymą, įskaitant profesinį rengimą ir mokymą. Be to, profesinis rengimas ir mokymas turi atlikti dvejopą funkciją – padėti patenkinti Europos esamą ir būsimą įgūdžių poreikį ir kartu sumažinti socialinį krizės poveikį bei palengvinti atsigavimą. Tam reikalingos skubios reformos, kad būtų galima užtikrinti pažangą ir sudaryti vienodas sąlygas, |
| --- | --- |

—

pritaria Komisijos nuomonei, kad atsižvelgiant į būsimus darbo vietų ir socialinės struktūros pokyčius, pavyzdžiui, perėjimą prie mažai anglies dioksido išskiriančių technologijų ekonomikos ir gyventojų senėjimą, reikia atitinkamai pritaikyti švietimą ir mokymą, įskaitant profesinį rengimą ir mokymą. Be to, profesinis rengimas ir mokymas turi atlikti dvejopą funkciją – padėti patenkinti Europos esamą ir būsimą įgūdžių poreikį ir kartu sumažinti socialinį krizės poveikį bei palengvinti atsigavimą. Tam reikalingos skubios reformos, kad būtų galima užtikrinti pažangą ir sudaryti vienodas sąlygas,

| — | pabrėžia, kad veiksmingam bendradarbiavimui ir įgyvendinimui profesinio rengimo ir mokymo srityje reikės nuolatinės visų valdžios pakopų politinės ir administracinės sąveikos ir pastangų. Todėl Komisija turi užtikrinti, kad būtų užmegzti reikšmingi ryšiai su vietos ir regionų valdžios institucijomis tinkamai atspindint esminį jų, kaip pagrindinių partnerių švietimo ir mokymo srityje Europoje, vaidmenį, |
| --- | --- |

—

pabrėžia, kad veiksmingam bendradarbiavimui ir įgyvendinimui profesinio rengimo ir mokymo srityje reikės nuolatinės visų valdžios pakopų politinės ir administracinės sąveikos ir pastangų. Todėl Komisija turi užtikrinti, kad būtų užmegzti reikšmingi ryšiai su vietos ir regionų valdžios institucijomis tinkamai atspindint esminį jų, kaip pagrindinių partnerių švietimo ir mokymo srityje Europoje, vaidmenį,

| — | pritaria komunikato siekiui didinti profesinio rengimo ir mokymo svarbą siekiant gerinti Europos darbo rinkos įgūdžių bazę, ir pripažįsta, kad švietimas ir mokymas be kita ko yra priemonė visuomenės dalyvavimui skatinti ir plėtoti. Atsižvelgiant į 2010 m. kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metus, profesinis rengimas ir mokymas yra svarbus bet kokios strategijos, skirtos sumažinti socialines ir ekonomines kliūtis, elementas. Įrodyta, kad santykinai nedidelis darbo jėgos kvalifikacijos pakėlimas gali turėti labai didelį poveikį būsimai tautinės valstybės gerovei. |
| --- | --- |

—

pritaria komunikato siekiui didinti profesinio rengimo ir mokymo svarbą siekiant gerinti Europos darbo rinkos įgūdžių bazę, ir pripažįsta, kad švietimas ir mokymas be kita ko yra priemonė visuomenės dalyvavimui skatinti ir plėtoti. Atsižvelgiant į 2010 m. kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metus, profesinis rengimas ir mokymas yra svarbus bet kokios strategijos, skirtos sumažinti socialines ir ekonomines kliūtis, elementas. Įrodyta, kad santykinai nedidelis darbo jėgos kvalifikacijos pakėlimas gali turėti labai didelį poveikį būsimai tautinės valstybės gerovei.

| Pranešėjas | : | Robert Bright (UK / ESP), Niuporto miesto tarybos narys |
| --- | --- | --- |
| Pamatinis dokumentas | : | Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Naujasis postūmis Europos bendradarbiavimui profesinio mokymo srityje, siekiant paremti strategiją „Europa 2020“
  COM(2010) 296 galutinis |

Pranešėjas

:

Robert Bright (UK / ESP), Niuporto miesto tarybos narys

Pamatinis dokumentas

:

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Naujasis postūmis Europos bendradarbiavimui profesinio mokymo srityje, siekiant paremti strategiją „Europa 2020“

COM(2010) 296 galutinis

I.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | pritaria, kad reikalingas Komisijos akcentuojamas naujas postūmis tolesniam Europos bendradarbiavimui profesinio rengimo ir mokymo srityje, siekiant paremti strategiją „Europa 2020“; |
| --- | --- |

1.

pritaria, kad reikalingas Komisijos akcentuojamas naujas postūmis tolesniam Europos bendradarbiavimui profesinio rengimo ir mokymo srityje, siekiant paremti strategiją „Europa 2020“;

| 2. | palankiai vertina iki šiol pasiektus laimėjimus Kopenhagos proceso remiamoje Europos bendradarbiavimo profesinio rengimo ir mokymo srityje ir pabrėžia, kad artimiausią laikotarpį daugiausiai dėmesio reikėtų skirti sparčiam pačių veiksmingiausių esamų priemonių, iniciatyvų ir programų įgyvendinimui, supaprastinimui ir konsolidavimui; |
| --- | --- |

2.

palankiai vertina iki šiol pasiektus laimėjimus Kopenhagos proceso remiamoje Europos bendradarbiavimo profesinio rengimo ir mokymo srityje ir pabrėžia, kad artimiausią laikotarpį daugiausiai dėmesio reikėtų skirti sparčiam pačių veiksmingiausių esamų priemonių, iniciatyvų ir programų įgyvendinimui, supaprastinimui ir konsolidavimui;

| 3. | mano, kad galima nemažai pasiekti visų lygmenų Europos valdžios institucijoms vystant keitimąsi informacija ir patirtimi, teikia pirmenybę Komisijos skleidžiamai geriausiai praktikai ir prašo remti tokią veiklą, jei įmanoma, įtraukiant savo narius ir tinklus; |
| --- | --- |

3.

mano, kad galima nemažai pasiekti visų lygmenų Europos valdžios institucijoms vystant keitimąsi informacija ir patirtimi, teikia pirmenybę Komisijos skleidžiamai geriausiai praktikai ir prašo remti tokią veiklą, jei įmanoma, įtraukiant savo narius ir tinklus;

| 4. | primena, kad pritaria konkurencingumo ir inovacijų tikslams iki 2020 m., ir pripažįsta, kad norint juos pasiekti, reikia ir toliau nuolat investuoti į švietimą ir mokymo poreikius, ypač ekonominio netikrumo laikais; |
| --- | --- |

4.

primena, kad pritaria konkurencingumo ir inovacijų tikslams iki 2020 m., ir pripažįsta, kad norint juos pasiekti, reikia ir toliau nuolat investuoti į švietimą ir mokymo poreikius, ypač ekonominio netikrumo laikais;

| 5. | pritaria Komisijos nuomonei, kad atsižvelgiant į būsimus darbo vietų ir socialinės struktūros pokyčius, pavyzdžiui, perėjimą prie mažai anglies dioksido išskiriančių technologijų ekonomikos ir gyventojų senėjimą, reikia atitinkamai pritaikyti švietimą ir mokymą, įskaitant profesinį rengimą ir mokymą. Be to, profesinis rengimas ir mokymas turi atlikti dvejopą funkciją – padėti patenkinti Europos esamą ir būsimą įgūdžių poreikį ir kartu sumažinti socialinį krizės poveikį bei palengvinti atsigavimą. Tam reikalingos skubios reformos, kad būtų galima užtikrinti pažangą ir sudaryti vienodas sąlygas; |
| --- | --- |

5.

pritaria Komisijos nuomonei, kad atsižvelgiant į būsimus darbo vietų ir socialinės struktūros pokyčius, pavyzdžiui, perėjimą prie mažai anglies dioksido išskiriančių technologijų ekonomikos ir gyventojų senėjimą, reikia atitinkamai pritaikyti švietimą ir mokymą, įskaitant profesinį rengimą ir mokymą. Be to, profesinis rengimas ir mokymas turi atlikti dvejopą funkciją – padėti patenkinti Europos esamą ir būsimą įgūdžių poreikį ir kartu sumažinti socialinį krizės poveikį bei palengvinti atsigavimą. Tam reikalingos skubios reformos, kad būtų galima užtikrinti pažangą ir sudaryti vienodas sąlygas;

| 6. | remia veiksmus, kuriais siekiama glaudžiau susieti švietimą, mokymą ir darbą, pavyzdžiui, „Nauji gebėjimai naujoms darbo vietoms“. Riba tarp švietimo ir mokymo ir jos reikšmė darbo vietoje ateityje taps vis neaiškesnė, ir norint pasiekti didesnės integracijos, reikės iš esmės keisti ne tik atskirų asmenų, bet ir institucijų bei visų lygmenų valdžios požiūrį į švietimą ir mokymą. Reikia spręsti sisteminių ir požiūrio kliūčių problemą, jei norima, kad Europos besimokantieji pakiltų į aukštesnę gebėjimų (vertės) grandinės poziciją ir veiksmingai prisidėtų prie strategijos „Europa 2020“ tikslų įgyvendinimo; |
| --- | --- |

6.

remia veiksmus, kuriais siekiama glaudžiau susieti švietimą, mokymą ir darbą, pavyzdžiui, „Nauji gebėjimai naujoms darbo vietoms“. Riba tarp švietimo ir mokymo ir jos reikšmė darbo vietoje ateityje taps vis neaiškesnė, ir norint pasiekti didesnės integracijos, reikės iš esmės keisti ne tik atskirų asmenų, bet ir institucijų bei visų lygmenų valdžios požiūrį į švietimą ir mokymą. Reikia spręsti sisteminių ir požiūrio kliūčių problemą, jei norima, kad Europos besimokantieji pakiltų į aukštesnę gebėjimų (vertės) grandinės poziciją ir veiksmingai prisidėtų prie strategijos „Europa 2020“ tikslų įgyvendinimo;

| 7. | pabrėžia, kad veiksmingam bendradarbiavimui ir įgyvendinimui profesinio rengimo ir mokymo srityje reikės nuolatinės visų valdžios pakopų politinės ir administracinės sąveikos ir pastangų. Todėl Komisija turi užtikrinti, kad būtų užmegzti reikšmingi ryšiai su vietos ir regionų valdžios institucijomis tinkamai atspindint esminį jų, kaip pagrindinių partnerių švietimo ir mokymo srityje Europoje, vaidmenį; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad veiksmingam bendradarbiavimui ir įgyvendinimui profesinio rengimo ir mokymo srityje reikės nuolatinės visų valdžios pakopų politinės ir administracinės sąveikos ir pastangų. Todėl Komisija turi užtikrinti, kad būtų užmegzti reikšmingi ryšiai su vietos ir regionų valdžios institucijomis tinkamai atspindint esminį jų, kaip pagrindinių partnerių švietimo ir mokymo srityje Europoje, vaidmenį;

| 8. | pabrėžia, kad profesinį rengimą ir mokymą reikia vykdyti integruotai t. y. glaudžiai bendradarbiaujant švietimo ir mokymo institucijoms, visų lygmenų valdžios institucijoms ir verslo įmonėms užmegzti partnerystę, dialogą ir kurti mokymo programas. Veiksmingesnę šių paslaugų teikėjų, darbdavių, profesinio orientavimo ir įdarbinimo tarnybų partnerystę reikėtų grįsti įrodymais paremtais tiksliniais prioritetais ir veiksmingu dalijimusi atnaujintais, patikimais ir bendrais duomenimis; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad profesinį rengimą ir mokymą reikia vykdyti integruotai t. y. glaudžiai bendradarbiaujant švietimo ir mokymo institucijoms, visų lygmenų valdžios institucijoms ir verslo įmonėms užmegzti partnerystę, dialogą ir kurti mokymo programas. Veiksmingesnę šių paslaugų teikėjų, darbdavių, profesinio orientavimo ir įdarbinimo tarnybų partnerystę reikėtų grįsti įrodymais paremtais tiksliniais prioritetais ir veiksmingu dalijimusi atnaujintais, patikimais ir bendrais duomenimis;

| 9. | mano, kad labai svarbu, jog komunikate nagrinėjami klausimai taptų aktualūs visiems visuomenės sluoksniams. Būtent šioje srityje vietos ir regionų valdžios institucijos gali atlikti svarbų vaidmenį komunikuodamos ir skleisdamos informaciją per savo tinklus, propaguodamos lygias teises ir galimybes, užtikrindamos pasaulinio lygio kokybę ir patobulinimus tiek formalioje, tiek neformalioje sistemoje bei įgyvendindamos programas; |
| --- | --- |

9.

mano, kad labai svarbu, jog komunikate nagrinėjami klausimai taptų aktualūs visiems visuomenės sluoksniams. Būtent šioje srityje vietos ir regionų valdžios institucijos gali atlikti svarbų vaidmenį komunikuodamos ir skleisdamos informaciją per savo tinklus, propaguodamos lygias teises ir galimybes, užtikrindamos pasaulinio lygio kokybę ir patobulinimus tiek formalioje, tiek neformalioje sistemoje bei įgyvendindamos programas;

| 10. | pritaria komunikato siekiui didinti profesinio rengimo ir mokymo svarbą siekiant gerinti Europos darbo rinkos įgūdžių bazę, ir pripažįsta, kad švietimas ir mokymas, be kita ko, yra priemonė visuomenės dalyvavimui skatinti ir plėtoti. Atsižvelgiant į 2010 m. kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metus, profesinis rengimas ir mokymas yra svarbus bet kokios strategijos, skirtos sumažinti socialines ir ekonomines kliūtis, elementas. Įrodyta, kad santykinai nedidelis darbo jėgos kvalifikacijos pakėlimas gali turėti labai didelį poveikį būsimai tautinės valstybės gerovei (1); |
| --- | --- |

10.

pritaria komunikato siekiui didinti profesinio rengimo ir mokymo svarbą siekiant gerinti Europos darbo rinkos įgūdžių bazę, ir pripažįsta, kad švietimas ir mokymas, be kita ko, yra priemonė visuomenės dalyvavimui skatinti ir plėtoti. Atsižvelgiant į 2010 m. kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metus, profesinis rengimas ir mokymas yra svarbus bet kokios strategijos, skirtos sumažinti socialines ir ekonomines kliūtis, elementas. Įrodyta, kad santykinai nedidelis darbo jėgos kvalifikacijos pakėlimas gali turėti labai didelį poveikį būsimai tautinės valstybės gerovei (1);

| 11. | pabrėžia, kad atsižvelgiant į ekonomines ir socialines profesinio rengimo ir mokymo funkcijas, būtina, kad tinkamas kvalifikacijų derinys ir tarptautinis ir (arba) profesinis judumas taptų neatsiejama jo dalimi, įskaitant kalbų mokėjimo gerinimą. Judumas gali padėti įveikti kalbos barjerą ir ugdyti pasitikėjimą savimi, gebėjimą prisitaikyti ir atsakomybę, didinti galimybes įsidarbinti ir pažinti kitą kultūrą; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad atsižvelgiant į ekonomines ir socialines profesinio rengimo ir mokymo funkcijas, būtina, kad tinkamas kvalifikacijų derinys ir tarptautinis ir (arba) profesinis judumas taptų neatsiejama jo dalimi, įskaitant kalbų mokėjimo gerinimą. Judumas gali padėti įveikti kalbos barjerą ir ugdyti pasitikėjimą savimi, gebėjimą prisitaikyti ir atsakomybę, didinti galimybes įsidarbinti ir pažinti kitą kultūrą;

| 12. | prašo Komisijos atsižvelgti į tai, kad vis dažniau mokymąsi visą gyvenimą pasirenkantys suaugusieji yra didelis iššūkis daugeliui valdžios institucijų, kurių kompetencijai priklauso švietimas vietos, regionų ir nacionaliniu lygiu, ir kad esamas ir būsimas gebėjimų spragas reikia užpildyti užtikrinant kiekvienu konkrečiu atveju pusiausvyrą tarp mokymo, skirto tiek jaunimo, tiek vyresnių darbuotojų bendriesiems ir specifiniams profesiniams gebėjimams ugdyti, jei norima išspręsti tokių gebėjimų spragų problemą; |
| --- | --- |

12.

prašo Komisijos atsižvelgti į tai, kad vis dažniau mokymąsi visą gyvenimą pasirenkantys suaugusieji yra didelis iššūkis daugeliui valdžios institucijų, kurių kompetencijai priklauso švietimas vietos, regionų ir nacionaliniu lygiu, ir kad esamas ir būsimas gebėjimų spragas reikia užpildyti užtikrinant kiekvienu konkrečiu atveju pusiausvyrą tarp mokymo, skirto tiek jaunimo, tiek vyresnių darbuotojų bendriesiems ir specifiniams profesiniams gebėjimams ugdyti, jei norima išspręsti tokių gebėjimų spragų problemą;

| 13. | mano, kad dėl dabartinės ekonominės padėties vietos, regionų ir nacionalinės valdžios institucijoms gali būti labai sunku išlaikyti esamą investicijų į švietimą ir mokymą lygį. Tačiau jei norima, kad Europa konkuruotų pasaulinėje ekonomikos arenoje, reikėtų dėti nepaliaujamas pastangas ugdyti tokius esamų ir būsimų darbuotojų įgūdžius, kurie reikalingi verslo klestėjimui. Visų lygmenų valdžios institucijos turi bendradarbiauti, kad suderintų investicijas su reikiamais įgūdžiais ir taip siektų užtikrinti, kad Europa turėtų aukštos kvalifikacijos darbuotojų, kurie padėtų atgaivinti ekonomiką; |
| --- | --- |

13.

mano, kad dėl dabartinės ekonominės padėties vietos, regionų ir nacionalinės valdžios institucijoms gali būti labai sunku išlaikyti esamą investicijų į švietimą ir mokymą lygį. Tačiau jei norima, kad Europa konkuruotų pasaulinėje ekonomikos arenoje, reikėtų dėti nepaliaujamas pastangas ugdyti tokius esamų ir būsimų darbuotojų įgūdžius, kurie reikalingi verslo klestėjimui. Visų lygmenų valdžios institucijos turi bendradarbiauti, kad suderintų investicijas su reikiamais įgūdžiais ir taip siektų užtikrinti, kad Europa turėtų aukštos kvalifikacijos darbuotojų, kurie padėtų atgaivinti ekonomiką;

Svarbus profesinio rengimo ir mokymo vaidmuo mokymosi visą gyvenimą ir judumo srityje

| 14. | remia svarbias priemones lanksčiam à la carte požiūriui į profesinį rengimą ir mokymą sukurti, kurio tikslas kiek įmanoma padidinti prieigą prie nuolatinio švietimo ir mokymo bei lanksčių sistemų, pagrįstų mokymosi rezultatų pripažinimu. Besimokantiesiems suteikus realią kursų ir šių paslaugų teikėjų pasirinkimo galimybę bus užtikrinta prieiga prie švietimo ir mokymo, kad ir kokia būtų besimokančiojo padėtis; |
| --- | --- |

14.

remia svarbias priemones lanksčiam à la carte požiūriui į profesinį rengimą ir mokymą sukurti, kurio tikslas kiek įmanoma padidinti prieigą prie nuolatinio švietimo ir mokymo bei lanksčių sistemų, pagrįstų mokymosi rezultatų pripažinimu. Besimokantiesiems suteikus realią kursų ir šių paslaugų teikėjų pasirinkimo galimybę bus užtikrinta prieiga prie švietimo ir mokymo, kad ir kokia būtų besimokančiojo padėtis;

| 15. | pabrėžia, kad šis požiūris neišvengiamai darys poveikį vietos ir regionų valdžios institucijų administravimui ir finansavimui. Tačiau paslaugos kokybei, geriausiam išteklių panaudojimui ir viešųjų finansų tvarumui užtikrinti reikia, kad paslaugų teikėjų institucijos bendradarbiautų siekdamos parengti kursų rinkinį, tinkamą įvairiems atvejams. Šie kursai turėtų vieni kitus papildyti vengiant dubliavimosi vienoje vietovėje; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia, kad šis požiūris neišvengiamai darys poveikį vietos ir regionų valdžios institucijų administravimui ir finansavimui. Tačiau paslaugos kokybei, geriausiam išteklių panaudojimui ir viešųjų finansų tvarumui užtikrinti reikia, kad paslaugų teikėjų institucijos bendradarbiautų siekdamos parengti kursų rinkinį, tinkamą įvairiems atvejams. Šie kursai turėtų vieni kitus papildyti vengiant dubliavimosi vienoje vietovėje;

| 16. | pritaria raginimui vystyti profesinio rengimo ir mokymo programas, kurių tikslas – sukurti tikrai atvirus kelius nuo profesinio rengimo ir mokymo į universitetinį mokslą. Kad būtų pasiektas šis tikslas, aukštojo mokslo institucijas reikėtų raginti bendradarbiauti su visų pakopų valdžia ir vienos su kitomis visoje ES ir atsižvelgti į verslo įmonių interesus, kad būtų užtikrintas kokybiško profesinio mokymo kursų, ugdančių tinkamus aukštos kokybės įgūdžius, parengimas. Reikėtų skatinti keistis geriausiąja praktika rengiant aukštesnio lygio profesinio mokymo kursus ir siekti suderinamumo rengiant bendras tęstines programas; |
| --- | --- |

16.

pritaria raginimui vystyti profesinio rengimo ir mokymo programas, kurių tikslas – sukurti tikrai atvirus kelius nuo profesinio rengimo ir mokymo į universitetinį mokslą. Kad būtų pasiektas šis tikslas, aukštojo mokslo institucijas reikėtų raginti bendradarbiauti su visų pakopų valdžia ir vienos su kitomis visoje ES ir atsižvelgti į verslo įmonių interesus, kad būtų užtikrintas kokybiško profesinio mokymo kursų, ugdančių tinkamus aukštos kokybės įgūdžius, parengimas. Reikėtų skatinti keistis geriausiąja praktika rengiant aukštesnio lygio profesinio mokymo kursus ir siekti suderinamumo rengiant bendras tęstines programas;

| 17. | siekiant paspartinti Europos ekonomikos atsigavimą, rekomenduoja gerinti įgūdžius, didinti užimtumą ir vykdyti pagrindinį strategijos „Europa 2020“ įsipareigojimą – investuoti 3 proc. ES BVP į mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą (2). Profesinį rengimą ir mokymą užtikrinančios mokslo institucijos turėtų rengti daugiau ir kokybiškesnių profesinio rengimo ir mokymo kursų. Besimokantiesiems, kurie turi mažiau akademinių polinkių, reikėtų skatinti rengti mokymus taip pat darbo vietoje, o ne auditorijoje. Jie turėtų būti skatinami įgyti kvalifikaciją, kuri padėtų jiems sėkmingai patekti į darbo rinką. Taip pat reikėtų užtikrinti profesinių kvalifikacijų ir akademinių laipsnių lygiavertiškumą. Darbas klasėje turėtų būti orientuotas į skirtingus besimokančiųjų poreikius ir mokymo metodus, taip pat turėtų būti siekiama ugdyti kūrybiškumą, novatoriškumą ir verslumą. Veiksmingas, patrauklus profesinis rengimas ir mokymas gali atlikti svarbų vaidmenį ir mokyklos nebaigusiems asmenims suteikti galimybę vėl mokytis. Jis taip pat gali padėti spręsti aukšto jaunimo nedarbo lygio Europoje problemą (3); |
| --- | --- |

17.

siekiant paspartinti Europos ekonomikos atsigavimą, rekomenduoja gerinti įgūdžius, didinti užimtumą ir vykdyti pagrindinį strategijos „Europa 2020“ įsipareigojimą – investuoti 3 proc. ES BVP į mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą (2). Profesinį rengimą ir mokymą užtikrinančios mokslo institucijos turėtų rengti daugiau ir kokybiškesnių profesinio rengimo ir mokymo kursų. Besimokantiesiems, kurie turi mažiau akademinių polinkių, reikėtų skatinti rengti mokymus taip pat darbo vietoje, o ne auditorijoje. Jie turėtų būti skatinami įgyti kvalifikaciją, kuri padėtų jiems sėkmingai patekti į darbo rinką. Taip pat reikėtų užtikrinti profesinių kvalifikacijų ir akademinių laipsnių lygiavertiškumą. Darbas klasėje turėtų būti orientuotas į skirtingus besimokančiųjų poreikius ir mokymo metodus, taip pat turėtų būti siekiama ugdyti kūrybiškumą, novatoriškumą ir verslumą. Veiksmingas, patrauklus profesinis rengimas ir mokymas gali atlikti svarbų vaidmenį ir mokyklos nebaigusiems asmenims suteikti galimybę vėl mokytis. Jis taip pat gali padėti spręsti aukšto jaunimo nedarbo lygio Europoje problemą (3);

| 18. | pritaria, kad norint veiksmingai pereiti nuo vieno mokymosi etapo prie kito ir pradėti dirbti, reikalingas konsultavimas ir profesinis orientavimas, kurie besimokantiesiems suteiktų galimybę gauti tinkamos ir nepasenusios informacijos, susijusios su profesijos pasirinkimu. Tokiomis profesinio konsultavimo paslaugomis turėtų būti galima naudotis bet kuriuo mokymosi etapu tiek jaunimui, tiek suaugusiems, kad jie pasirinktų mokytis tai, ko reikės darbo rinkai. Pasibaigus mokymuisi turėtų būti teikiamos konsultacijos. Vietos ir regionų valdžios institucijos turi daugiausiai galimybių teikti tokią paramą besimokantiesiems visais lygmenimis, ir rengiant pagalbos programas reikėtų atsižvelgti į šį indėlį. Kad galėtų tinkamai teikti paslaugas, profesinio orientavimo tarnybos turi turėti aiškios, patikimos ir koordinuotos informacijos apie darbo rinkos padėtį ir jos poreikius artimiausioje ateityje; |
| --- | --- |

18.

pritaria, kad norint veiksmingai pereiti nuo vieno mokymosi etapo prie kito ir pradėti dirbti, reikalingas konsultavimas ir profesinis orientavimas, kurie besimokantiesiems suteiktų galimybę gauti tinkamos ir nepasenusios informacijos, susijusios su profesijos pasirinkimu. Tokiomis profesinio konsultavimo paslaugomis turėtų būti galima naudotis bet kuriuo mokymosi etapu tiek jaunimui, tiek suaugusiems, kad jie pasirinktų mokytis tai, ko reikės darbo rinkai. Pasibaigus mokymuisi turėtų būti teikiamos konsultacijos. Vietos ir regionų valdžios institucijos turi daugiausiai galimybių teikti tokią paramą besimokantiesiems visais lygmenimis, ir rengiant pagalbos programas reikėtų atsižvelgti į šį indėlį. Kad galėtų tinkamai teikti paslaugas, profesinio orientavimo tarnybos turi turėti aiškios, patikimos ir koordinuotos informacijos apie darbo rinkos padėtį ir jos poreikius artimiausioje ateityje;

| 19. | primena, kad siekiant skatinti judumą ir mainus, labai svarbu, jog vienos šalies aukštos kokybės profesinis rengimas ir mokymas būtų pripažįstamas visoje ES. Šį požiūrį turės atitikti vietos ir regionų valdžios institucijų remiamos aukštos kokybės ir nuoseklios kokybės užtikrinimo priemonės, kurias pripažįsta atitinkami suinteresuotieji subjektai (kompetentingos valdžios institucijos, socialiniai partneriai, profesinio rengimo ir mokymo paslaugų teikėjai ir besimokantieji); |
| --- | --- |

19.

primena, kad siekiant skatinti judumą ir mainus, labai svarbu, jog vienos šalies aukštos kokybės profesinis rengimas ir mokymas būtų pripažįstamas visoje ES. Šį požiūrį turės atitikti vietos ir regionų valdžios institucijų remiamos aukštos kokybės ir nuoseklios kokybės užtikrinimo priemonės, kurias pripažįsta atitinkami suinteresuotieji subjektai (kompetentingos valdžios institucijos, socialiniai partneriai, profesinio rengimo ir mokymo paslaugų teikėjai ir besimokantieji);

| 20. | pabrėžia, kad atsižvelgiant į valstybių narių kompetentingų valdžios institucijų atsakomybę komunikate nagrinėjamose srityse, atvirasis koordinavimo metodas yra tinkamas darbo būdas Europos bendradarbiavimui švietimo ir mokymo srityje. Be to, taikant atvirtąjį koordinavimo metodą švietimo ir mokymo srityje, reikėtų atsižvelgti į administracinį ir finansinį poveikį vietos ir regionų valdžios institucijoms; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia, kad atsižvelgiant į valstybių narių kompetentingų valdžios institucijų atsakomybę komunikate nagrinėjamose srityse, atvirasis koordinavimo metodas yra tinkamas darbo būdas Europos bendradarbiavimui švietimo ir mokymo srityje. Be to, taikant atvirtąjį koordinavimo metodą švietimo ir mokymo srityje, reikėtų atsižvelgti į administracinį ir finansinį poveikį vietos ir regionų valdžios institucijoms;

| 21. | rekomenduoja atsižvelgti į projektų, pavyzdžiui, negriežto atvirojo koordinavimo metodo, kuriuo remiamas profesinio rengimo ir mokymo praktikos perkėlimas į skirtingus regionus moksliškai sisteminant mokymąsi ir perkėlimą (4), taikymą; |
| --- | --- |

21.

rekomenduoja atsižvelgti į projektų, pavyzdžiui, negriežto atvirojo koordinavimo metodo, kuriuo remiamas profesinio rengimo ir mokymo praktikos perkėlimas į skirtingus regionus moksliškai sisteminant mokymąsi ir perkėlimą (4), taikymą;

| 22. | primena Komisijai, kad vietos ir regionų valdžios institucijos pirmauja Europoje vystant profesinio rengimo ir mokymo judumą. Vietos ir regionų valdžios institucijos gali labai prisidėti skatinant judumą mokymosi tikslais, ypač informacijos, konsultacijų ir informuotumo didinimo požiūriais, ir remiant priemones, kurios užtikrina kokybę ir prieigą prie finansavimo, kaip nurodyta Barselonos deklaracijoje (5). Europos teritorinio bendradarbiavimo grupė, sudaranti naują pasienio ir regioninio bendradarbiavimo teisinį pagrindą, gali tapti naudinga priemone, skatinančia judumą profesinio rengimo ir mokymo srityje; |
| --- | --- |

22.

primena Komisijai, kad vietos ir regionų valdžios institucijos pirmauja Europoje vystant profesinio rengimo ir mokymo judumą. Vietos ir regionų valdžios institucijos gali labai prisidėti skatinant judumą mokymosi tikslais, ypač informacijos, konsultacijų ir informuotumo didinimo požiūriais, ir remiant priemones, kurios užtikrina kokybę ir prieigą prie finansavimo, kaip nurodyta Barselonos deklaracijoje (5). Europos teritorinio bendradarbiavimo grupė, sudaranti naują pasienio ir regioninio bendradarbiavimo teisinį pagrindą, gali tapti naudinga priemone, skatinančia judumą profesinio rengimo ir mokymo srityje;

| 23. | ragina Komisiją stengtis aktyviai bendradarbiauti su vietos ir regionų valdžios institucijomis ir, vystant Europos iniciatyvas, remiančias profesinį rengimą ir mokymą, pavyzdžiui, „Naujų įgūdžių ir darbo vietų kūrimo darbotvarkę“ ir „Judų jaunimą“, tinkamai atsižvelgti į jų nuomonę, nesvarbu, ar ji būtų reiškiama bendrai per RK, tinklus ar atskirų valdžios institucijų; |
| --- | --- |

23.

ragina Komisiją stengtis aktyviai bendradarbiauti su vietos ir regionų valdžios institucijomis ir, vystant Europos iniciatyvas, remiančias profesinį rengimą ir mokymą, pavyzdžiui, „Naujų įgūdžių ir darbo vietų kūrimo darbotvarkę“ ir „Judų jaunimą“, tinkamai atsižvelgti į jų nuomonę, nesvarbu, ar ji būtų reiškiama bendrai per RK, tinklus ar atskirų valdžios institucijų;

| 24. | vystant profesinio rengimo ir mokymo judumo skatinimo programas ragina Komisiją atsižvelgti į vietos ir regionų valdžios institucijų, kaip potencialių judumo skatinimo struktūrų, vaidmenį; |
| --- | --- |

24.

vystant profesinio rengimo ir mokymo judumo skatinimo programas ragina Komisiją atsižvelgti į vietos ir regionų valdžios institucijų, kaip potencialių judumo skatinimo struktūrų, vaidmenį;

| 25. | primena, kad ES turi užtikrinti, kad šios judumo mokymosi tikslais skatinimo programos būtų vienodomis sąlygomis prieinamos visiems studentams nepriklausomai nuo regiono, kuriame jie gyvena, geografinės padėties, todėl rekomenduoja remti specifinių geografinių ypatumų turinčius, pavyzdžiui, atokiausius, regionus, kuriuose judumo politiką plėtoti labai trukdo jų atokumas ir geografinis izoliuotumas nuo žemyninės Europos; |
| --- | --- |

25.

primena, kad ES turi užtikrinti, kad šios judumo mokymosi tikslais skatinimo programos būtų vienodomis sąlygomis prieinamos visiems studentams nepriklausomai nuo regiono, kuriame jie gyvena, geografinės padėties, todėl rekomenduoja remti specifinių geografinių ypatumų turinčius, pavyzdžiui, atokiausius, regionus, kuriuose judumo politiką plėtoti labai trukdo jų atokumas ir geografinis izoliuotumas nuo žemyninės Europos;

Profesinio mokymo patrauklumo ir kompetencijos didinimas gerinant kokybę ir veiksmingumą

| 26. | ragina Komisiją toliau remti kokybės užtikrinimo sistemas, pavyzdžiui, rekomenduojamas Europos profesinio mokymo kokybės užtikrinimo orientacinėje sistemoje (EQAVET); |
| --- | --- |

26.

ragina Komisiją toliau remti kokybės užtikrinimo sistemas, pavyzdžiui, rekomenduojamas Europos profesinio mokymo kokybės užtikrinimo orientacinėje sistemoje (EQAVET);

| 27. | pabrėžia, kad kokybės užtikrinimas yra svarbus teikiant lanksčias ir patogias profesinio rengimo ir mokymo paslaugas. Tačiau tokios sistemos daro finansinį poveikį vietos ir regionų lygmeniui, kur įsikūrę daugelis profesinio rengimo ir mokymo paslaugų teikėjų. Todėl labai svarbu, kad kuriant šias sistemas būtų atsižvelgiama į esamas vietos kokybės užtikrinimo sistemas ir siekiama pasinaudoti esama gerąja praktika; |
| --- | --- |

27.

pabrėžia, kad kokybės užtikrinimas yra svarbus teikiant lanksčias ir patogias profesinio rengimo ir mokymo paslaugas. Tačiau tokios sistemos daro finansinį poveikį vietos ir regionų lygmeniui, kur įsikūrę daugelis profesinio rengimo ir mokymo paslaugų teikėjų. Todėl labai svarbu, kad kuriant šias sistemas būtų atsižvelgiama į esamas vietos kokybės užtikrinimo sistemas ir siekiama pasinaudoti esama gerąja praktika;

| 28. | remia pasiūlymą aktyviau naudoti įvairias mokymosi darbo vietoje formas. Norint išspręsti pagrindinių darbuotojų įgūdžių spragų problemą, būtina, kad darbuotojai aktyviai dalyvautų profesiniame rengime ir mokyme, nes dauguma būsimų darbuotojų, nuo kurių priklauso ekonomikos atsigavimas, jau dirba; |
| --- | --- |

28.

remia pasiūlymą aktyviau naudoti įvairias mokymosi darbo vietoje formas. Norint išspręsti pagrindinių darbuotojų įgūdžių spragų problemą, būtina, kad darbuotojai aktyviai dalyvautų profesiniame rengime ir mokyme, nes dauguma būsimų darbuotojų, nuo kurių priklauso ekonomikos atsigavimas, jau dirba;

| 29. | pabrėžia, kad norint paskatinti mokymąsi darbo vietoje, verslo įmonės turės visapusiškai remti šią veiklą ir aktyviai joje dalyvauti. Bus itin svarbu suteikti tinkamų paskatų švietimo ir mokymo paslaugų teikėjų ir verslo atstovų bendradarbiavimui aktyvinti. Esant daugiapakopiam valdymui vietos ir regionų valdžios institucijos yra palankiausioje padėtyje užmegzti ir palaikyti ryšius su verslo įmonėmis, ypač mažosiomis ir vidutinėmis įmonėmis (MVĮ), kuriose dirba didelė Europos darbo jėgos dalis. Skatinant ugdyti įgūdžius įmonėse bus remiamas ekonomikos augimas šiame svarbiame sektoriuje; |
| --- | --- |

29.

pabrėžia, kad norint paskatinti mokymąsi darbo vietoje, verslo įmonės turės visapusiškai remti šią veiklą ir aktyviai joje dalyvauti. Bus itin svarbu suteikti tinkamų paskatų švietimo ir mokymo paslaugų teikėjų ir verslo atstovų bendradarbiavimui aktyvinti. Esant daugiapakopiam valdymui vietos ir regionų valdžios institucijos yra palankiausioje padėtyje užmegzti ir palaikyti ryšius su verslo įmonėmis, ypač mažosiomis ir vidutinėmis įmonėmis (MVĮ), kuriose dirba didelė Europos darbo jėgos dalis. Skatinant ugdyti įgūdžius įmonėse bus remiamas ekonomikos augimas šiame svarbiame sektoriuje;

| 30. | pritaria nuomonei, kad profesinio rengimo ir mokymo svarbą darbo rinkai galima padidinti kuriant išankstinio planavimo priemones įgūdžiams ir darbo rinkai suderinti ir pabrėžia, kad profesinio rengimo ir mokymo paslaugų teikėjai, bendradarbiaudami su vietos ir regionų valdžios institucijomis ir vietos darbo rinkos atstovais, turi daugiausiai galimybių atitinkamai pritaikyti mokymo programas, atsižvelgdami į įgūdžių trūkumą, perteklių, įgūdžių spragas ar atgyvenusius įgūdžius; |
| --- | --- |

30.

pritaria nuomonei, kad profesinio rengimo ir mokymo svarbą darbo rinkai galima padidinti kuriant išankstinio planavimo priemones įgūdžiams ir darbo rinkai suderinti ir pabrėžia, kad profesinio rengimo ir mokymo paslaugų teikėjai, bendradarbiaudami su vietos ir regionų valdžios institucijomis ir vietos darbo rinkos atstovais, turi daugiausiai galimybių atitinkamai pritaikyti mokymo programas, atsižvelgdami į įgūdžių trūkumą, perteklių, įgūdžių spragas ar atgyvenusius įgūdžius;

| 31. | mano, kad besimokančiųjų lankstumas ir gebėjimas prisitaikyti yra būtini. Siekiant šio tikslo, profesinis rengimas ir mokymas jiems turi suteikti įgūdžių, kurie būtų pritaikytini ir lankstūs, pagrįsti gebėjimais ir atitiktų esamus ir būsimus verslo įmonių poreikius; |
| --- | --- |

31.

mano, kad besimokančiųjų lankstumas ir gebėjimas prisitaikyti yra būtini. Siekiant šio tikslo, profesinis rengimas ir mokymas jiems turi suteikti įgūdžių, kurie būtų pritaikytini ir lankstūs, pagrįsti gebėjimais ir atitiktų esamus ir būsimus verslo įmonių poreikius;

| 32. | remia Komisijos raginimą siekti, kad profesinis rengimas ir mokymas labiau atitiktų rinkos poreikius, kad gebančių prisitaikyti ir lanksčių darbuotojų vizija taptų realybe. Tačiau reikėtų nurodyti, kad verslo įmonių poreikiai ne visada sutampa su valdžios institucijų poreikiais skatinti visuomenės dalyvavimą ir sanglaudos politiką ir kad lankstumo reikalavimas iš darbuotojų turi būti derinamas su tinkamo užimtumo garantijų lygio užtikrinimu (kurį atspindi terminas „darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyra“); |
| --- | --- |

32.

remia Komisijos raginimą siekti, kad profesinis rengimas ir mokymas labiau atitiktų rinkos poreikius, kad gebančių prisitaikyti ir lanksčių darbuotojų vizija taptų realybe. Tačiau reikėtų nurodyti, kad verslo įmonių poreikiai ne visada sutampa su valdžios institucijų poreikiais skatinti visuomenės dalyvavimą ir sanglaudos politiką ir kad lankstumo reikalavimas iš darbuotojų turi būti derinamas su tinkamo užimtumo garantijų lygio užtikrinimu (kurį atspindi terminas „darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyra“);

| 33. | pabrėžia, kad dažnai pavieniams sektoriams ir įmonėms sunku tiksliai numatyti savo poreikius keleriems metams į priekį ir visapusiškai apžvelgti visų sektoriui priklausančių profesijų poreikius. Todėl mokymo kursams būtina apgalvota specifinio ir bendrojo mokymo pusiausvyra, taip pat mokymo priemonės, tiek ilgalaikės ir nuolatinės, tiek trumpalaikės ir greito poveikio. Šiuo požiūriu reikia pabrėžti viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimo galimybes ir būtinybę. Tobulindami bendruosius gebėjimus žmonės gali geriau įveikti staigias ir nenumatytas permainas darbe; |
| --- | --- |

33.

pabrėžia, kad dažnai pavieniams sektoriams ir įmonėms sunku tiksliai numatyti savo poreikius keleriems metams į priekį ir visapusiškai apžvelgti visų sektoriui priklausančių profesijų poreikius. Todėl mokymo kursams būtina apgalvota specifinio ir bendrojo mokymo pusiausvyra, taip pat mokymo priemonės, tiek ilgalaikės ir nuolatinės, tiek trumpalaikės ir greito poveikio. Šiuo požiūriu reikia pabrėžti viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimo galimybes ir būtinybę. Tobulindami bendruosius gebėjimus žmonės gali geriau įveikti staigias ir nenumatytas permainas darbe;

| 34. | nurodo, kad verslo įmonėms reikalingų įgūdžių identifikavimas gali užkrauti administracinę naštą vietos ir regionų valdžios institucijoms, ypač, jei jos šiuo metu tokios užduoties neatlieka. Kad tokia įgūdžių analizė būtų veiksminga, ją reikia nuolat atnaujinti, nes verslo įmonių poreikiai gali greitai pasikeisti. Šioje srityje reikėtų skatinti dalijimąsi žiniomis, įskaitant analizės sistemas su valdžios institucijomis, kurios šiuo metu tokios metodikos netaiko; |
| --- | --- |

34.

nurodo, kad verslo įmonėms reikalingų įgūdžių identifikavimas gali užkrauti administracinę naštą vietos ir regionų valdžios institucijoms, ypač, jei jos šiuo metu tokios užduoties neatlieka. Kad tokia įgūdžių analizė būtų veiksminga, ją reikia nuolat atnaujinti, nes verslo įmonių poreikiai gali greitai pasikeisti. Šioje srityje reikėtų skatinti dalijimąsi žiniomis, įskaitant analizės sistemas su valdžios institucijomis, kurios šiuo metu tokios metodikos netaiko;

Vienodos galimybės ir aktyvus pilietiškumas

| 35. | palankiai vertina įtraukų Komisijos požiūrį ir pritaria, kad svarbu propaguoti lygias teises ir galimybes pripažįstant nepalankiausioje padėtyje esančių asmenų pagrindinius gebėjimus ir įgūdžius. Profesinis rengimas ir mokymas atlieka labai svarbų vaidmenį skatinant lygias galimybes, socialinę aprėptį ir aktyvų pilietiškumą, ypač turinčiųjų žemą kvalifikaciją, migrantų kilmės besimokančiųjų, bedarbių ir specialiųjų poreikių asmenų; |
| --- | --- |

35.

palankiai vertina įtraukų Komisijos požiūrį ir pritaria, kad svarbu propaguoti lygias teises ir galimybes pripažįstant nepalankiausioje padėtyje esančių asmenų pagrindinius gebėjimus ir įgūdžius. Profesinis rengimas ir mokymas atlieka labai svarbų vaidmenį skatinant lygias galimybes, socialinę aprėptį ir aktyvų pilietiškumą, ypač turinčiųjų žemą kvalifikaciją, migrantų kilmės besimokančiųjų, bedarbių ir specialiųjų poreikių asmenų;

| 36. | ragina Komisiją svarstant perėjimo nuo vieno mokymosi etapo prie kito ir perėjimo nuo profesinio rengimo ir mokymo prie kitokių mokymo formų klausimą, atsižvelgti į visus rizikos grupių poreikius. Tiek suaugusiems, tiek jaunimui iš pažeidžiamų arba rizikos grupių prieinamas ir tinkamas profesinis rengimas ir mokymas gali būti labai naudingas, nes jis gali paskatinti juos būti aktyviais piliečiais ir įnešti prasmingą įnašą į ekonomiką. Programos turėtų būti rengiamos taip, kad atitiktų asmens poreikius, ir jas reikėtų taikyti tokioms pažeidžiamoms grupėms atsižvelgiant į vietoje teikiamas paslaugas. Būtina, kad vietos ir regionų valdžios institucijos atliktų svarbų vaidmenį skatinant teikti kursų paslaugas vietoje ir užtikrinant, kad informacija apie kursus būtų prieinama visų pirma pažeidžiamiems asmenims; |
| --- | --- |

36.

ragina Komisiją svarstant perėjimo nuo vieno mokymosi etapo prie kito ir perėjimo nuo profesinio rengimo ir mokymo prie kitokių mokymo formų klausimą, atsižvelgti į visus rizikos grupių poreikius. Tiek suaugusiems, tiek jaunimui iš pažeidžiamų arba rizikos grupių prieinamas ir tinkamas profesinis rengimas ir mokymas gali būti labai naudingas, nes jis gali paskatinti juos būti aktyviais piliečiais ir įnešti prasmingą įnašą į ekonomiką. Programos turėtų būti rengiamos taip, kad atitiktų asmens poreikius, ir jas reikėtų taikyti tokioms pažeidžiamoms grupėms atsižvelgiant į vietoje teikiamas paslaugas. Būtina, kad vietos ir regionų valdžios institucijos atliktų svarbų vaidmenį skatinant teikti kursų paslaugas vietoje ir užtikrinant, kad informacija apie kursus būtų prieinama visų pirma pažeidžiamiems asmenims;

| 37. | pabrėžia, kad nors yra svarbu užtikrinti, kad veiktų profesijos besimokančiųjų, ypač priklausančiųjų rizikos grupėms, užimtumo lygio stebėsenos sistemos, jos taip pat turėtų įvertinti tokių grupių užimamų darbo vietų kokybę. Tokiu būdu surinkta informacija gali būti naudojama tolesniam profesinio rengimo ir mokymo vystymui, kuriuo siekiama besimokantiesiems suteikti įgūdžių padoriam darbui gauti; |
| --- | --- |

37.

pabrėžia, kad nors yra svarbu užtikrinti, kad veiktų profesijos besimokančiųjų, ypač priklausančiųjų rizikos grupėms, užimtumo lygio stebėsenos sistemos, jos taip pat turėtų įvertinti tokių grupių užimamų darbo vietų kokybę. Tokiu būdu surinkta informacija gali būti naudojama tolesniam profesinio rengimo ir mokymo vystymui, kuriuo siekiama besimokantiesiems suteikti įgūdžių padoriam darbui gauti;

| 38. | pritaria akcentuojamam bendrųjų aktyvaus pilietiškumo gebėjimų ugdymui kartu su profesinio rengimo ir mokymo paslaugų teikėjais, vietos bendruomenėmis, pilietinėmis organizacijomis, tėvais ir besimokančiaisiais. Šis požiūris taip pat turėtų įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas, kurios atlieka svarbų vaidmenį remdamos vietos bendruomenes ir ugdydamos pilietiškumą; |
| --- | --- |

38.

pritaria akcentuojamam bendrųjų aktyvaus pilietiškumo gebėjimų ugdymui kartu su profesinio rengimo ir mokymo paslaugų teikėjais, vietos bendruomenėmis, pilietinėmis organizacijomis, tėvais ir besimokančiaisiais. Šis požiūris taip pat turėtų įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas, kurios atlieka svarbų vaidmenį remdamos vietos bendruomenes ir ugdydamos pilietiškumą;

| 39. | pritaria Komisijos akcentuojamam bendrųjų gebėjimų ugdymui ir mano, kad raštingumo, mokėjimo skaičiuoti ir kitų bendrųjų gebėjimų ugdymas ir IT bei kalbos įgūdžiai yra būtini įdarbinant pažeidžiamas ir rizikos grupes, įskaitant darbuotojus migrantus, ypač atsižvelgiant į tai, kad apytiksliai 20 proc. ES gyventojų raštingumo lygis yra žemas (6). |
| --- | --- |

39.

pritaria Komisijos akcentuojamam bendrųjų gebėjimų ugdymui ir mano, kad raštingumo, mokėjimo skaičiuoti ir kitų bendrųjų gebėjimų ugdymas ir IT bei kalbos įgūdžiai yra būtini įdarbinant pažeidžiamas ir rizikos grupes, įskaitant darbuotojus migrantus, ypač atsižvelgiant į tai, kad apytiksliai 20 proc. ES gyventojų raštingumo lygis yra žemas (6).

Inovacijos, kūrybingumas ir verslumas

| 40. | pritaria Komisijai dėl minimo patirtimi grindžiamo mokymo ir aktyvaus mokymosi paslaugų teikimo siekiant ugdyti aukštos kokybės e. įgūdžius, rizikavimo kultūrą ir kritinį mąstymą. Jei siekiama Europos ekonomikos klestėjimo, šių įgūdžių ugdymas kartu su profesiniais įgūdžiais besimokantiesiems suteiks galimybių ir sukurs tvirtesnį įgūdžių pagrindą verslui; |
| --- | --- |

40.

pritaria Komisijai dėl minimo patirtimi grindžiamo mokymo ir aktyvaus mokymosi paslaugų teikimo siekiant ugdyti aukštos kokybės e. įgūdžius, rizikavimo kultūrą ir kritinį mąstymą. Jei siekiama Europos ekonomikos klestėjimo, šių įgūdžių ugdymas kartu su profesiniais įgūdžiais besimokantiesiems suteiks galimybių ir sukurs tvirtesnį įgūdžių pagrindą verslui;

Naujoji Europos bendradarbiavimo profesinio rengimo ir mokymo srityje darbotvarkė

| 41. | pritaria Komisijos raginimui, kad už profesinį rengimą ir mokymą atsakingi ES ministrai pasirašytų profesinio rengimo ir mokymo modernizavimo darbotvarkę, siekiant nustatyti konkrečius įgyvendinamus tikslus kitam dešimtmečiui ir tvirtai įsipareigoti ją įgyvendinti pagal strategijos „Europa 2020“ nacionalines reformų programas. Kokybiškesnių įgūdžių ugdymas per geresnes švietimo ir mokymo sistemas yra neatsiejama Europos strategijos esamiems ir būsimiems iššūkiams įveikti dalis, o šiems iššūkiams atremti būtina integruota politika visais švietimo sistemų lygmenimis; |
| --- | --- |

41.

pritaria Komisijos raginimui, kad už profesinį rengimą ir mokymą atsakingi ES ministrai pasirašytų profesinio rengimo ir mokymo modernizavimo darbotvarkę, siekiant nustatyti konkrečius įgyvendinamus tikslus kitam dešimtmečiui ir tvirtai įsipareigoti ją įgyvendinti pagal strategijos „Europa 2020“ nacionalines reformų programas. Kokybiškesnių įgūdžių ugdymas per geresnes švietimo ir mokymo sistemas yra neatsiejama Europos strategijos esamiems ir būsimiems iššūkiams įveikti dalis, o šiems iššūkiams atremti būtina integruota politika visais švietimo sistemų lygmenimis;

| 42. | palankiai vertina minimą glaudžios valstybių narių, Komisijos ir socialinių partnerių partnerystės poreikį 2010 m. gruodžio mėn. peržiūrint profesinio rengimo ir mokymo prioritetus, ir tai, kad kalbant apie įgyvendinimą taip pat nurodomos ir vietos bei regionų valdžios institucijos, profesinio rengimo paslaugų teikėjai, mokytojai ir instruktoriai bei besimokantieji visais lygmenimis. Švietimo, mokymo ir darbo integracijai reikia veiksmingesnio veiklos derinimo vietos, nacionaliniu ir Europos lygiu. Be to, profesinio rengimo ir mokymo strategijos turi būti susietos su ekonomikos vystymo strategijomis vietos, nacionaliniu ir Europos lygiu; |
| --- | --- |

42.

palankiai vertina minimą glaudžios valstybių narių, Komisijos ir socialinių partnerių partnerystės poreikį 2010 m. gruodžio mėn. peržiūrint profesinio rengimo ir mokymo prioritetus, ir tai, kad kalbant apie įgyvendinimą taip pat nurodomos ir vietos bei regionų valdžios institucijos, profesinio rengimo paslaugų teikėjai, mokytojai ir instruktoriai bei besimokantieji visais lygmenimis. Švietimo, mokymo ir darbo integracijai reikia veiksmingesnio veiklos derinimo vietos, nacionaliniu ir Europos lygiu. Be to, profesinio rengimo ir mokymo strategijos turi būti susietos su ekonomikos vystymo strategijomis vietos, nacionaliniu ir Europos lygiu;

| 43. | kartoja, kad vietos ir regionų valdžios institucijos turėtų visapusiškai dalyvauti visuose nustatytų tikslų įgyvendinimo etapuose savo valstybėje narėje. Ilgalaikiam Europos bendradarbiavimui švietimo ir mokymo srityje pasirinktais darbo metodais reikia atsižvelgti į vietos ir regionų valdžios institucijų atsakomybę ir joms kaip partnerėms leisti dalyvauti juos tobulinant; |
| --- | --- |

43.

kartoja, kad vietos ir regionų valdžios institucijos turėtų visapusiškai dalyvauti visuose nustatytų tikslų įgyvendinimo etapuose savo valstybėje narėje. Ilgalaikiam Europos bendradarbiavimui švietimo ir mokymo srityje pasirinktais darbo metodais reikia atsižvelgti į vietos ir regionų valdžios institucijų atsakomybę ir joms kaip partnerėms leisti dalyvauti juos tobulinant;

| 44. | pabrėžia, kad susitartiems veiksmams parengti ir įgyvendinti reikalinga ne tik Europos lygiu veikiančių platformų, pavyzdžiui, Profesinio mokymo generalinio direktorato (DGVT) ir Profesinio mokymo patariamojo komiteto (ACVT), bet ir atitinkamų ES programų bei priemonių, pavyzdžiui, Leonardo da Vinči programos, kuri turėtų toliau remti prieinamumą, judumą ir inovacijas profesinio rengimo ir mokymo srityje pagal mokymosi visą gyvenimą programą, parama; |
| --- | --- |

44.

pabrėžia, kad susitartiems veiksmams parengti ir įgyvendinti reikalinga ne tik Europos lygiu veikiančių platformų, pavyzdžiui, Profesinio mokymo generalinio direktorato (DGVT) ir Profesinio mokymo patariamojo komiteto (ACVT), bet ir atitinkamų ES programų bei priemonių, pavyzdžiui, Leonardo da Vinči programos, kuri turėtų toliau remti prieinamumą, judumą ir inovacijas profesinio rengimo ir mokymo srityje pagal mokymosi visą gyvenimą programą, parama;

| 45. | mano, kad būtina kiek galima aktyviau naudotis struktūriniais fondais profesiniam rengimui ir mokymui remti. Perorientuotas Europos socialinis fondas galėtų pateikti sprendimų, skirtų besimokantiesiems, kuriems reikės pakelti kvalifikaciją, kad jie galėtų pasinaudoti naujomis užimtumo galimybėmis arba išsaugoti esamą darbo vietą. Europos regioninės plėtros fondas ir Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas taip pat galėtų būti naudojami šiam tikslui. |
| --- | --- |

45.

mano, kad būtina kiek galima aktyviau naudotis struktūriniais fondais profesiniam rengimui ir mokymui remti. Perorientuotas Europos socialinis fondas galėtų pateikti sprendimų, skirtų besimokantiesiems, kuriems reikės pakelti kvalifikaciją, kad jie galėtų pasinaudoti naujomis užimtumo galimybėmis arba išsaugoti esamą darbo vietą. Europos regioninės plėtros fondas ir Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas taip pat galėtų būti naudojami šiam tikslui.

2010 m. gruodžio 1 d., Briuselis

Regionų komiteto pirmininkė

Mercedes BRESSO

---

(1)  2010 m. OECD, The High Cost of Low Educational Performance

1

The High Cost of Low Educational Performance

(2)  http://ec.europa.eu/eu2020/pdf/115346.pdf

2

(3)  http://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=113&newsId=831&furtherNews=yes

3

(4)  http://www.earlall.eu/page.asp?n=newsdetails&i=13340

4

(5)  http://www.earlall.eu/filebank/G%C3%B6teborg_BarcelonaDeclaration_English.pdf

5

(6)  http://ec.europa.eu/education/lifelong-learning-policy/doc/report09/report_en.pdf

6

---

| 10.2.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 42/38 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 42/38

---

Regionų komiteto nuomonė savo iniciatyva „Vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo įgyvendinant 2008–2013 m. sveikatos strategiją“

2011/C 42/08

REGIONŲ KOMITETAS

| — | pabrėžia būtinybę keisti strategijos įgyvendinimo gaires taip, kad būtų visapusiškai atsižvelgta į vietos ir regionų valdžios institucijų interesus ir patirtį ir ragina sveikatos rodiklius ir tikslus įtraukti į strategiją „Europa 2020“, |
| --- | --- |

—

pabrėžia būtinybę keisti strategijos įgyvendinimo gaires taip, kad būtų visapusiškai atsižvelgta į vietos ir regionų valdžios institucijų interesus ir patirtį ir ragina sveikatos rodiklius ir tikslus įtraukti į strategiją „Europa 2020“,

| — | atkreipia dėmesį į daug galimybių patobulinti strategijos veikimą, pirmiausia, kai kalbama apie Europos fondus, įgyvendinimo mechanizmus ir struktūras, regioninius sveikatos rodiklius ir tikslus, taip pat sveikatos priežiūros sistemos suderinimą su naujais iššūkiais, |
| --- | --- |

—

atkreipia dėmesį į daug galimybių patobulinti strategijos veikimą, pirmiausia, kai kalbama apie Europos fondus, įgyvendinimo mechanizmus ir struktūras, regioninius sveikatos rodiklius ir tikslus, taip pat sveikatos priežiūros sistemos suderinimą su naujais iššūkiais,

| — | atkreipia dėmesį į tai, kad dėl kai kurių pavienių valstybių narių dėl krizės apkarpytų biudžetų neturėtų sumažėti sveikatos politikai ir sveikatos priežiūrai skiriamų lėšų ir reikėtų pamąstyti, kaip geriau užtikrinti šių sistemų stabilumą ir padėti pasirengti būsimiems iššūkiams, taip pat pasiekti galimą viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės sinergiją, |
| --- | --- |

—

atkreipia dėmesį į tai, kad dėl kai kurių pavienių valstybių narių dėl krizės apkarpytų biudžetų neturėtų sumažėti sveikatos politikai ir sveikatos priežiūrai skiriamų lėšų ir reikėtų pamąstyti, kaip geriau užtikrinti šių sistemų stabilumą ir padėti pasirengti būsimiems iššūkiams, taip pat pasiekti galimą viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės sinergiją,

| — | atkreipia dėmesį į tai, kad sveikatos propagavimo ir sveikatos problemų prevencijos priemonės yra veiksmingas būdas užtikrinti gyventojų sveikumą ir mažinti nuolat didėjančias sveikatos priežiūros išlaidas bei yra įsitikinęs, kad sveikata turėtų būti propaguojama visais gyvenimo tarpsniais, |
| --- | --- |

—

atkreipia dėmesį į tai, kad sveikatos propagavimo ir sveikatos problemų prevencijos priemonės yra veiksmingas būdas užtikrinti gyventojų sveikumą ir mažinti nuolat didėjančias sveikatos priežiūros išlaidas bei yra įsitikinęs, kad sveikata turėtų būti propaguojama visais gyvenimo tarpsniais,

| — | prašo, kad Regionų komitetas būtų nuolat kviečiamas dalyvauti vyresniųjų pareigūnų lygio Visuomenės sveikatos darbo grupės darbe ir ragina įtraukti komitetą į ES lygio tematinių darbo grupių darbą, |
| --- | --- |

—

prašo, kad Regionų komitetas būtų nuolat kviečiamas dalyvauti vyresniųjų pareigūnų lygio Visuomenės sveikatos darbo grupės darbe ir ragina įtraukti komitetą į ES lygio tematinių darbo grupių darbą,

| — | remia iniciatyvas, skirtas naujoms technologijoms įgyvendinti, pavyzdžiui, elektroninės sveikatos kortelės, kurioje būtų pateikta visa svarbiausia informacija apie pacientą (jei tik apsaugomi neskelbtini asmens duomenys), įvedimą arba kitus sprendimus, kurie visoje ES palengvintų prieigą prie informacijos apie pavienius pacientus, |
| --- | --- |

—

remia iniciatyvas, skirtas naujoms technologijoms įgyvendinti, pavyzdžiui, elektroninės sveikatos kortelės, kurioje būtų pateikta visa svarbiausia informacija apie pacientą (jei tik apsaugomi neskelbtini asmens duomenys), įvedimą arba kitus sprendimus, kurie visoje ES palengvintų prieigą prie informacijos apie pavienius pacientus,

| — | pritaria SANCO GD iniciatyvai parengti bendrus projektus su Regionų komitetu, kad vietos ir regionų valdžios institucijos galėtų dalyvauti strategijos įgyvendinime. |
| --- | --- |

—

pritaria SANCO GD iniciatyvai parengti bendrus projektus su Regionų komitetu, kad vietos ir regionų valdžios institucijos galėtų dalyvauti strategijos įgyvendinime.

| Pranešėjas | : | Adam BANASZAK (PL / EA), Kujavijos Pamario vaivadijos tarybos narys |
| --- | --- | --- |

Pranešėjas

:

Adam BANASZAK (PL / EA), Kujavijos Pamario vaivadijos tarybos narys

I.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | mano, kad 2008–2013 m. sveikatos strategija daro tiesioginį poveikį vietos ir regionų valdžios institucijoms, kadangi daugelyje valstybių narių būtent šios institucijos atsako už paslaugas, kurios turi poveikio visuomenės sveikatai, savo teritorijoje ir kartu už sąlygas regioniniam vystymuisi; |
| --- | --- |

1.

mano, kad 2008–2013 m. sveikatos strategija daro tiesioginį poveikį vietos ir regionų valdžios institucijoms, kadangi daugelyje valstybių narių būtent šios institucijos atsako už paslaugas, kurios turi poveikio visuomenės sveikatai, savo teritorijoje ir kartu už sąlygas regioniniam vystymuisi;

| 2. | pabrėžia, kad regionams ir vietos subjektams tenka atsakomybė už sveikatos sektoriaus planavimą, valdymą, vystymą ir veikimą. Be to, jie vykdo profilaktinės medicinos ir sveikatinamosios veiklos programas. Minėtiesiems subjektams dažnai tenka ir finansinė atsakomybė už šią sritį; jie geriausiai žino piliečių rūpesčius, todėl yra labai gerai susipažinę su sveikatos sektoriaus problemomis ir jas supranta; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad regionams ir vietos subjektams tenka atsakomybė už sveikatos sektoriaus planavimą, valdymą, vystymą ir veikimą. Be to, jie vykdo profilaktinės medicinos ir sveikatinamosios veiklos programas. Minėtiesiems subjektams dažnai tenka ir finansinė atsakomybė už šią sritį; jie geriausiai žino piliečių rūpesčius, todėl yra labai gerai susipažinę su sveikatos sektoriaus problemomis ir jas supranta;

| 3. | atkreipia dėmesį į plačią šios strategijos taikymo sritį ir pritaria jos tikslams; |
| --- | --- |

3.

atkreipia dėmesį į plačią šios strategijos taikymo sritį ir pritaria jos tikslams;

| 4. | pabrėžia, kaip svarbu sukurti mechanizmus priimtiems principams taikyti laikantis subsidiarumo principo; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kaip svarbu sukurti mechanizmus priimtiems principams taikyti laikantis subsidiarumo principo;

| 5. | laikosi nuomonės, kad strategijos ir priemonės turi būti rengiamos ir formuluojamos remiantis lyčių lygybės principu, taip pat kitais nediskriminavimo aspektais; |
| --- | --- |

5.

laikosi nuomonės, kad strategijos ir priemonės turi būti rengiamos ir formuluojamos remiantis lyčių lygybės principu, taip pat kitais nediskriminavimo aspektais;

| 6. | atkreipia dėmesį į tai, kad šiais principais negalima abejoti jokiomis aplinkybėmis, įskaitant ekonomikos krizę; |
| --- | --- |

6.

atkreipia dėmesį į tai, kad šiais principais negalima abejoti jokiomis aplinkybėmis, įskaitant ekonomikos krizę;

| 7. | apgailestauja, kad vietos ir regionų valdžios institucijų įtraukimas į strategijos įgyvendinimą yra nepakankamas; |
| --- | --- |

7.

apgailestauja, kad vietos ir regionų valdžios institucijų įtraukimas į strategijos įgyvendinimą yra nepakankamas;

| 8. | pažymi, kad nepakankamai atsižvelgta į nuomonėse dėl Baltosios knygos „Kartu sveikatos labui, 2008–2013 m. ES strateginis požiūris“ ir „Solidarumas sveikatos srityje išdėstytus reikalavimus. Sveikatos priežiūros skirtumų mažinimas ES“ bei į daugelį kitose Komiteto nuomonėse pateiktų pasiūlymų; |
| --- | --- |

8.

pažymi, kad nepakankamai atsižvelgta į nuomonėse dėl Baltosios knygos „Kartu sveikatos labui, 2008–2013 m. ES strateginis požiūris“ ir „Solidarumas sveikatos srityje išdėstytus reikalavimus. Sveikatos priežiūros skirtumų mažinimas ES“ bei į daugelį kitose Komiteto nuomonėse pateiktų pasiūlymų;

| 9. | dar kartą primena pirmiau nurodytose nuomonėse išdėstytus reikalavimus, ypač į pastangas sumažinti sveikatos priežiūros skirtumus ES šalyse ir tarp jų; |
| --- | --- |

9.

dar kartą primena pirmiau nurodytose nuomonėse išdėstytus reikalavimus, ypač į pastangas sumažinti sveikatos priežiūros skirtumus ES šalyse ir tarp jų;

| 10. | pabrėžia būtinybę pakeisti strategijos įgyvendinimo būdus taip, kad būtų visapusiškai atsižvelgta į vietos ir regionų valdžios institucijų interesus ir patirtį, kartu užtikrintas dabartinės strategijos ir tos, kuri bus priimta artimiausiu metu, sėkmingas įgyvendinimas; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia būtinybę pakeisti strategijos įgyvendinimo būdus taip, kad būtų visapusiškai atsižvelgta į vietos ir regionų valdžios institucijų interesus ir patirtį, kartu užtikrintas dabartinės strategijos ir tos, kuri bus priimta artimiausiu metu, sėkmingas įgyvendinimas;

| 11. | atkreipia dėmesį į tai, kad gerą sveikatą propaguojančios ir prevencijos priemonės yra veiksmingiausias būdas sumažinti nuolat didėjančias sveikatos priežiūros sąnaudas. Reikia ryžtingai tęsti Pasaulinės sveikatos organizacijos Tabako kontrolės pagrindų konvencijos įgyvendinimą; |
| --- | --- |

11.

atkreipia dėmesį į tai, kad gerą sveikatą propaguojančios ir prevencijos priemonės yra veiksmingiausias būdas sumažinti nuolat didėjančias sveikatos priežiūros sąnaudas. Reikia ryžtingai tęsti Pasaulinės sveikatos organizacijos Tabako kontrolės pagrindų konvencijos įgyvendinimą;

| 12. | mano, kad kalbant apie ES požiūrį į sveikatą, plataus masto sveikatą propaguojančioms priemonėms turėtų būti skiriamas nuolatinis dėmesys visose politikos srityse; |
| --- | --- |

12.

mano, kad kalbant apie ES požiūrį į sveikatą, plataus masto sveikatą propaguojančioms priemonėms turėtų būti skiriamas nuolatinis dėmesys visose politikos srityse;

| 13. | remia iniciatyvas, skirtas naujoms technologijoms diegti, pavyzdžiui, elektroninės sveikatos kortelės, kurioje būtų pateikta visa svarbiausia informacija apie pacientą (jei tik apsaugomi neskelbtini asmens duomenys), įvedimą arba kitus sprendimus, kurie visoje ES palengvintų prieigą prie informacijos apie kiekvieną konkretų pacientą; |
| --- | --- |

13.

remia iniciatyvas, skirtas naujoms technologijoms diegti, pavyzdžiui, elektroninės sveikatos kortelės, kurioje būtų pateikta visa svarbiausia informacija apie pacientą (jei tik apsaugomi neskelbtini asmens duomenys), įvedimą arba kitus sprendimus, kurie visoje ES palengvintų prieigą prie informacijos apie kiekvieną konkretų pacientą;

| 14. | atkreipia dėmesį į daug galimybių patobulinti strategijos veikimą, pirmiausia, kai kalbama apie Europos fondus, įgyvendinimo mechanizmus ir struktūras, regioninius sveikatos rodiklius ir tikslus, taip pat sveikatos priežiūros sistemos pritaikymą prie naujų iššūkių; |
| --- | --- |

14.

atkreipia dėmesį į daug galimybių patobulinti strategijos veikimą, pirmiausia, kai kalbama apie Europos fondus, įgyvendinimo mechanizmus ir struktūras, regioninius sveikatos rodiklius ir tikslus, taip pat sveikatos priežiūros sistemos pritaikymą prie naujų iššūkių;

Strategijos veikimo ekonomikos krizės sąlygomis įvertinimas

| 15. | pritaria strategijos nuostatai, kad sveikata yra brangiausias turtas, o sveiki gyventojai yra pagrindinė našumo ir gerovės sąlyga, dėl to išlaidos sveikatai turėtų būti laikomos investicija, o ne tik sąnaudomis; |
| --- | --- |

15.

pritaria strategijos nuostatai, kad sveikata yra brangiausias turtas, o sveiki gyventojai yra pagrindinė našumo ir gerovės sąlyga, dėl to išlaidos sveikatai turėtų būti laikomos investicija, o ne tik sąnaudomis;

| 16. | pabrėžia, kad sveikata, be kita ko, yra ne tik ekonominis, bet ir pagrindinis žmonių gyvenimo kokybės veiksnys; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad sveikata, be kita ko, yra ne tik ekonominis, bet ir pagrindinis žmonių gyvenimo kokybės veiksnys;

| 17. | atkreipia dėmesį į tai, kad dėl kai kurių valstybių narių dėl krizės apkarpytų biudžetų neturėtų sumažėti sveikatos politikai ir sveikatos priežiūrai skiriamų lėšų; be to, reikėtų pamąstyti, kaip geriau užtikrinti šių sistemų stabilumą ir padėti pasirengti būsimiems iššūkiams, taip pat pasiekti galimą viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės sinergiją; |
| --- | --- |

17.

atkreipia dėmesį į tai, kad dėl kai kurių valstybių narių dėl krizės apkarpytų biudžetų neturėtų sumažėti sveikatos politikai ir sveikatos priežiūrai skiriamų lėšų; be to, reikėtų pamąstyti, kaip geriau užtikrinti šių sistemų stabilumą ir padėti pasirengti būsimiems iššūkiams, taip pat pasiekti galimą viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės sinergiją;

| 18. | atkreipia dėmesį į tai, kad dabartinė ekonomikos krizė negali būti pretekstas valstybėms narėms mažinti priemones, propaguojančias sveiką gyvenimo būdą, ir sveikatinimo programas; |
| --- | --- |

18.

atkreipia dėmesį į tai, kad dabartinė ekonomikos krizė negali būti pretekstas valstybėms narėms mažinti priemones, propaguojančias sveiką gyvenimo būdą, ir sveikatinimo programas;

| 19. | įsitikinęs, kad dėl visas valstybes nares ištikusios ekonomikos krizės valdžios institucijos, siekdamos sumažinti išlaidas (pavyzdžiui, sveikatos srityje), neturėtų pamiršti gyvybiškai svarbių prioritetų. Priešingai, valstybės narės turi dėti visas pastangas, kad jų gyventojų sveikatos lygis toliau augtų; |
| --- | --- |

19.

įsitikinęs, kad dėl visas valstybes nares ištikusios ekonomikos krizės valdžios institucijos, siekdamos sumažinti išlaidas (pavyzdžiui, sveikatos srityje), neturėtų pamiršti gyvybiškai svarbių prioritetų. Priešingai, valstybės narės turi dėti visas pastangas, kad jų gyventojų sveikatos lygis toliau augtų;

Europos fondų panaudojimas sveikatos srities projektams finansuoti

| 20. | pabrėžia svarbų ES finansinės paramos vaidmenį įgyvendinant sveikatos srities veiksmų programą, skirtą pagerinti sveikatos apsaugą, skatinti sveikatingumą, rengti ir platinti su sveikatos klausimais susijusią informaciją ir žinias ir atkreipia dėmesį į būtinybę peržiūrėti atrankos ir tinkamumo kriterijus Europos fondams gauti, kad būtų daromas poveikis ir socialiniams sveikatos veiksniams. Kartu būtina į šią peržiūrą tiesiogiai įtraukti regionus, kad būtų kuo geriau pasinaudota šioje srityje jų sukaupta patirtimi; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia svarbų ES finansinės paramos vaidmenį įgyvendinant sveikatos srities veiksmų programą, skirtą pagerinti sveikatos apsaugą, skatinti sveikatingumą, rengti ir platinti su sveikatos klausimais susijusią informaciją ir žinias ir atkreipia dėmesį į būtinybę peržiūrėti atrankos ir tinkamumo kriterijus Europos fondams gauti, kad būtų daromas poveikis ir socialiniams sveikatos veiksniams. Kartu būtina į šią peržiūrą tiesiogiai įtraukti regionus, kad būtų kuo geriau pasinaudota šioje srityje jų sukaupta patirtimi;

| 21. | mano, kad gyvybiškai svarbu toliau Europos išteklius skirti sanglaudos fondams ir stebėti jų veiksmingumą pagal bendrus socialinės sveikatos rodiklius. Nuolatinis sanglaudos politikos taikymas Europos lygiu leis įvertinti poveikį visuomenės sveikatai; |
| --- | --- |

21.

mano, kad gyvybiškai svarbu toliau Europos išteklius skirti sanglaudos fondams ir stebėti jų veiksmingumą pagal bendrus socialinės sveikatos rodiklius. Nuolatinis sanglaudos politikos taikymas Europos lygiu leis įvertinti poveikį visuomenės sveikatai;

| 22. | pažymi, kad būtinas tiesioginis regionų dalyvavimas Europos lėšų programavime, nes tai leistų regioninius prioritetus įtraukti į programas ir gerokai pagerinti turimų lėšų įsisavinimą; |
| --- | --- |

22.

pažymi, kad būtinas tiesioginis regionų dalyvavimas Europos lėšų programavime, nes tai leistų regioninius prioritetus įtraukti į programas ir gerokai pagerinti turimų lėšų įsisavinimą;

| 23. | siūlo:






  — | supaprastinti lėšų gavimo procedūras ir sutrumpinti išankstinio finansavimo terminą iki 45 dienų, |
| --- | --- | --- |

23.

siūlo:

—

supaprastinti lėšų gavimo procedūras ir sutrumpinti išankstinio finansavimo terminą iki 45 dienų,

| — | siekti, kad paraiškų teikimas būtų skaidresnis, išverčiant jas į visas kalbas ir paskelbiant specialiame tinklalapyje, |
| --- | --- |

—

siekti, kad paraiškų teikimas būtų skaidresnis, išverčiant jas į visas kalbas ir paskelbiant specialiame tinklalapyje,

| — | kad būtų lengviau vienu metu naudotis įvairiais fondais, supaprastinti procedūras ir sukurti lengvai pasiekiamus bendrosios informacijos šaltinius projektus teikiantiems subjektams, |
| --- | --- |

—

kad būtų lengviau vienu metu naudotis įvairiais fondais, supaprastinti procedūras ir sukurti lengvai pasiekiamus bendrosios informacijos šaltinius projektus teikiantiems subjektams,

| — | didinti tarpvalstybinio bendradarbiavimo projektams skiriamas lėšas; |
| --- | --- |

—

didinti tarpvalstybinio bendradarbiavimo projektams skiriamas lėšas;

| 24. | ragina teikti ilgalaikę paramą projektams, kuriais siekiama esamas sveikatos priežiūros sistemas pritaikyti prie naujų iššūkių, tokių kaip didėjantis pacientų mobilumas ir visuomenės senėjimas, taip pat lėtinių ligų plitimas ir neįgaliųjų bei išlaikomų asmenų skaičiaus didėjimas; |
| --- | --- |

24.

ragina teikti ilgalaikę paramą projektams, kuriais siekiama esamas sveikatos priežiūros sistemas pritaikyti prie naujų iššūkių, tokių kaip didėjantis pacientų mobilumas ir visuomenės senėjimas, taip pat lėtinių ligų plitimas ir neįgaliųjų bei išlaikomų asmenų skaičiaus didėjimas;

| 25. | atkreipia dėmesį į būtinybę parengti rodiklius, skirtus įvertinti iš Europos fondų finansuojamų projektų poveikį ne tik visuomenės sveikatai, bet ir atitinkamų regionų ekonominiam vystymuisi; |
| --- | --- |

25.

atkreipia dėmesį į būtinybę parengti rodiklius, skirtus įvertinti iš Europos fondų finansuojamų projektų poveikį ne tik visuomenės sveikatai, bet ir atitinkamų regionų ekonominiam vystymuisi;

Sveikatos propagavimas ir prevencija

| 26. | atkreipia dėmesį į tai, kad sveikatos propagavimo ir sveikatos problemų prevencijos priemonės yra veiksmingas būdas užtikrinti gyventojų sveikumą ir mažinti nuolat didėjančias sveikatos priežiūros išlaidas; |
| --- | --- |

26.

atkreipia dėmesį į tai, kad sveikatos propagavimo ir sveikatos problemų prevencijos priemonės yra veiksmingas būdas užtikrinti gyventojų sveikumą ir mažinti nuolat didėjančias sveikatos priežiūros išlaidas;

| 27. | įsitikinęs, kad sveikata turėtų būti propaguojama visais gyvenimo tarpsniais, siekiant sudaryti sąlygas ekonominiam savarankiškumui, kad gyventojai galėtų susikurti biopsichosocialinę gerovę, nepaisant amžiaus; |
| --- | --- |

27.

įsitikinęs, kad sveikata turėtų būti propaguojama visais gyvenimo tarpsniais, siekiant sudaryti sąlygas ekonominiam savarankiškumui, kad gyventojai galėtų susikurti biopsichosocialinę gerovę, nepaisant amžiaus;

| 28. | remia sveikatos propagavimo ir sveikatos problemų prevencijos priemones įvairiais lygiais, visose socialinio ir ekonominio gyvenimo srityse; |
| --- | --- |

28.

remia sveikatos propagavimo ir sveikatos problemų prevencijos priemones įvairiais lygiais, visose socialinio ir ekonominio gyvenimo srityse;

| 29. | mano, kad būtina propaguoti didesnį fizinį vaikų ir suaugusiųjų aktyvumą skatinančias iniciatyvas; |
| --- | --- |

29.

mano, kad būtina propaguoti didesnį fizinį vaikų ir suaugusiųjų aktyvumą skatinančias iniciatyvas;

| 30. | prašo vietos valdžios institucijų remti, propaguoti ir skelbti informaciją apie organizacijas, kurios suburia įvairaus amžiaus žmones ir kurių veikla nukreipta į skirtingų kartų žmonių bendradarbiavimą, keitimąsi žiniomis ir patirtimi; |
| --- | --- |

30.

prašo vietos valdžios institucijų remti, propaguoti ir skelbti informaciją apie organizacijas, kurios suburia įvairaus amžiaus žmones ir kurių veikla nukreipta į skirtingų kartų žmonių bendradarbiavimą, keitimąsi žiniomis ir patirtimi;

| 31. | pabrėžia, kaip svarbu remti vaikų ir jaunimo lavinimą šiais klausimais:






  — | sveika mityba (prie vaikų darželių ir mokyklų įrengti daržus, išmokyti gaminti, atkreipiant dėmesį į kokybę), |
| --- | --- | --- |

31.

pabrėžia, kaip svarbu remti vaikų ir jaunimo lavinimą šiais klausimais:

—

sveika mityba (prie vaikų darželių ir mokyklų įrengti daržus, išmokyti gaminti, atkreipiant dėmesį į kokybę),

| — | fizinis aktyvumas (žygiai pėsčiomis ir dviračiais, sporto dienos, tarpmokyklinės varžybos, varžybos pagal tarpvalstybinio bendradarbiavimo programas, mokyklų sporto klubai, mokyklų kraštotyros ir turizmo būreliai), |
| --- | --- |

—

fizinis aktyvumas (žygiai pėsčiomis ir dviračiais, sporto dienos, tarpmokyklinės varžybos, varžybos pagal tarpvalstybinio bendradarbiavimo programas, mokyklų sporto klubai, mokyklų kraštotyros ir turizmo būreliai),

| — | lavinimas ekologijos ir sveikatos klausimais (gamtos pažinimas, aplinkosauginė programa, žaliosios mokyklos, dviračių, riedučių ir plaukimo propagavimas tarp vaikų); |
| --- | --- |

—

lavinimas ekologijos ir sveikatos klausimais (gamtos pažinimas, aplinkosauginė programa, žaliosios mokyklos, dviračių, riedučių ir plaukimo propagavimas tarp vaikų);

| 32. | remia vaikų „sveikos mitybos“ iniciatyvas. Įstaigose, kurios, be kita ko, vaikai yra ir maitinami (mokyklose, darželiuose, centruose, prižiūrinčiuose vaikus iš socialiai nuskriaustų, nedarnių šeimų), labai svarbu naudoti nemodifikuotus produktus, kurie auginami ekologiškai ir perdirbami neprarandant jų vertingųjų savybių; |
| --- | --- |

32.

remia vaikų „sveikos mitybos“ iniciatyvas. Įstaigose, kurios, be kita ko, vaikai yra ir maitinami (mokyklose, darželiuose, centruose, prižiūrinčiuose vaikus iš socialiai nuskriaustų, nedarnių šeimų), labai svarbu naudoti nemodifikuotus produktus, kurie auginami ekologiškai ir perdirbami neprarandant jų vertingųjų savybių;

| 33. | mano, kad svarbu aktyviau propaguoti sveikatą suaugusiems žmonėms. Tai turėtų apimti ir fizinę sveikatą, t. y. reikėtų remti sporto klubus, mankštą 50+ metų žmonėms, ir veiklą, skirtą sumažinti susvetimėjimą, palengvinti užmegzti ryšius, ugdyti įpročius laiką aktyviai leisti grupėje, nepaisant fizinio pasirengimo lygio. Senėjant visuomenei ir vykstant socialinėms permainoms, vyresnio amžiaus žmonės dažnai atitolsta nuo grupės, kuriai jie anksčiau priklausė (dėl prarasto darbo, skyrybų, sutuoktinio (sutuoktinės) mirties). Vienatvė ir nepakankamos galimybės aktyviai leisti laiką grupėje gali turėti neigiamų pasekmių; tai gali tapti depresijos ir reiškinio, vadinamojo „įsijautimu į ligą“ priežastimi; |
| --- | --- |

33.

mano, kad svarbu aktyviau propaguoti sveikatą suaugusiems žmonėms. Tai turėtų apimti ir fizinę sveikatą, t. y. reikėtų remti sporto klubus, mankštą 50+ metų žmonėms, ir veiklą, skirtą sumažinti susvetimėjimą, palengvinti užmegzti ryšius, ugdyti įpročius laiką aktyviai leisti grupėje, nepaisant fizinio pasirengimo lygio. Senėjant visuomenei ir vykstant socialinėms permainoms, vyresnio amžiaus žmonės dažnai atitolsta nuo grupės, kuriai jie anksčiau priklausė (dėl prarasto darbo, skyrybų, sutuoktinio (sutuoktinės) mirties). Vienatvė ir nepakankamos galimybės aktyviai leisti laiką grupėje gali turėti neigiamų pasekmių; tai gali tapti depresijos ir reiškinio, vadinamojo „įsijautimu į ligą“ priežastimi;

| 34. | mano, kad 40, 50 ir vyresniems nei 60 m. žmonėms vertėtų įvesti „sveikatos įvertinimą“ pabrėžiant švietimą sveikatos klausimais, pavyzdžiui, tinkama kūno masė kiekvienu amžiaus tarpsniu, širdies ir kraujagyslių bei regos geros būklės užtikrinimas, maisto, kuris kokybės ir kiekybės požiūriu yra tinkamas pagal amžių, vartojimas, blogų įpročių atsikratymas, tačiau tokios priemonės turi būti pagrįstos moksliniais įrodymais. Ypač reikėtų kalbėti apie specialius pavojus moters sveikatai, susijusius su širdies ir kraujagyslių sistema bei infarktu; |
| --- | --- |

34.

mano, kad 40, 50 ir vyresniems nei 60 m. žmonėms vertėtų įvesti „sveikatos įvertinimą“ pabrėžiant švietimą sveikatos klausimais, pavyzdžiui, tinkama kūno masė kiekvienu amžiaus tarpsniu, širdies ir kraujagyslių bei regos geros būklės užtikrinimas, maisto, kuris kokybės ir kiekybės požiūriu yra tinkamas pagal amžių, vartojimas, blogų įpročių atsikratymas, tačiau tokios priemonės turi būti pagrįstos moksliniais įrodymais. Ypač reikėtų kalbėti apie specialius pavojus moters sveikatai, susijusius su širdies ir kraujagyslių sistema bei infarktu;

| 35. | pabrėžia, kad atsižvelgiant į tai, kad prevencija ir politika, propaguojanti sveiką gyvenimo būdą, vis dar dažnai būna veiksmingiausios priemonės, vietos ir regionų valdžios institucijos turi aktyviai dalyvauti politikoje, nes jos yra arčiausiai visuomenės ir geriausiai žino piliečių rūpesčius. Dėl glaudžių vietos ir regionų valdžios institucijų ir vietos suinteresuotųjų subjektų (pareigūnų, darbuotojų, sveikatos įstaigų, profesinių sąjungų, darbuotojų atstovų, sveikatos draudimo bendrovių, mokyklų, organizuojančių švietėjiškas kampanijas sveikatos tema) tarpusavio ryšių šios institucijos turėtų būti įtrauktos į minėtų priemonių įgyvendinimą; |
| --- | --- |

35.

pabrėžia, kad atsižvelgiant į tai, kad prevencija ir politika, propaguojanti sveiką gyvenimo būdą, vis dar dažnai būna veiksmingiausios priemonės, vietos ir regionų valdžios institucijos turi aktyviai dalyvauti politikoje, nes jos yra arčiausiai visuomenės ir geriausiai žino piliečių rūpesčius. Dėl glaudžių vietos ir regionų valdžios institucijų ir vietos suinteresuotųjų subjektų (pareigūnų, darbuotojų, sveikatos įstaigų, profesinių sąjungų, darbuotojų atstovų, sveikatos draudimo bendrovių, mokyklų, organizuojančių švietėjiškas kampanijas sveikatos tema) tarpusavio ryšių šios institucijos turėtų būti įtrauktos į minėtų priemonių įgyvendinimą;

| 36. | atkreipia dėmesį į tai, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms labai svarbu aktyviai dalyvauti artimiausiais metais planuojant ir vystant prevencinę ir informavimo veiklą ir svarbu joms skirti pakankamai išteklių šiai veiklai vykdyti; |
| --- | --- |

36.

atkreipia dėmesį į tai, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms labai svarbu aktyviai dalyvauti artimiausiais metais planuojant ir vystant prevencinę ir informavimo veiklą ir svarbu joms skirti pakankamai išteklių šiai veiklai vykdyti;

| 37. | mano, kad joms reikėtų skirti lėšų ir tinklams, leisiantiems dalytis toje srityje sukaupta patirtimi ir spręsti kitas ES regionuose kylančias problemas, kurti; |
| --- | --- |

37.

mano, kad joms reikėtų skirti lėšų ir tinklams, leisiantiems dalytis toje srityje sukaupta patirtimi ir spręsti kitas ES regionuose kylančias problemas, kurti;

Sveikatos priežiūros, kaip Europos teritorinės sanglaudos elemento, skirtumų panaikinimas atsižvelgiant į strategiją „Europa 2020“

| 38. | mano, kad kaimo vietovėse, pramonės pereinamojo laikotarpio įtakojamose vietovėse ir rimtų bei nuolatinių gamtinių kliūčių arba demografinių trūkumų turinčiose vietovėse, pavyzdžiui, labai retai apgyvendintuose toliausiai į šiaurę esančiuose regionuose ir salose, pasienio, kalnuotose ir skurdžiose vietovėse turi būti pirmiausia stengiamasi užtikrinti žmonėms vienodas galimybes į sveikatos priežiūrą ir priemones, propaguojančias gerą sveikatą kiekvienu amžiaus tarpsniu; |
| --- | --- |

38.

mano, kad kaimo vietovėse, pramonės pereinamojo laikotarpio įtakojamose vietovėse ir rimtų bei nuolatinių gamtinių kliūčių arba demografinių trūkumų turinčiose vietovėse, pavyzdžiui, labai retai apgyvendintuose toliausiai į šiaurę esančiuose regionuose ir salose, pasienio, kalnuotose ir skurdžiose vietovėse turi būti pirmiausia stengiamasi užtikrinti žmonėms vienodas galimybes į sveikatos priežiūrą ir priemones, propaguojančias gerą sveikatą kiekvienu amžiaus tarpsniu;

| 39. | rekomenduoja aktyviau naudotis esamais rodikliais siekiant pagerinti visų sveikatą, visų pirma tų, kurių kokybiško gyvenimo trukmė yra trumpesnė negu vidutinė, kad būtų išlyginti skirtumai regionuose; |
| --- | --- |

39.

rekomenduoja aktyviau naudotis esamais rodikliais siekiant pagerinti visų sveikatą, visų pirma tų, kurių kokybiško gyvenimo trukmė yra trumpesnė negu vidutinė, kad būtų išlyginti skirtumai regionuose;

| 40. | pabrėžia, kaip svarbu užtikrinti, kad būtų nuolat renkami duomenys, būtini identifikuoti, analizuoti ir stebėti Europos gyventojų sveikatos rodiklius, kaip išvadų, pasiūlymų ir rekomendacijų sveikatos priežiūros, sveikatos propagavimo ir kovos su galimais pavojais sveikatai srityse pagrindas; šiuo tikslu reikia apibrėžti, kokiais būtiniausiais duomenimis, turi būti dalijamasi ir keičiamasi Europos, nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis, kad būtų galima nustatyti minėtus rodiklius; |
| --- | --- |

40.

pabrėžia, kaip svarbu užtikrinti, kad būtų nuolat renkami duomenys, būtini identifikuoti, analizuoti ir stebėti Europos gyventojų sveikatos rodiklius, kaip išvadų, pasiūlymų ir rekomendacijų sveikatos priežiūros, sveikatos propagavimo ir kovos su galimais pavojais sveikatai srityse pagrindas; šiuo tikslu reikia apibrėžti, kokiais būtiniausiais duomenimis, turi būti dalijamasi ir keičiamasi Europos, nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis, kad būtų galima nustatyti minėtus rodiklius;

| 41. | įsitikinęs, kad būtų tikslinga parengti medicinos ir pagalbinio personalo užimtumo rodiklius ir išlyginti skirtumus, pirmiausia tose šalyse, kurios iki šiol jų dar netaiko. Pageidautina, kad regionų valdžios institucijos būtų įtrauktos į šių priemonių įgyvendinimą; |
| --- | --- |

41.

įsitikinęs, kad būtų tikslinga parengti medicinos ir pagalbinio personalo užimtumo rodiklius ir išlyginti skirtumus, pirmiausia tose šalyse, kurios iki šiol jų dar netaiko. Pageidautina, kad regionų valdžios institucijos būtų įtrauktos į šių priemonių įgyvendinimą;

| 42. | rekomenduoja stebėti sveikatos priežiūros darbuotojų užimtumo ir migracijos lygį, kad būtų užtikrinta optimali sveikatos priežiūra visuose ES regionuose ir būtų kaupiami duomenys, kuriais remiantis būtų galima numatyti kompensacijas investuojantiems į mokymą ir grąžos iš tokių investicijų negaunantiems regionams; |
| --- | --- |

42.

rekomenduoja stebėti sveikatos priežiūros darbuotojų užimtumo ir migracijos lygį, kad būtų užtikrinta optimali sveikatos priežiūra visuose ES regionuose ir būtų kaupiami duomenys, kuriais remiantis būtų galima numatyti kompensacijas investuojantiems į mokymą ir grąžos iš tokių investicijų negaunantiems regionams;

| 43. | remia priemones, skirtas parengti gerosios praktikos standartus ir keistis gerosios praktikos pavyzdžiais panašiuose regionuose; |
| --- | --- |

43.

remia priemones, skirtas parengti gerosios praktikos standartus ir keistis gerosios praktikos pavyzdžiais panašiuose regionuose;

| 44. | ragina atlikti analizę, kad būtų atsižvelgta į projektų ekonominį poveikį regionų lygiui ir nustatyti sveikatos projektų investicijų grąžą. Tikslas – atlikti jau įgyvendintų politikos strategijų ex-post vertinimą. Reikėtų aiškiai nurodyti priemones, kurios leistų atlikti ne tik ex-post, bet ir ex-ante vertinimą prevencijos tikslais, pavyzdžiui, poveikio sveikatai įvertinimą (PSĮ); |
| --- | --- |

44.

ragina atlikti analizę, kad būtų atsižvelgta į projektų ekonominį poveikį regionų lygiui ir nustatyti sveikatos projektų investicijų grąžą. Tikslas – atlikti jau įgyvendintų politikos strategijų ex-post vertinimą. Reikėtų aiškiai nurodyti priemones, kurios leistų atlikti ne tik ex-post, bet ir ex-ante vertinimą prevencijos tikslais, pavyzdžiui, poveikio sveikatai įvertinimą (PSĮ);

| 45. | ragina sveikatos rodiklius ir tikslus įtraukti į strategiją „Europa 2020“, kad vystymasis taptų pažangus, darnus ir padėtų įveikti socialinę atskirtį; |
| --- | --- |

45.

ragina sveikatos rodiklius ir tikslus įtraukti į strategiją „Europa 2020“, kad vystymasis taptų pažangus, darnus ir padėtų įveikti socialinę atskirtį;

| 46. | ragina Komisiją parengti atitinkamus sveikatos rodiklius ir reikalauja visapusiškai atsižvelgti į regionines sąlygas; |
| --- | --- |

46.

ragina Komisiją parengti atitinkamus sveikatos rodiklius ir reikalauja visapusiškai atsižvelgti į regionines sąlygas;

| 47. | prašo Komisijos toliau remti projektus, susijusius su tokiais regioniniais rodikliais kaip I2SARE, ir užtikrinti, kad nustačius rodiklius ir įsitikinus jų naudingumu, duomenis rinkusios ir analizę atlikusios struktūros tęstų su tokiais projektais susijusį darbą. Be to, visas šis darbas turėtų būti kuo geriau viešinamas, kad regionai galėtų keistis patirtimi ir geriausios praktikos pavyzdžiais; |
| --- | --- |

47.

prašo Komisijos toliau remti projektus, susijusius su tokiais regioniniais rodikliais kaip I2SARE, ir užtikrinti, kad nustačius rodiklius ir įsitikinus jų naudingumu, duomenis rinkusios ir analizę atlikusios struktūros tęstų su tokiais projektais susijusį darbą. Be to, visas šis darbas turėtų būti kuo geriau viešinamas, kad regionai galėtų keistis patirtimi ir geriausios praktikos pavyzdžiais;

Principo „sveikatos klausimai visų sričių politikoje“ taikymas visose valdymo pakopose

| 48. | mano, kad siekiant taikyti principą „sveikatos klausimai visų sričių politikoje“ turi būti geriau tarpusavyje derinama atskirų Komisijos GD veikla, o GD SANCO turėtų turėti priemones stebėti, ar visi GD laikosi šio principo; |
| --- | --- |

48.

mano, kad siekiant taikyti principą „sveikatos klausimai visų sričių politikoje“ turi būti geriau tarpusavyje derinama atskirų Komisijos GD veikla, o GD SANCO turėtų turėti priemones stebėti, ar visi GD laikosi šio principo;

| 49. | pabrėžia, kad visi sprendimų priėmimo proceso dalyviai turi laikytis šio principo sine qua non visose savo veiklos srityse, kad šis tikslas būtų realiai įgyvendintas; |
| --- | --- |

49.

pabrėžia, kad visi sprendimų priėmimo proceso dalyviai turi laikytis šio principo sine qua non visose savo veiklos srityse, kad šis tikslas būtų realiai įgyvendintas;

| 50. | pabrėžia, kad principas „sveikatos klausimai visų sričių politikoje“ yra visuotinis ir tam, kad jis būtų iš tikrųjų įgyvendintas vietos ir regionų lygiu, visi šių lygių subjektai turi ryžtingai dalyvauti šioje veikloje; |
| --- | --- |

50.

pabrėžia, kad principas „sveikatos klausimai visų sričių politikoje“ yra visuotinis ir tam, kad jis būtų iš tikrųjų įgyvendintas vietos ir regionų lygiu, visi šių lygių subjektai turi ryžtingai dalyvauti šioje veikloje;

Sveikatos priežiūros sistemos ir nauji iššūkiai

| 51. | rekomenduoja Europos Komisijai pateikti analizę, įvertinančią, kaip taikomos naujos IRT padeda sveikatos priežiūros paslaugas pritaikyti prie būsimų poreikių, pirmiausia atsižvelgiant į gyventojų senėjimo problemą ir lėtinių ligų klausimą; pabrėžia, kad naudotojų požiūriu, sveikatos priežiūros paslaugos yra būtinos. Egzistuojančios specializuotos konsultavimo struktūros ir visuomenės ligų prevencijos infrastruktūros vietos lygiu turėtų būti pritaikytos prie vietos sąlygų ir, visų pirma, susietos su senyvo amžiaus žmonių globa. Šiuo atveju reikėtų stiprinti vietos valdžios institucijų gebėjimus teikti sveikatos priežiūros paslaugas senyvo amžiaus piliečiams; |
| --- | --- |

51.

rekomenduoja Europos Komisijai pateikti analizę, įvertinančią, kaip taikomos naujos IRT padeda sveikatos priežiūros paslaugas pritaikyti prie būsimų poreikių, pirmiausia atsižvelgiant į gyventojų senėjimo problemą ir lėtinių ligų klausimą; pabrėžia, kad naudotojų požiūriu, sveikatos priežiūros paslaugos yra būtinos. Egzistuojančios specializuotos konsultavimo struktūros ir visuomenės ligų prevencijos infrastruktūros vietos lygiu turėtų būti pritaikytos prie vietos sąlygų ir, visų pirma, susietos su senyvo amžiaus žmonių globa. Šiuo atveju reikėtų stiprinti vietos valdžios institucijų gebėjimus teikti sveikatos priežiūros paslaugas senyvo amžiaus piliečiams;

| 52. | remia iniciatyvas diegti naujas technologijas, pavyzdžiui, sveikatos korteles, kurios suteiktų galimybę susipažinti su paciento elektronine ligos istorija arba su visa pagrindine informacija apie pacientą, arba kitus sprendimus, padėsiančius sveikatos priežiūros specialistams jais pasinaudojant gelbėti gyvybę silpnų, vyresnio amžiaus žmonių, psichikos ligonių, menkai išsilavinusių žmonių, įskaitant tuos, kurie turi bendravimo problemų dėl kalbos barjero, ir pastariesiems gauti visas medicinines paslaugas ne tik toje šalyje, kurioje jie yra apsidraudę ar turi teisę į sveikatos priežiūrą pagal nacionalinę sveikatos priežiūros sistemą. Elektroninė sistema, kuri turėtų būti saugi, padėtų medikams keistis informacija, leistų nedelsiant susipažinti su klinikiniais duomenimis, gauti informaciją apie lėtines ligas, rekomenduoti tolesnį gydymą. Šiandieniniame pasaulyje, kai pacientų mobilumas nuolat didėja, teisė gauti medicinines paslaugas užsienyje yra neįkainojama; |
| --- | --- |

52.

remia iniciatyvas diegti naujas technologijas, pavyzdžiui, sveikatos korteles, kurios suteiktų galimybę susipažinti su paciento elektronine ligos istorija arba su visa pagrindine informacija apie pacientą, arba kitus sprendimus, padėsiančius sveikatos priežiūros specialistams jais pasinaudojant gelbėti gyvybę silpnų, vyresnio amžiaus žmonių, psichikos ligonių, menkai išsilavinusių žmonių, įskaitant tuos, kurie turi bendravimo problemų dėl kalbos barjero, ir pastariesiems gauti visas medicinines paslaugas ne tik toje šalyje, kurioje jie yra apsidraudę ar turi teisę į sveikatos priežiūrą pagal nacionalinę sveikatos priežiūros sistemą. Elektroninė sistema, kuri turėtų būti saugi, padėtų medikams keistis informacija, leistų nedelsiant susipažinti su klinikiniais duomenimis, gauti informaciją apie lėtines ligas, rekomenduoti tolesnį gydymą. Šiandieniniame pasaulyje, kai pacientų mobilumas nuolat didėja, teisė gauti medicinines paslaugas užsienyje yra neįkainojama;

| 53. | pabrėžia būtinybę remti vietos ir regionų valdžios institucijas, kad joms būtų sudarytos sąlygos išlaikyti sveikatos priežiūros sistemų stabilumą ir veiksmingai reaguoti į regionų, kuriuose gyventojų tankumas mažas arba gyventojai geografiškai išsibarstę, ir turistų gausiai lankomų regionų, kuriuose gyventojų skaičius svyruoja, problemas; |
| --- | --- |

53.

pabrėžia būtinybę remti vietos ir regionų valdžios institucijas, kad joms būtų sudarytos sąlygos išlaikyti sveikatos priežiūros sistemų stabilumą ir veiksmingai reaguoti į regionų, kuriuose gyventojų tankumas mažas arba gyventojai geografiškai išsibarstę, ir turistų gausiai lankomų regionų, kuriuose gyventojų skaičius svyruoja, problemas;

| 54. | pabrėžia būtinybę šiuo klausimu glaudžiai bendradarbiauti su tarptautinėmis organizacijomis, pirmiausia Pasaulio sveikatos organizacija (PSO); |
| --- | --- |

54.

pabrėžia būtinybę šiuo klausimu glaudžiai bendradarbiauti su tarptautinėmis organizacijomis, pirmiausia Pasaulio sveikatos organizacija (PSO);

| 55. | pabrėžia būtinybę, kad visi valstybių narių sveikatos priežiūros sistemų subjektai dalyvautų rengiant vystymo ir veiklos planus, atsižvelgiant į asociacijų, regionų, organų, padedančių formuoti ES šalių sveikatos politiką, medicinos darbuotojus rengiančių įstaigų nuomones; |
| --- | --- |

55.

pabrėžia būtinybę, kad visi valstybių narių sveikatos priežiūros sistemų subjektai dalyvautų rengiant vystymo ir veiklos planus, atsižvelgiant į asociacijų, regionų, organų, padedančių formuoti ES šalių sveikatos politiką, medicinos darbuotojus rengiančių įstaigų nuomones;

| 56. | prašo sudaryti Regionų komitetui galimybę dalyvauti ad hoc darbo grupėse, kad būtų skatinama keistis gerosios praktikos pavyzdžiais; |
| --- | --- |

56.

prašo sudaryti Regionų komitetui galimybę dalyvauti ad hoc darbo grupėse, kad būtų skatinama keistis gerosios praktikos pavyzdžiais;

| 57. | pabrėžia, kad Regionų komitetas pritaria Taryboje neseniai pasiektam konsensusui dėl pasiūlymo dėl Direktyvos dėl pacientų teisių į sveikatos priežiūros paslaugas kitose valstybėse narėse įgyvendinimo, pirmiausia dėl nuostatų, susijusių su kilmės šalimi ir mokesčiu už gydymą; |
| --- | --- |

57.

pabrėžia, kad Regionų komitetas pritaria Taryboje neseniai pasiektam konsensusui dėl pasiūlymo dėl Direktyvos dėl pacientų teisių į sveikatos priežiūros paslaugas kitose valstybėse narėse įgyvendinimo, pirmiausia dėl nuostatų, susijusių su kilmės šalimi ir mokesčiu už gydymą;

| 58. | ragina Europos Parlamentą visų pirma atsisakyti siūlymo įvesti „kvitų sistemą“, t. y. ligoninėms nustatyti reikalavimą sąskaitas už gydymą tiesiogiai siųsti užsienio sveikatos draudėjams, ir sumažinti Tarybos nustatytų kriterijų išankstiniam leidimui gauti dėl planinio gydymo kitos ES valstybės narės ligoninėje skaičių; |
| --- | --- |

58.

ragina Europos Parlamentą visų pirma atsisakyti siūlymo įvesti „kvitų sistemą“, t. y. ligoninėms nustatyti reikalavimą sąskaitas už gydymą tiesiogiai siųsti užsienio sveikatos draudėjams, ir sumažinti Tarybos nustatytų kriterijų išankstiniam leidimui gauti dėl planinio gydymo kitos ES valstybės narės ligoninėje skaičių;

Būtinybė vietos ir regionų valdžios institucijoms aktyviai dalyvauti strategijos įgyvendinime

| 59. | prašo, kad Regionų komitetas būtų nuolat kviečiamas dalyvauti vyresniųjų pareigūnų lygio Visuomenės sveikatos darbo grupės darbe; |
| --- | --- |

59.

prašo, kad Regionų komitetas būtų nuolat kviečiamas dalyvauti vyresniųjų pareigūnų lygio Visuomenės sveikatos darbo grupės darbe;

| 60. | prašo, kad Visuomenės sveikatos darbo grupei svarstant valstybių narių regionų ar vietos valdžios institucijų kompetencijai priklausančius klausimus, į diskusiją būtų kviečiamas ir vietos ir regionų valdžios atstovas; |
| --- | --- |

60.

prašo, kad Visuomenės sveikatos darbo grupei svarstant valstybių narių regionų ar vietos valdžios institucijų kompetencijai priklausančius klausimus, į diskusiją būtų kviečiamas ir vietos ir regionų valdžios atstovas;

| 61. | ragina įtraukti Regionų komitetą į ES lygio tematinių darbo grupių darbą; |
| --- | --- |

61.

ragina įtraukti Regionų komitetą į ES lygio tematinių darbo grupių darbą;

| 62. | pritaria SANCO GD iniciatyvai parengti bendrus projektus su Regionų komitetu, kad vietos ir regionų valdžios institucijos galėtų dalyvauti strategijos įgyvendinime; |
| --- | --- |

62.

pritaria SANCO GD iniciatyvai parengti bendrus projektus su Regionų komitetu, kad vietos ir regionų valdžios institucijos galėtų dalyvauti strategijos įgyvendinime;

| 63. | pažymi, kad Regionų komiteto techninė platforma, skirta bendradarbiavimui sveikatos klausimais, sudarytų galimybę vietos ir regionų valdžios institucijoms veiksmingiau dalyvauti Europos sveikatos strategijoje ir padėti ją įgyvendinti keičiantis gerosios praktikos pavyzdžiais, ir kad ji taptų žingsniu teisinga kryptimi. |
| --- | --- |

63.

pažymi, kad Regionų komiteto techninė platforma, skirta bendradarbiavimui sveikatos klausimais, sudarytų galimybę vietos ir regionų valdžios institucijoms veiksmingiau dalyvauti Europos sveikatos strategijoje ir padėti ją įgyvendinti keičiantis gerosios praktikos pavyzdžiais, ir kad ji taptų žingsniu teisinga kryptimi.

2010 m. gruodžio 2 d., Briuselis

Regionų komiteto pirmininkė

Mercedes BRESSO

---

| 10.2.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 42/43 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 42/43

---

Regionų komiteto nuomonė „Sanglaudos politika. 2010 m. strateginė ataskaita dėl 2007–2013 m. programų įgyvendinimo“

2011/C 42/09

REGIONŲ KOMITETAS

| — | apgailestauja, kad dėl sudėtingo finansavimo mechanizmo, įgyvendinant vis daugiau Europos projektų pagrindinis dėmesys tenka administracinėms procedūroms, o ne vystymosi strategijai, |
| --- | --- |

—

apgailestauja, kad dėl sudėtingo finansavimo mechanizmo, įgyvendinant vis daugiau Europos projektų pagrindinis dėmesys tenka administracinėms procedūroms, o ne vystymosi strategijai,

| — | pabrėžia, kad ES finansavimo išskaidymas trukdo deramai įgyvendinti projektus ir sutelkti dėmesį į bendrus vystymosi prioritetus, |
| --- | --- |

—

pabrėžia, kad ES finansavimo išskaidymas trukdo deramai įgyvendinti projektus ir sutelkti dėmesį į bendrus vystymosi prioritetus,

| — | prašo ateityje struktūrinių fondų reglamentus keisti ir taisyti prieš tai viską gerai pasvėrus, nes dėl dažno kaitaliojimo didėja administracinė našta ir uždelsiamas įgyvendinimo procesas, |
| --- | --- |

—

prašo ateityje struktūrinių fondų reglamentus keisti ir taisyti prieš tai viską gerai pasvėrus, nes dėl dažno kaitaliojimo didėja administracinė našta ir uždelsiamas įgyvendinimo procesas,

| — | yra įsitikinęs, kad įtraukus vietos ir regionų valdžios institucijas į veiklos programų rengimą, galima tikėtis realistiškesnių projektų, jie geriau atlieps vietos poreikius ir užtikrins greitą lėšų įsisavinimą, |
| --- | --- |

—

yra įsitikinęs, kad įtraukus vietos ir regionų valdžios institucijas į veiklos programų rengimą, galima tikėtis realistiškesnių projektų, jie geriau atlieps vietos poreikius ir užtikrins greitą lėšų įsisavinimą,

| — | apgailestauja, kad atliktuose tyrimuose, analizėse ir ataskaitose neatsispindi konkretūs sanglaudos politikos įgyvendinimo rezultatai ir nenurodoma jų nauda, nes daugiausia dėmesio jose skiriama tam, kaip įsisavinamos lėšos ir kaip pasiekiami programų tikslai, o ne patiems projektų rezultatams ir jų svarbai regionų vystymuisi, |
| --- | --- |

—

apgailestauja, kad atliktuose tyrimuose, analizėse ir ataskaitose neatsispindi konkretūs sanglaudos politikos įgyvendinimo rezultatai ir nenurodoma jų nauda, nes daugiausia dėmesio jose skiriama tam, kaip įsisavinamos lėšos ir kaip pasiekiami programų tikslai, o ne patiems projektų rezultatams ir jų svarbai regionų vystymuisi,

| — | mano, kad jei norime susidaryti aiškesnį vaizdą apie politikos sėkmingumą ir atsiradusius struktūrinius pokyčius, reikia susitarti, pagal kokius principus ataskaitos turėtų būti teikiamos – pirmiausia reikėtų įvardyti rezultatus ir tik po to aptarti lėšų įsisavinimo klausimą. |
| --- | --- |

—

mano, kad jei norime susidaryti aiškesnį vaizdą apie politikos sėkmingumą ir atsiradusius struktūrinius pokyčius, reikia susitarti, pagal kokius principus ataskaitos turėtų būti teikiamos – pirmiausia reikėtų įvardyti rezultatus ir tik po to aptarti lėšų įsisavinimo klausimą.

| Pranešėjas | : | Constantin Ostaficiuc (RO / ELP) Timišo apskrities tarybos pirmininkas |
| --- | --- | --- |
| Pamatinis dokumentas | : | Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Sanglaudos politika. 2010 m. strateginė ataskaita dėl 2007–2013 m. programų įgyvendinimo“
  COM(2010) 110 galutinis |

Pranešėjas

:

Constantin Ostaficiuc (RO / ELP) Timišo apskrities tarybos pirmininkas

Pamatinis dokumentas

:

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Sanglaudos politika. 2010 m. strateginė ataskaita dėl 2007–2013 m. programų įgyvendinimo“

COM(2010) 110 galutinis

REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | palankiai vertina bendruoju reglamentu įvestą strateginių ataskaitų teikimo procedūrą, kuri leidžia anksti įvertinti 2007–2013 m. sanglaudos politikos įgyvendinimo rezultatus. Strateginėje ataskaitoje bus akcentuojama, kad reikia siekti kuo didesnio ES sanglaudos politikos priemonių poveikio vietos, regionų ir nacionaliniu lygiu; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina bendruoju reglamentu įvestą strateginių ataskaitų teikimo procedūrą, kuri leidžia anksti įvertinti 2007–2013 m. sanglaudos politikos įgyvendinimo rezultatus. Strateginėje ataskaitoje bus akcentuojama, kad reikia siekti kuo didesnio ES sanglaudos politikos priemonių poveikio vietos, regionų ir nacionaliniu lygiu;

| 2. | apgailestauja, kad dėl sudėtingo finansavimo mechanizmo, įgyvendinant vis daugiau Europos projektų pagrindinis dėmesys tenka administracinėms procedūroms, o ne vystymosi strategijai. Tai viena pagrindinių kliūčių, trukdančių veiksmingai, greitai ir efektyviai įgyvendinti veiklos programas. Projektų vystytojai dažniausiai daug dėmesio skiria tam, kad nepažeistų taisyklių ir finansų kontrolės reikalavimų, ir užmiršta pagrindinius savo projektų tikslus, jų turinį ir rezultatus; |
| --- | --- |

2.

apgailestauja, kad dėl sudėtingo finansavimo mechanizmo, įgyvendinant vis daugiau Europos projektų pagrindinis dėmesys tenka administracinėms procedūroms, o ne vystymosi strategijai. Tai viena pagrindinių kliūčių, trukdančių veiksmingai, greitai ir efektyviai įgyvendinti veiklos programas. Projektų vystytojai dažniausiai daug dėmesio skiria tam, kad nepažeistų taisyklių ir finansų kontrolės reikalavimų, ir užmiršta pagrindinius savo projektų tikslus, jų turinį ir rezultatus;

| 3. | primena, kad sanglaudos politika skiriasi nuo atskirų ES sektorių politikos: sanglaudos politika siekiama atsižvelgti į ekonominius, socialinius, kultūrinius ir administracinius kiekvienos vietovės ypatumus ir norima, kad ES įsikišimas būtų būtent toks, kokio tai vietovei, turint omenyje jos ypatumus, ir reikia. Todėl Europos Sąjunga, ateityje imdamasi kitų politinių reformų, turi vengti bet kokio standartizavimo – jis trukdytų darniam teritoriniam vystimuisi ir paisyti visų atitinkamų vietovių poreikių; |
| --- | --- |

3.

primena, kad sanglaudos politika skiriasi nuo atskirų ES sektorių politikos: sanglaudos politika siekiama atsižvelgti į ekonominius, socialinius, kultūrinius ir administracinius kiekvienos vietovės ypatumus ir norima, kad ES įsikišimas būtų būtent toks, kokio tai vietovei, turint omenyje jos ypatumus, ir reikia. Todėl Europos Sąjunga, ateityje imdamasi kitų politinių reformų, turi vengti bet kokio standartizavimo – jis trukdytų darniam teritoriniam vystimuisi ir paisyti visų atitinkamų vietovių poreikių;

| 4. | pabrėžia, kad ES finansavimo išskaidymas trukdo deramai įgyvendinti projektus ir sutelkti dėmesį į bendrus vystymosi prioritetus. Šį klausimą būtina visais lygiais rimtai svarstyti kitu programavimo laikotarpiu, kai bus aptariama sanglaudos politikos reforma ir ES biudžeto peržiūra; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad ES finansavimo išskaidymas trukdo deramai įgyvendinti projektus ir sutelkti dėmesį į bendrus vystymosi prioritetus. Šį klausimą būtina visais lygiais rimtai svarstyti kitu programavimo laikotarpiu, kai bus aptariama sanglaudos politikos reforma ir ES biudžeto peržiūra;

| 5. | rekomenduoja Europos Komisijai vengti pernelyg griežtai taikyti įsakmias strategijas, kurios gali neatitikti vietos poreikių, ypatumų ir vystymosi galimybių, ir stengtis bendradarbiauti su vietos ir regionų valdžios institucijomis; |
| --- | --- |

5.

rekomenduoja Europos Komisijai vengti pernelyg griežtai taikyti įsakmias strategijas, kurios gali neatitikti vietos poreikių, ypatumų ir vystymosi galimybių, ir stengtis bendradarbiauti su vietos ir regionų valdžios institucijomis;

| 6. | mano, kad ateityje reglamentuose reikėtų numatyti priemones, kurios leistų finansinio ar ekonominio šoko aplinkybėmis koreguoti politiką, kad ES turėtų daugiau galimybių įsikišti, pritaikyti savo veiksmus prie pasikeitusių ekonominių ir socialinių sąlygų ir užtikrinti, kad projektai būtų įgyvendinami; |
| --- | --- |

6.

mano, kad ateityje reglamentuose reikėtų numatyti priemones, kurios leistų finansinio ar ekonominio šoko aplinkybėmis koreguoti politiką, kad ES turėtų daugiau galimybių įsikišti, pritaikyti savo veiksmus prie pasikeitusių ekonominių ir socialinių sąlygų ir užtikrinti, kad projektai būtų įgyvendinami;

| 7. | prašo ateityje struktūrinių fondų reglamentus keisti ir taisyti prieš tai viską gerai pasvėrus, nes dėl dažno kaitaliojimo didėja administracinė našta ir uždelsiamas įgyvendinimo procesas. Kai taisyklės ir standartai nustatomi atgaline data, apsunkinamas įgyvendinimas, todėl ateityje to reikia vengti. Reglamentai geriau derėtų tarpusavyje ir juos būtų lengviau taikyti, jeigu Europos Komisija geriau numatytų, koks bus jų poveikis; |
| --- | --- |

7.

prašo ateityje struktūrinių fondų reglamentus keisti ir taisyti prieš tai viską gerai pasvėrus, nes dėl dažno kaitaliojimo didėja administracinė našta ir uždelsiamas įgyvendinimo procesas. Kai taisyklės ir standartai nustatomi atgaline data, apsunkinamas įgyvendinimas, todėl ateityje to reikia vengti. Reglamentai geriau derėtų tarpusavyje ir juos būtų lengviau taikyti, jeigu Europos Komisija geriau numatytų, koks bus jų poveikis;

| 8. | yra įsitikinęs, kad programavimo ir projektų rengimo etapuose esama tiesioginio ryšio tarp trijų dalykų: 1) vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimo, 2) fondų įsisavinimo ir 3) sėkmingo sanglaudos politikos tikslų įgyvendinimo. Kai veiklos programų planavimo procese dalyvauja vietos ir regionų valdžios institucijos, galima tikėtis, kad projektai labiau atitiks tikrovę, – vietos ir regionų valdžios institucijos kuria projektus, kurie geriau atliepia vietos poreikius ir užtikrina greitą lėšų įsisavinimą; |
| --- | --- |

8.

yra įsitikinęs, kad programavimo ir projektų rengimo etapuose esama tiesioginio ryšio tarp trijų dalykų: 1) vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimo, 2) fondų įsisavinimo ir 3) sėkmingo sanglaudos politikos tikslų įgyvendinimo. Kai veiklos programų planavimo procese dalyvauja vietos ir regionų valdžios institucijos, galima tikėtis, kad projektai labiau atitiks tikrovę, – vietos ir regionų valdžios institucijos kuria projektus, kurie geriau atliepia vietos poreikius ir užtikrina greitą lėšų įsisavinimą;

| 9. | yra įsitikinęs, kad vietos ir regionų valdžios institucijas būtina skatinti modernizuoti savo veiklą ir diegti naujoves – dėl to pagerėtų sanglaudos politikos įgyvendinimas, ir prašo stiprinti subnacionalinės valdžios lygmenį stiprinant gebėjimus ir decentralizuojant sanglaudos politiką; |
| --- | --- |

9.

yra įsitikinęs, kad vietos ir regionų valdžios institucijas būtina skatinti modernizuoti savo veiklą ir diegti naujoves – dėl to pagerėtų sanglaudos politikos įgyvendinimas, ir prašo stiprinti subnacionalinės valdžios lygmenį stiprinant gebėjimus ir decentralizuojant sanglaudos politiką;

Ataskaita turėtų turėti ryškesnį strateginį atspalvį

| 10. | mano, kad sanglaudos politika yra labai svarbi regionų ir vietos bendruomenių vystymuisi ir padeda joms prisitaikyti prie globalizuotos ekonomikos. Vis dėlto atliktuose tyrimuose, analizėje ir ataskaitose Komitetas pasigenda konkrečių sanglaudos politikos įgyvendinimo rezultatų ir nuorodų į naudą, nes daugiausia dėmesio jose skiriama tam, kaip įsisavinamos lėšos ir kaip pasiekiami programų tikslai, o ne patiems projektų rezultatams ir jų svarbai regionų vystymuisi; |
| --- | --- |

10.

mano, kad sanglaudos politika yra labai svarbi regionų ir vietos bendruomenių vystymuisi ir padeda joms prisitaikyti prie globalizuotos ekonomikos. Vis dėlto atliktuose tyrimuose, analizėje ir ataskaitose Komitetas pasigenda konkrečių sanglaudos politikos įgyvendinimo rezultatų ir nuorodų į naudą, nes daugiausia dėmesio jose skiriama tam, kaip įsisavinamos lėšos ir kaip pasiekiami programų tikslai, o ne patiems projektų rezultatams ir jų svarbai regionų vystymuisi;

| 11. | galvoja, kad strateginėmis ataskaitomis paremtos rekomendacijos gali praversti rengiant būsimas Europos ir nacionalines strateginių krypčių programas, – tai padėtų išvengti tų pačių klaidų. Taigi daugiau dėmesio turi būti skiriama kokybiniam politikos (ypač didelių projektų) vertinimui, o ne statistinių duomenų interpretavimui. Tikroji sanglaudos politikos vertė turi būti matuojama pagal tai, kokių rezultatų pasiekta, ir koks sverto efektas sukurtas nacionaliniu ir regionų lygiu (1). |
| --- | --- |

11.

galvoja, kad strateginėmis ataskaitomis paremtos rekomendacijos gali praversti rengiant būsimas Europos ir nacionalines strateginių krypčių programas, – tai padėtų išvengti tų pačių klaidų. Taigi daugiau dėmesio turi būti skiriama kokybiniam politikos (ypač didelių projektų) vertinimui, o ne statistinių duomenų interpretavimui. Tikroji sanglaudos politikos vertė turi būti matuojama pagal tai, kokių rezultatų pasiekta, ir koks sverto efektas sukurtas nacionaliniu ir regionų lygiu (1).

| 12. | mano, kad Europos ir nacionalinėse ataskaitose turėtų būti struktūriškiau aiškinamos priežastys, kodėl nepavyko pasiekti tarpinių tikslų, nurodant sunkumų sukėlusius vidinius ir išorinius veiksnius; |
| --- | --- |

12.

mano, kad Europos ir nacionalinėse ataskaitose turėtų būti struktūriškiau aiškinamos priežastys, kodėl nepavyko pasiekti tarpinių tikslų, nurodant sunkumų sukėlusius vidinius ir išorinius veiksnius;

| 13. | mano, kad, jei norime susidaryti aiškesnį vaizdą apie politikos sėkmingumą ir atsiradusius struktūrinius pokyčius, reikia susitarti, pagal kokius principus ataskaitos turėtų būti teikiamos – pirmiausia reikėtų įvardyti rezultatus ir tik po to aptarti lėšų įsisavinimo klausimą. Vertinti reikėtų sanglaudos politikos trumpalaikius, vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikius rezultatus, taip pat jos sverto poveikį. Didesnio strateginio atspalvio ataskaitoms suteiktų kiekybinis ir kokybinis sąnaudų ir rezultatų vertinimas; |
| --- | --- |

13.

mano, kad, jei norime susidaryti aiškesnį vaizdą apie politikos sėkmingumą ir atsiradusius struktūrinius pokyčius, reikia susitarti, pagal kokius principus ataskaitos turėtų būti teikiamos – pirmiausia reikėtų įvardyti rezultatus ir tik po to aptarti lėšų įsisavinimo klausimą. Vertinti reikėtų sanglaudos politikos trumpalaikius, vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikius rezultatus, taip pat jos sverto poveikį. Didesnio strateginio atspalvio ataskaitoms suteiktų kiekybinis ir kokybinis sąnaudų ir rezultatų vertinimas;

| 14. | laikosi nuomonės, kad strateginėse ataskaitose reikėtų išaiškinti makroekonominės padėties pokyčius ir atitinkamus veiklos programų pakeitimus – tada taptų aiškiau, kaip ataskaitose atspindėta pasikeitusi ekonominė, finansinė, socialinė ar aplinkosaugos padėtis; |
| --- | --- |

14.

laikosi nuomonės, kad strateginėse ataskaitose reikėtų išaiškinti makroekonominės padėties pokyčius ir atitinkamus veiklos programų pakeitimus – tada taptų aiškiau, kaip ataskaitose atspindėta pasikeitusi ekonominė, finansinė, socialinė ar aplinkosaugos padėtis;

| 15. | mano, kad iš Europos Komisijos ataskaitoje pateiktų skaičių matyti, kad vienose svarbiausių ES sanglaudos politikos sričių (geležinkelių sektoriaus, energetikos, aplinkos, skaitmeninės ekonomikos, socialinės aprėpties, valdymo ir gebėjimų stiprinimo) politinės programos įgyvendinamos lėtai. Todėl reikia atidžiai išanalizuoti priežastis, kodėl rodikliai šiose srityse yra blogi, ir imtis priemonių padėčiai taisyti. Jeigu pasikeitus ekonominėms ir socialinėms rinkos sąlygoms reikėtų keisti ir prioritetus, turėtų būti leista perskirstyti lėšas, kad būtų galima patenkinti aktualesnius regionų poreikius; |
| --- | --- |

15.

mano, kad iš Europos Komisijos ataskaitoje pateiktų skaičių matyti, kad vienose svarbiausių ES sanglaudos politikos sričių (geležinkelių sektoriaus, energetikos, aplinkos, skaitmeninės ekonomikos, socialinės aprėpties, valdymo ir gebėjimų stiprinimo) politinės programos įgyvendinamos lėtai. Todėl reikia atidžiai išanalizuoti priežastis, kodėl rodikliai šiose srityse yra blogi, ir imtis priemonių padėčiai taisyti. Jeigu pasikeitus ekonominėms ir socialinėms rinkos sąlygoms reikėtų keisti ir prioritetus, turėtų būti leista perskirstyti lėšas, kad būtų galima patenkinti aktualesnius regionų poreikius;

| 16. | mano, kad strateginėse ataskaitose turi būti išsamiau išdėstytos investicijų užlaikymo priežastys ir pateikiami nacionalinės, regionų ir vietos valdžios institucijų duomenys apie tai, kaip įgyvendinamos veiklos programos; |
| --- | --- |

16.

mano, kad strateginėse ataskaitose turi būti išsamiau išdėstytos investicijų užlaikymo priežastys ir pateikiami nacionalinės, regionų ir vietos valdžios institucijų duomenys apie tai, kaip įgyvendinamos veiklos programos;

| 17. | laikosi nuomonės, kad valstybėms narėms ir Europos Komisijai rengiant strategines ataskaitas, vietos ir regionų valdžios institucijos turi būti laikomos tikromis jų partnerėmis, nes jos yra arčiausiai piliečių ir vietos įmonių esanti valdžia, žinanti, kokia yra situacija vietos lygiu. Jos gali pateikti vertingų pasiūlymų, ką daryti, kad politika būtų įgyvendinama efektyviau, ir padėti ją orientuoti į pažangą, rezultatus ir strateginius pokyčius. Norint pasinaudoti ankstesnėmis ataskaitomis ir rezultatais, reikėtų, kad vietos ir regionų valdžios institucijos pradėtų diskusijas su projektų valdymo institucijomis ir kartu su jomis apsvarstytų, su kokiomis kliūtimis buvo susidurta, ir numatytų, kokių priemonių reikėtų imtis rezultatams pagerinti; |
| --- | --- |

17.

laikosi nuomonės, kad valstybėms narėms ir Europos Komisijai rengiant strategines ataskaitas, vietos ir regionų valdžios institucijos turi būti laikomos tikromis jų partnerėmis, nes jos yra arčiausiai piliečių ir vietos įmonių esanti valdžia, žinanti, kokia yra situacija vietos lygiu. Jos gali pateikti vertingų pasiūlymų, ką daryti, kad politika būtų įgyvendinama efektyviau, ir padėti ją orientuoti į pažangą, rezultatus ir strateginius pokyčius. Norint pasinaudoti ankstesnėmis ataskaitomis ir rezultatais, reikėtų, kad vietos ir regionų valdžios institucijos pradėtų diskusijas su projektų valdymo institucijomis ir kartu su jomis apsvarstytų, su kokiomis kliūtimis buvo susidurta, ir numatytų, kokių priemonių reikėtų imtis rezultatams pagerinti;

| 18. | galvoja, kad tuo atveju, kai nacionalinės, regionų ir vietos valdžios institucijos susiduria su problemomis kurdamos valdymo, kontrolės ir audito sistemas, joms turėtų būti sudaryta galimybė prašyti Europos Komisijos tarnybų pagalbos ir ją gauti. Kuo geriau bus suprantamos nacionalinės, regionų ir vietos valdžios institucijų problemos diegiant šias privalomas sistemas, tuo didesnės nenutrūkstamos pažangos įgyvendinant sanglaudos politiką galima tikėtis; |
| --- | --- |

18.

galvoja, kad tuo atveju, kai nacionalinės, regionų ir vietos valdžios institucijos susiduria su problemomis kurdamos valdymo, kontrolės ir audito sistemas, joms turėtų būti sudaryta galimybė prašyti Europos Komisijos tarnybų pagalbos ir ją gauti. Kuo geriau bus suprantamos nacionalinės, regionų ir vietos valdžios institucijų problemos diegiant šias privalomas sistemas, tuo didesnės nenutrūkstamos pažangos įgyvendinant sanglaudos politiką galima tikėtis;

| 19. | galvoja, kad vietos ir regionų valdžios institucijos galėtų aktyviau dalytis ataskaitose įvardyta gerąja praktika. Geriausios praktikos pavyzdžiais turi būti keičiamasi ne tik per internetines platformas ar konferencijas. Reikėtų propaguoti kitus, efektyvesnius mainų būdus, pavyzdžiui, tarpusavio vertinimą, darbuotojų mainus ir pažintinius vizitus; |
| --- | --- |

19.

galvoja, kad vietos ir regionų valdžios institucijos galėtų aktyviau dalytis ataskaitose įvardyta gerąja praktika. Geriausios praktikos pavyzdžiais turi būti keičiamasi ne tik per internetines platformas ar konferencijas. Reikėtų propaguoti kitus, efektyvesnius mainų būdus, pavyzdžiui, tarpusavio vertinimą, darbuotojų mainus ir pažintinius vizitus;

Reguliavimas po 2013 m.

| 20. | prašo, kad valstybės narės ir Komisija ateityje rengiant strategines ataskaitas turėtų galvoje vertikaliąją ir horizontaliąją paradigmą – taip daugiau dėmesio būtų skiriama teritorinėms permainoms ir teritorijų sanglaudos tikslo įgyvendinimui. 2010 m. ataskaitoje daugiausia analizuojami įvairių sektorių pasiekimai, bet nenagrinėjami teritoriniai aspektai ir struktūriniai pokyčiai veikimo sričių lygmeniu; |
| --- | --- |

20.

prašo, kad valstybės narės ir Komisija ateityje rengiant strategines ataskaitas turėtų galvoje vertikaliąją ir horizontaliąją paradigmą – taip daugiau dėmesio būtų skiriama teritorinėms permainoms ir teritorijų sanglaudos tikslo įgyvendinimui. 2010 m. ataskaitoje daugiausia analizuojami įvairių sektorių pasiekimai, bet nenagrinėjami teritoriniai aspektai ir struktūriniai pokyčiai veikimo sričių lygmeniu;

| 21. | laikosi nuomonės, kad Europos Komisija, galvodama apie būsimą programavimo laikotarpį ir norėdama, kad būtų pasimokyta iš praeityje padarytų politinių klaidų, turėtų su vietos ir regionų valdžios institucijomis ir suinteresuotaisiais subjektais pradėti diskusiją (galbūt internetinėmis sąveikiosiomis komunikacijos priemonėmis) dėl funkcijų perdavimo, subsidiarumo, supaprastinimo, reikalavimų atitikimo, naujų vertinimo rodiklių; |
| --- | --- |

21.

laikosi nuomonės, kad Europos Komisija, galvodama apie būsimą programavimo laikotarpį ir norėdama, kad būtų pasimokyta iš praeityje padarytų politinių klaidų, turėtų su vietos ir regionų valdžios institucijomis ir suinteresuotaisiais subjektais pradėti diskusiją (galbūt internetinėmis sąveikiosiomis komunikacijos priemonėmis) dėl funkcijų perdavimo, subsidiarumo, supaprastinimo, reikalavimų atitikimo, naujų vertinimo rodiklių;

| 22. | mano, kad Europos Komisijai reikėtų ieškoti būdų, kaip geriau strategines veiklos programų įgyvendinimo ataskaitas susieti su kitų tipų ataskaitomis, pavyzdžiui, su ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos pažangos ataskaitomis ir nacionalinių reformų programų, susijusių su strategija „Europos 2020“, įgyvendinimo ataskaitomis. Strateginėse ataskaitose turėtų būti apžvelgiamas bendras politikos poveikis ir rezultatai pradedant vidutinės trukmės ir baigiant ilgalaikiu laikotarpiu. Norint įvertinti programų pridėtinę vertę ir mastą visoje Europos Sąjungoje, taip pat nustatyti, ar jos dera su kitomis ES strategijomis ir nacionalinėmis strategijomis bei programomis, reikia, kad ataskaitos būtų strateginės; |
| --- | --- |

22.

mano, kad Europos Komisijai reikėtų ieškoti būdų, kaip geriau strategines veiklos programų įgyvendinimo ataskaitas susieti su kitų tipų ataskaitomis, pavyzdžiui, su ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos pažangos ataskaitomis ir nacionalinių reformų programų, susijusių su strategija „Europos 2020“, įgyvendinimo ataskaitomis. Strateginėse ataskaitose turėtų būti apžvelgiamas bendras politikos poveikis ir rezultatai pradedant vidutinės trukmės ir baigiant ilgalaikiu laikotarpiu. Norint įvertinti programų pridėtinę vertę ir mastą visoje Europos Sąjungoje, taip pat nustatyti, ar jos dera su kitomis ES strategijomis ir nacionalinėmis strategijomis bei programomis, reikia, kad ataskaitos būtų strateginės;

| 23. | mano, kad ataskaitų teikimas neturėtų apsiriboti septynerių metų programavimo laikotarpiu. Tai turėtų būti nenutrūkstamas, dinamiškas procesas, kuris leistų išsamiai įvertinti ilgalaikius politikos rezultatus ir atitinkamą ekonominės, socialinės ir aplinkosaugos padėties pagerėjimą regionų lygiu. Strateginės ataskaitos turėtų skatinti gerinti padėtį, jose turėtų būti įvykdomų rekomendacijų, kurios padėtų tobulėti ir išvengti didesnės biurokratijos; |
| --- | --- |

23.

mano, kad ataskaitų teikimas neturėtų apsiriboti septynerių metų programavimo laikotarpiu. Tai turėtų būti nenutrūkstamas, dinamiškas procesas, kuris leistų išsamiai įvertinti ilgalaikius politikos rezultatus ir atitinkamą ekonominės, socialinės ir aplinkosaugos padėties pagerėjimą regionų lygiu. Strateginės ataskaitos turėtų skatinti gerinti padėtį, jose turėtų būti įvykdomų rekomendacijų, kurios padėtų tobulėti ir išvengti didesnės biurokratijos;

| 24. | rekomenduoja taikyti vieno informacijos ir vieno audito modelio (SISA) principą, nes tai būtų realus būdas sumažinti tiek įmonių, tiek valdžios administracinę naštą (2); |
| --- | --- |

24.

rekomenduoja taikyti vieno informacijos ir vieno audito modelio (SISA) principą, nes tai būtų realus būdas sumažinti tiek įmonių, tiek valdžios administracinę naštą (2);

| 25. | primygtinai rekomenduoja valstybėms narėms ir Komisijai į derybas dėl veiklos programų įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas ir sudaryti sąlygas realiai įgyvendinti partnerystės principą. Ateityje derybose dėl daugiamečių programų po 2014 m., nacionaliniu ir Europos lygiu būtina daugiau dėmesio skirti dialogui su vietos valdžios institucijomis. Daugiau dėmesio reikėtų ir užduočių pasidalijimui, administraciniams gebėjimams ir esamoms kliūtims įsisavinant lėšas nacionaliniu, regionų ir vietos lygiu pašalinti, kad būtų išvengta užduočių centralizacijos nacionaliniu lygmeniu. Argumentai, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms stinga specialių žinių, yra nepagrįsti ir neturėtų trukdyti sanglaudos politikos decentralizavimui; |
| --- | --- |

25.

primygtinai rekomenduoja valstybėms narėms ir Komisijai į derybas dėl veiklos programų įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas ir sudaryti sąlygas realiai įgyvendinti partnerystės principą. Ateityje derybose dėl daugiamečių programų po 2014 m., nacionaliniu ir Europos lygiu būtina daugiau dėmesio skirti dialogui su vietos valdžios institucijomis. Daugiau dėmesio reikėtų ir užduočių pasidalijimui, administraciniams gebėjimams ir esamoms kliūtims įsisavinant lėšas nacionaliniu, regionų ir vietos lygiu pašalinti, kad būtų išvengta užduočių centralizacijos nacionaliniu lygmeniu. Argumentai, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms stinga specialių žinių, yra nepagrįsti ir neturėtų trukdyti sanglaudos politikos decentralizavimui;

| 26. | mano, kad galima būtų sudaryti trišalius regionų, nacionalinės valdžios institucijų ir Europos Komisijos susitarimus, kurie padidintų politinę atsakomybę už politikos vykdymą; |
| --- | --- |

26.

mano, kad galima būtų sudaryti trišalius regionų, nacionalinės valdžios institucijų ir Europos Komisijos susitarimus, kurie padidintų politinę atsakomybę už politikos vykdymą;

| 27. | rekomenduoja įgyvendinant sanglaudos politiką taikyti į rezultatus orientuotus mechanizmus ir sutartus veiklos rezultatų vertinimo kriterijus ir taip siekti abipusės atskaitomybės už politiką; |
| --- | --- |

27.

rekomenduoja įgyvendinant sanglaudos politiką taikyti į rezultatus orientuotus mechanizmus ir sutartus veiklos rezultatų vertinimo kriterijus ir taip siekti abipusės atskaitomybės už politiką;

| 28. | prašo supaprastinti sanglaudos politikos programavimo, stebėsenos ir vertinimo procesus, kad Europos Komisijos konsultacijos taptų svaresnės ir sumažėtų administracinė našta, ypač susijusi su kontrole ir auditu. Europos Komisijos tarnybos turėtų konsultuoti atskirų sektorių vystymo ir teritorinio vystymosi klausimais. Šios konsultacijos valstybėms narėms, regionams ir vietos valdžios institucijoms turėtų būti teikiamos nuosekliai viso programavimo ciklo metu - rengimo, derybų ir įgyvendinimo; |
| --- | --- |

28.

prašo supaprastinti sanglaudos politikos programavimo, stebėsenos ir vertinimo procesus, kad Europos Komisijos konsultacijos taptų svaresnės ir sumažėtų administracinė našta, ypač susijusi su kontrole ir auditu. Europos Komisijos tarnybos turėtų konsultuoti atskirų sektorių vystymo ir teritorinio vystymosi klausimais. Šios konsultacijos valstybėms narėms, regionams ir vietos valdžios institucijoms turėtų būti teikiamos nuosekliai viso programavimo ciklo metu - rengimo, derybų ir įgyvendinimo;

| 29. | rekomenduoja, kad svarbiems strateginiams projektams nacionalinės, regionų ir vietos valdžios institucijos jau ankstyvuosiuose veiklos programų tvirtinimo etapuose įsipareigotų skirti reikiamą finansavimą. Ši nuostata net galėtų būti įtraukiama į veiklos programų tvirtinimo procedūrą; |
| --- | --- |

29.

rekomenduoja, kad svarbiems strateginiams projektams nacionalinės, regionų ir vietos valdžios institucijos jau ankstyvuosiuose veiklos programų tvirtinimo etapuose įsipareigotų skirti reikiamą finansavimą. Ši nuostata net galėtų būti įtraukiama į veiklos programų tvirtinimo procedūrą;

| 30. | ragina Europos Komisiją aiškiau apibrėžti kontrolės sistemoms ir auditui keliamus reikalavimus ir šioje srityje glaudžiau bendradarbiauti su valdymo institucijomis, ypač tuo laikotarpiu, kai nustatomos veiklos programų sąlygos; |
| --- | --- |

30.

ragina Europos Komisiją aiškiau apibrėžti kontrolės sistemoms ir auditui keliamus reikalavimus ir šioje srityje glaudžiau bendradarbiauti su valdymo institucijomis, ypač tuo laikotarpiu, kai nustatomos veiklos programų sąlygos;

| 31. | atkreipia dėmesį į tai, kad „N+2“ taisyklė kelia ypač daug keblumų pirmaisiais programavimo metais, kadangi veiklos programos vėlai tvirtinamos, pradedami projektų konkursai, vyksta vertinimas ir pan., ir prašo pirmojoje programavimo laikotarpio pusėje „N+3“ taisyklę taikyti visoms 27 ES valstybėms narėms; |
| --- | --- |

31.

atkreipia dėmesį į tai, kad „N+2“ taisyklė kelia ypač daug keblumų pirmaisiais programavimo metais, kadangi veiklos programos vėlai tvirtinamos, pradedami projektų konkursai, vyksta vertinimas ir pan., ir prašo pirmojoje programavimo laikotarpio pusėje „N+3“ taisyklę taikyti visoms 27 ES valstybėms narėms;

| 32. | prašo pagal techninės pagalbos veiklos programas labiau remti projektų, kurių administraciniai ir techniniai pajėgumai yra silpni, vystymą ir valdymą. Be to, sveikintinos ir kitos priemonės, kuriomis remiamas didelės apimties projektų, tokių kaip JASPERS ar ELENA rengimas, ir kiti turimi panašūs mechanizmai; |
| --- | --- |

32.

prašo pagal techninės pagalbos veiklos programas labiau remti projektų, kurių administraciniai ir techniniai pajėgumai yra silpni, vystymą ir valdymą. Be to, sveikintinos ir kitos priemonės, kuriomis remiamas didelės apimties projektų, tokių kaip JASPERS ar ELENA rengimas, ir kiti turimi panašūs mechanizmai;

| 33. | mano, kad struktūriniai fondai turėtų tapti kompleksiškais ES paramos instrumentais regionuose, padedančiais remti atskirų sektorių politiką. Finansavimas iš Europos socialinio fondo ir toliau turėtų būti teikiamas atsižvelgiant į sanglaudos politiką. Norint išvengti problemų (pavyzdžiui, nesuderintų investavimo grafikų, ribų nustatymo, skirtingų finansavimui keliamų reikalavimų) ir siekiant kompleksinio teritorinio vystymosi, kaimo plėtros fondo veikla turėtų būti geriau derinama su Europos Komisijos Septintąja bendrąja programa, Konkurencingumo ir inovacijų bendrąja programa ir kitomis struktūrinėmis priemonėmis; |
| --- | --- |

33.

mano, kad struktūriniai fondai turėtų tapti kompleksiškais ES paramos instrumentais regionuose, padedančiais remti atskirų sektorių politiką. Finansavimas iš Europos socialinio fondo ir toliau turėtų būti teikiamas atsižvelgiant į sanglaudos politiką. Norint išvengti problemų (pavyzdžiui, nesuderintų investavimo grafikų, ribų nustatymo, skirtingų finansavimui keliamų reikalavimų) ir siekiant kompleksinio teritorinio vystymosi, kaimo plėtros fondo veikla turėtų būti geriau derinama su Europos Komisijos Septintąja bendrąja programa, Konkurencingumo ir inovacijų bendrąja programa ir kitomis struktūrinėmis priemonėmis;

Supaprastinimas

| 34. | prašo valstybių narių ir Europos Komisijos įvertinti, kokių rezultatų pasiekta 2008–2009 m. patvirtinus ir valstybėms narėms įgyvendinus supaprastinamo priemones, ypač įdėto darbo ir sąnaudų santykio požiūriu. Norint apskritai visais lygiais gerokai sumažinti administracinę sanglaudos politikos naštą, reikia papildomų priemonių; |
| --- | --- |

34.

prašo valstybių narių ir Europos Komisijos įvertinti, kokių rezultatų pasiekta 2008–2009 m. patvirtinus ir valstybėms narėms įgyvendinus supaprastinamo priemones, ypač įdėto darbo ir sąnaudų santykio požiūriu. Norint apskritai visais lygiais gerokai sumažinti administracinę sanglaudos politikos naštą, reikia papildomų priemonių;

| 35. | prašo taikyti proporcingumo principą, kad tarp audito ir kontrolės veiklos būtų rastas geresnis santykis. Gerai parengti, aiškūs teisės aktai ir taisyklės, kuriuos lengva aiškinti ir taikyti, tikrai mažina klaidų riziką ir gali būti veiksmingesni nei tam tikros priemonės, pavyzdžiui, patikrinimų ar auditų skaičiaus didinimas; |
| --- | --- |

35.

prašo taikyti proporcingumo principą, kad tarp audito ir kontrolės veiklos būtų rastas geresnis santykis. Gerai parengti, aiškūs teisės aktai ir taisyklės, kuriuos lengva aiškinti ir taikyti, tikrai mažina klaidų riziką ir gali būti veiksmingesni nei tam tikros priemonės, pavyzdžiui, patikrinimų ar auditų skaičiaus didinimas;

| 36. | pabrėžia, kad valdymo ir kontrolės procedūros turi būti proporcingos projektų apimčiai, nes dabartinėmis sąlygomis mažoms institucijoms ir mažoms vietos valdžios institucijoms labai sunku įgyvendinti projektus. Kitam programavimo laikotarpiui reikia numatyti specialias nuostatas dėl nedidelių ES dotacijų; |
| --- | --- |

36.

pabrėžia, kad valdymo ir kontrolės procedūros turi būti proporcingos projektų apimčiai, nes dabartinėmis sąlygomis mažoms institucijoms ir mažoms vietos valdžios institucijoms labai sunku įgyvendinti projektus. Kitam programavimo laikotarpiui reikia numatyti specialias nuostatas dėl nedidelių ES dotacijų;

| 37. | mano, kad reikia supaprastinti Europos teisės aktus ir audito tvarką, kad būtų galima skubiai ir vienodai išspręsti struktūrinių fondų reglamento aiškinimo problemas ir atsakymus paskelbti plačiajai visuomenei, galbūt per internetines platformas; |
| --- | --- |

37.

mano, kad reikia supaprastinti Europos teisės aktus ir audito tvarką, kad būtų galima skubiai ir vienodai išspręsti struktūrinių fondų reglamento aiškinimo problemas ir atsakymus paskelbti plačiajai visuomenei, galbūt per internetines platformas;

| 38. | pageidauja paprastos, skaidrios ir veiksmingos stebėsenos tvarkos, o vykdant kontrolę taikyti proporcingumo principą, žinant, kad perteklinės administracinės taisyklės didina, o ne mažina, klaidų tikimybę. Siekiant supaprastinimo, reikėtų pagalvoti ir apie paklaidos ribų apibrėžtį ir nustatymą; |
| --- | --- |

38.

pageidauja paprastos, skaidrios ir veiksmingos stebėsenos tvarkos, o vykdant kontrolę taikyti proporcingumo principą, žinant, kad perteklinės administracinės taisyklės didina, o ne mažina, klaidų tikimybę. Siekiant supaprastinimo, reikėtų pagalvoti ir apie paklaidos ribų apibrėžtį ir nustatymą;

| 39. | primena, kad ES viešųjų pirkimų teisinėje bazėje numatyta daug sudėtingų procedūrų, dėl kurių vėluojama įgyvendinti projektus, todėl kviečia ES institucijas pagalvoti apie galimybes persvarstyti susijusius ES teisės aktus, kad visuotinės svarbos paslaugų srityje būtų labiau paisoma Lisabonos sutartyje, kuri yra vėlesnė už daugumą šios srities teisės aktų, įtvirtintų vietos ir regionų savivaldos principų ir būtų užtikrintas didesnis teisinių tekstų aiškumas, kadangi sudėtinga Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktika užpildė kai kurias teisėkūros spragas; |
| --- | --- |

39.

primena, kad ES viešųjų pirkimų teisinėje bazėje numatyta daug sudėtingų procedūrų, dėl kurių vėluojama įgyvendinti projektus, todėl kviečia ES institucijas pagalvoti apie galimybes persvarstyti susijusius ES teisės aktus, kad visuotinės svarbos paslaugų srityje būtų labiau paisoma Lisabonos sutartyje, kuri yra vėlesnė už daugumą šios srities teisės aktų, įtvirtintų vietos ir regionų savivaldos principų ir būtų užtikrintas didesnis teisinių tekstų aiškumas, kadangi sudėtinga Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktika užpildė kai kurias teisėkūros spragas;

| 40. | pritaria daugelio vietos ir regionų valdžios institucijų išsakytai pozicijai, kad taikant bendrojo reglamento 55 straipsnį labai išauga administracinė našta. Jis neigiamai veikia ekonominiu požiūriu tvarius projektus ir atgraso nuo viešojo ir privataus sektorių partnerystės. Todėl Komitetas rekomenduoja šį straipsnį taikyti tik dideliems projektams ir jokiu būdu jo netaikyti paslaugoms. Be to, Komiteto nuomone, dabartinis bendrojo reglamento 57 straipsnis neturėtų būti taikomas inovaciniams projektams – taip būtų galima sumažinti mažosioms įmonėms ir Europos socialiniam fondui tenkančią naštą; |
| --- | --- |

40.

pritaria daugelio vietos ir regionų valdžios institucijų išsakytai pozicijai, kad taikant bendrojo reglamento 55 straipsnį labai išauga administracinė našta. Jis neigiamai veikia ekonominiu požiūriu tvarius projektus ir atgraso nuo viešojo ir privataus sektorių partnerystės. Todėl Komitetas rekomenduoja šį straipsnį taikyti tik dideliems projektams ir jokiu būdu jo netaikyti paslaugoms. Be to, Komiteto nuomone, dabartinis bendrojo reglamento 57 straipsnis neturėtų būti taikomas inovaciniams projektams – taip būtų galima sumažinti mažosioms įmonėms ir Europos socialiniam fondui tenkančią naštą;

Mokymasis iš ankstesnių politinių klaidų

| 41. | ragina Europos Komisiją ir valstybes nares laikyti strategines ataskaitas vertingu informacijos šaltiniu ir pasimokyti iš ankstesnių politinių klaidų, taip pat atsižvelgti į vietos ir regionų valdžios institucijų rekomendacijas, kaip pagerinti padėtį; |
| --- | --- |

41.

ragina Europos Komisiją ir valstybes nares laikyti strategines ataskaitas vertingu informacijos šaltiniu ir pasimokyti iš ankstesnių politinių klaidų, taip pat atsižvelgti į vietos ir regionų valdžios institucijų rekomendacijas, kaip pagerinti padėtį;

| 42. | itin palankiai vertina tai, kad teikiamos ataskaitos dėl projektų įgyvendinimo valstybėse narėse ir lyginamąją analizę pagal gaires ir temas, ir prašo Europos Komisijos tęsti lyginamąją analizę, kad būtų galima pasimokyti iš ankstesnių politinių klaidų ir nacionalinėse ataskaitose pateiktų gerosios praktikos pavyzdžių; |
| --- | --- |

42.

itin palankiai vertina tai, kad teikiamos ataskaitos dėl projektų įgyvendinimo valstybėse narėse ir lyginamąją analizę pagal gaires ir temas, ir prašo Europos Komisijos tęsti lyginamąją analizę, kad būtų galima pasimokyti iš ankstesnių politinių klaidų ir nacionalinėse ataskaitose pateiktų gerosios praktikos pavyzdžių;

| 43. | yra įsitikinęs, kad strateginės ataskaitos suteikia pagrindą pasirūpinti kruopštesniu tarpusavio vertinimu. Deja, komunikate neįvardijami tokio tarpusavio vertinimo, gerosios praktikos mainų ar mokymosi iš ankstesnių politinių klaidų būdai ar principai. Juos Komisijos tarnybos turėtų parengti prieš kitą strateginę ataskaitą, kuri bus paskelbta 2012 m.; |
| --- | --- |

43.

yra įsitikinęs, kad strateginės ataskaitos suteikia pagrindą pasirūpinti kruopštesniu tarpusavio vertinimu. Deja, komunikate neįvardijami tokio tarpusavio vertinimo, gerosios praktikos mainų ar mokymosi iš ankstesnių politinių klaidų būdai ar principai. Juos Komisijos tarnybos turėtų parengti prieš kitą strateginę ataskaitą, kuri bus paskelbta 2012 m.;

| 44. | prašo Europos Komisijos skatinti skirtingų valstybių narių valdžios institucijų bendradarbiavimą ir mainus, kurie padėtų išsiaiškinti, kokie sprendimai yra geriausi ir tinkamiausi. Kartais, norint įdiegti naujas valdymo, kontrolės ir audito sistemas, tenka iš esmės keisti nacionalinės teisės aktus; |
| --- | --- |

44.

prašo Europos Komisijos skatinti skirtingų valstybių narių valdžios institucijų bendradarbiavimą ir mainus, kurie padėtų išsiaiškinti, kokie sprendimai yra geriausi ir tinkamiausi. Kartais, norint įdiegti naujas valdymo, kontrolės ir audito sistemas, tenka iš esmės keisti nacionalinės teisės aktus;

| 45. | mano, kad darbas partnerystėje su vietos ir regionų valdžios institucijomis, kurios daugiausiai žino apie vietinę padėtį ir problemas, su kuriomis susiduriama įgyvendinant projektus, ir būtent tai padės bendromis jėgomis padaryti politiką veiksmingesnę ir pagerinti jos valdymą, užtikrinti geresnę atskaitomybę ir patikimą finansų valdymą; |
| --- | --- |

45.

mano, kad darbas partnerystėje su vietos ir regionų valdžios institucijomis, kurios daugiausiai žino apie vietinę padėtį ir problemas, su kuriomis susiduriama įgyvendinant projektus, ir būtent tai padės bendromis jėgomis padaryti politiką veiksmingesnę ir pagerinti jos valdymą, užtikrinti geresnę atskaitomybę ir patikimą finansų valdymą;

| 46. | pastebi, kad kai kurių valdymo ir kontrolės institucijų patirtis įgyvendinant projektus vietos lygiu yra nedidelė, menką patirtį administruojant veiklos programas turi ir projektų vystytojai. Tokiais atvejais būtų galima pasinaudoti technine pagalba, kuri sudarytų sąlygas šioms dviem dalyvių kategorijoms geriau dirbti partnerystėje siekiant sėkmingai įgyvendinti sanglaudos politiką. Techninė pagalba turėtų būti teikiama lanksčiau ir būti naudinga tiems suinteresuotiesiems subjektams; tačiau pirmiausia Bendrijos finansavimas turėtų duoti kuo daugiau naudos galutiniams pagalbos gavėjams.; |
| --- | --- |

46.

pastebi, kad kai kurių valdymo ir kontrolės institucijų patirtis įgyvendinant projektus vietos lygiu yra nedidelė, menką patirtį administruojant veiklos programas turi ir projektų vystytojai. Tokiais atvejais būtų galima pasinaudoti technine pagalba, kuri sudarytų sąlygas šioms dviem dalyvių kategorijoms geriau dirbti partnerystėje siekiant sėkmingai įgyvendinti sanglaudos politiką. Techninė pagalba turėtų būti teikiama lanksčiau ir būti naudinga tiems suinteresuotiesiems subjektams; tačiau pirmiausia Bendrijos finansavimas turėtų duoti kuo daugiau naudos galutiniams pagalbos gavėjams.;

| 47. | laikosi nuomonės, kad valdymo institucijas turėtų įkvėpti projektų atrankos ir su jais susijusių sutarčių sudarymo praktikos įvairovė valstybėse narėse ir paskatinti vieniems iš kitų mokytis. Kad projektai būtų įgyvendinami sklandžiai, valdymo institucijos turėtų uoliau atsiskaityti už vertinimą ir už su sutarčių sudarymu susijusius formalumus ir laikytis pagrįsto tvarkaraščio. Užsitęsęs atrankos procesas vietos ir regionų valdžios institucijoms turi rimtų pasekmių – visų pirma, finansinių dėl euro zonai nepriklausančiose valstybėse skirtingo valiutos kurso, o antra ir techninių viešųjų darbų atvejais, nes dėl vėlavimo sutrinka viešųjų paslaugų teikimas. Strateginėse ataskaitose būtų galima palyginti valdymo institucijų vykdomą vertinimo, atrankos ir sutarčių sudarymo praktiką; |
| --- | --- |

47.

laikosi nuomonės, kad valdymo institucijas turėtų įkvėpti projektų atrankos ir su jais susijusių sutarčių sudarymo praktikos įvairovė valstybėse narėse ir paskatinti vieniems iš kitų mokytis. Kad projektai būtų įgyvendinami sklandžiai, valdymo institucijos turėtų uoliau atsiskaityti už vertinimą ir už su sutarčių sudarymu susijusius formalumus ir laikytis pagrįsto tvarkaraščio. Užsitęsęs atrankos procesas vietos ir regionų valdžios institucijoms turi rimtų pasekmių – visų pirma, finansinių dėl euro zonai nepriklausančiose valstybėse skirtingo valiutos kurso, o antra ir techninių viešųjų darbų atvejais, nes dėl vėlavimo sutrinka viešųjų paslaugų teikimas. Strateginėse ataskaitose būtų galima palyginti valdymo institucijų vykdomą vertinimo, atrankos ir sutarčių sudarymo praktiką;

| 48. | mano, kad Komisija, siekdama palengvinti mokymosi iš klaidų procesą ir nuolatinį tobulinimą, galėtų skatinti valstybes nares ir analogiškas institucijas lyginti darbo rodiklius ir metodus ir vertinti stipriąsias ir silpnąsias puses, galimybes ir pavojus; |
| --- | --- |

48.

mano, kad Komisija, siekdama palengvinti mokymosi iš klaidų procesą ir nuolatinį tobulinimą, galėtų skatinti valstybes nares ir analogiškas institucijas lyginti darbo rodiklius ir metodus ir vertinti stipriąsias ir silpnąsias puses, galimybes ir pavojus;

...ir Komiteto vaidmuo mokantis iš ankstesnių politinių klaidų

| 49. | savo nuomonėmis turi būti partnerystės principo taikymo įgyvendinant sanglaudos politiką sergėtojas: skatinti mokytis iš strateginių politinių klaidų, akcentuoti gerosios praktikos pavyzdžius, kada vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimas prisidėjo prie veiklos programų įgyvendinimo ir išsakyti kritiką, jeigu vietos ir regionų valdžios institucijų įtraukimas yra nepakankamas; |
| --- | --- |

49.

savo nuomonėmis turi būti partnerystės principo taikymo įgyvendinant sanglaudos politiką sergėtojas: skatinti mokytis iš strateginių politinių klaidų, akcentuoti gerosios praktikos pavyzdžius, kada vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimas prisidėjo prie veiklos programų įgyvendinimo ir išsakyti kritiką, jeigu vietos ir regionų valdžios institucijų įtraukimas yra nepakankamas;

| 50. | per forumus ir konferencijas visų pirma turėtų būti viešinama vietos ir regionų valdžios institucijų patirtis ir kompetencija ir Komitetas šią nuostatą gina ES sprendimų priėmimo lygiu. Per šiuos renginius taip pat turėtų būti viešinamos bandomosios iniciatyvos ir remiamos vietos valdžios institucijos, kurių instituciniai gebėjimai nėra dideli ir kurios nelinkusios į tinklaveiką; |
| --- | --- |

50.

per forumus ir konferencijas visų pirma turėtų būti viešinama vietos ir regionų valdžios institucijų patirtis ir kompetencija ir Komitetas šią nuostatą gina ES sprendimų priėmimo lygiu. Per šiuos renginius taip pat turėtų būti viešinamos bandomosios iniciatyvos ir remiamos vietos valdžios institucijos, kurių instituciniai gebėjimai nėra dideli ir kurios nelinkusios į tinklaveiką;

Vietos ir regionų valdžios institucijų ir jų asociacijų indėlis

| 51. | teigiamai vertina neabejotiną vietos ir regionų valdžios institucijų patirtį, įgytą valdant ES daugiametę finansų sistemą, grindžiamą bendrais ES prioritetais ir teritorinio vystymosi strategijomis, ir ragina toliau ieškoti galimybių, kaip plėtoti koncepcijas, įskaitant kompleksinio miestų plėtojimo koncepcijas, kurios padėtų veiksmingai įgyvendinti veiklos programas; |
| --- | --- |

51.

teigiamai vertina neabejotiną vietos ir regionų valdžios institucijų patirtį, įgytą valdant ES daugiametę finansų sistemą, grindžiamą bendrais ES prioritetais ir teritorinio vystymosi strategijomis, ir ragina toliau ieškoti galimybių, kaip plėtoti koncepcijas, įskaitant kompleksinio miestų plėtojimo koncepcijas, kurios padėtų veiksmingai įgyvendinti veiklos programas;

| 52. | mano, kad vietos ir regionų valdžios institucijų indėlis turėtų būti svaresnis ir kad jos turi būti laikomos partnerėmis, o ne valdymo institucijų įsakymų vykdytojomis. Be to, projekto vystytojų dialogą su valdymo institucijomis reikia stiprinti rengiant mokymus, kasmetinius forumus ir pan. Jeigu būtų daugiau skaidrumo (pavyzdžiui, būtų aišku, kas už ką yra atsakingas valdymo institucijose), būtų lengviau užmegzti tiesioginius paramos gavėjų ryšius su valdymo institucijomis; |
| --- | --- |

52.

mano, kad vietos ir regionų valdžios institucijų indėlis turėtų būti svaresnis ir kad jos turi būti laikomos partnerėmis, o ne valdymo institucijų įsakymų vykdytojomis. Be to, projekto vystytojų dialogą su valdymo institucijomis reikia stiprinti rengiant mokymus, kasmetinius forumus ir pan. Jeigu būtų daugiau skaidrumo (pavyzdžiui, būtų aišku, kas už ką yra atsakingas valdymo institucijose), būtų lengviau užmegzti tiesioginius paramos gavėjų ryšius su valdymo institucijomis;

| 53. | pabrėžia, kad pagal subsidiarumo principą valdymo institucijų vaidmuo kiek įmanoma dažniau turėtų atitekti regionams, nes jie geriau supranta, ko reikia vietos ir regionų vystymuisi. Reikėtų taip pat skatinti vietos ir regionų valdžios institucijų asociacijas, kad jos galėtų įgyvendinti tam tikras veiklos programų dalis; |
| --- | --- |

53.

pabrėžia, kad pagal subsidiarumo principą valdymo institucijų vaidmuo kiek įmanoma dažniau turėtų atitekti regionams, nes jie geriau supranta, ko reikia vietos ir regionų vystymuisi. Reikėtų taip pat skatinti vietos ir regionų valdžios institucijų asociacijas, kad jos galėtų įgyvendinti tam tikras veiklos programų dalis;

| 54. | prašo pateikti išsamią partnerystės principo apibrėžtį. Vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo įgyvendinimo procese turi būti vienas svarbiausių. Būtina stiprinti partnerystės principą ir vengti išsklaidyti įvairių organizacijų atsakomybę; |
| --- | --- |

54.

prašo pateikti išsamią partnerystės principo apibrėžtį. Vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo įgyvendinimo procese turi būti vienas svarbiausių. Būtina stiprinti partnerystės principą ir vengti išsklaidyti įvairių organizacijų atsakomybę;

| 55. | atkreipia dėmesį į tai, kad vietos ir regionų valdžios institucijos efektyviai derina tarpusavyje įvairius ES prioritetus ir įtraukia juos į savo vykdomą politiką. Taigi ES sanglaudos politikos poveikis turi būti vertinamas vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu pagal rodiklius, atspindinčius kokybinius ir kiekybinius rezultatus, ir atsižvelgiant į vietovės realijas; |
| --- | --- |

55.

atkreipia dėmesį į tai, kad vietos ir regionų valdžios institucijos efektyviai derina tarpusavyje įvairius ES prioritetus ir įtraukia juos į savo vykdomą politiką. Taigi ES sanglaudos politikos poveikis turi būti vertinamas vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu pagal rodiklius, atspindinčius kokybinius ir kiekybinius rezultatus, ir atsižvelgiant į vietovės realijas;

| 56. | primena, kad įgyvendindama regioninę politiką, Europos Sąjunga davė postūmį susikurti įvairių formų vietos ir regionų valdžios institucijų asociacijoms, kurios pavertė realybe pagrindinius sanglaudos principus – išteklių ir žinių naudojimą, partnerystę ir bendradarbiavimą. Dėl šios priežasties Europos politika turi skatinti visų formų bendradarbiavimą (per institucijas ar kitokį) – kaimų ir miestų, savivaldybių, regionų, pasienio ir tarptautinį. Tai padėtų vykdyti strateginį teritorinį planavimą ir veiksmingai valdyti sudėtingus projektus; |
| --- | --- |

56.

primena, kad įgyvendindama regioninę politiką, Europos Sąjunga davė postūmį susikurti įvairių formų vietos ir regionų valdžios institucijų asociacijoms, kurios pavertė realybe pagrindinius sanglaudos principus – išteklių ir žinių naudojimą, partnerystę ir bendradarbiavimą. Dėl šios priežasties Europos politika turi skatinti visų formų bendradarbiavimą (per institucijas ar kitokį) – kaimų ir miestų, savivaldybių, regionų, pasienio ir tarptautinį. Tai padėtų vykdyti strateginį teritorinį planavimą ir veiksmingai valdyti sudėtingus projektus;

| 57. | mano, kad turėtų būti skatinama valdymo institucijų ir Europos Komisijos tarpusavio komunikacija – jos turėtų keistis nuomonėmis apie tai, kaip sprendžiamos problemos, su kuriomis susiduriama įgyvendinant programas. Be to, nuo pat pradinių naujųjų struktūrinių fondų reglamentų rengimo etapų reikėtų stiprinti valdymo, kontrolės bei audito institucijų ir vietos bei regionų valdžios institucijų (pagrindinių lėšų gavėjų) dialogą; |
| --- | --- |

57.

mano, kad turėtų būti skatinama valdymo institucijų ir Europos Komisijos tarpusavio komunikacija – jos turėtų keistis nuomonėmis apie tai, kaip sprendžiamos problemos, su kuriomis susiduriama įgyvendinant programas. Be to, nuo pat pradinių naujųjų struktūrinių fondų reglamentų rengimo etapų reikėtų stiprinti valdymo, kontrolės bei audito institucijų ir vietos bei regionų valdžios institucijų (pagrindinių lėšų gavėjų) dialogą;

| 58. | prašo valstybių narių ir Komisijos taikyti Regionų komiteto baltojoje knygoje dėl daugiapakopio valdymo pateiktas rekomendacijas – jos padėtų vykdant sanglaudos politiką geriau taikyti partnerystės principą. Labai svarbu ir toliau decentralizuotai įgyvendinti Europos sanglaudos politiką ir užtikrinti, kad valdymo sistema būtų kuriama atsižvelgiant į daugiapakopio valdymo principą; |
| --- | --- |

58.

prašo valstybių narių ir Komisijos taikyti Regionų komiteto baltojoje knygoje dėl daugiapakopio valdymo pateiktas rekomendacijas – jos padėtų vykdant sanglaudos politiką geriau taikyti partnerystės principą. Labai svarbu ir toliau decentralizuotai įgyvendinti Europos sanglaudos politiką ir užtikrinti, kad valdymo sistema būtų kuriama atsižvelgiant į daugiapakopio valdymo principą;

Geresnis projektų įgyvendinimas

| 59. | ragina valstybes nares ir Europos Komisiją vietos ir regionų vystymosi projektuose pirmenybę teikti kompleksiškumui, kad būtų galima sujungti keletą finansavimo šaltinių: veiklos programų, nacionalinių programų ir privačias lėšas atskiro projekto lygmeniu; |
| --- | --- |

59.

ragina valstybes nares ir Europos Komisiją vietos ir regionų vystymosi projektuose pirmenybę teikti kompleksiškumui, kad būtų galima sujungti keletą finansavimo šaltinių: veiklos programų, nacionalinių programų ir privačias lėšas atskiro projekto lygmeniu;

| 60. | rekomenduoja geriau tarpusavyje derinti iš struktūrinių fondų finansuojamus teritorinius projektus, jų tikslus, programavimo ir įgyvendinimo sistemas ir su Europos Komisijos Septintąja bendrąja programa bei Konkurencingumo ir inovacijų bendrąja programa; |
| --- | --- |

60.

rekomenduoja geriau tarpusavyje derinti iš struktūrinių fondų finansuojamus teritorinius projektus, jų tikslus, programavimo ir įgyvendinimo sistemas ir su Europos Komisijos Septintąja bendrąja programa bei Konkurencingumo ir inovacijų bendrąja programa;

| 61. | pabrėžia, kad valdymo institucijoms reikia greičiau atlikti dotacijų ir sutarčių tvirtinimo formalumus, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms nereikėtų pernelyg skubotai įgyvendinti projektų. |
| --- | --- |

61.

pabrėžia, kad valdymo institucijoms reikia greičiau atlikti dotacijų ir sutarčių tvirtinimo formalumus, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms nereikėtų pernelyg skubotai įgyvendinti projektų.

2010 m. gruodžio 2 d., Briuselis

Regionų komiteto pirmininkė

Mercedes BRESSO

---

(1)  Žr. Regionų komiteto nuomonę dėl Europos sanglaudos politikos sverto poveikio.

1

(2)  SISA principas sėkmingai taikomas Nyderlanduose.

2

---

| 10.2.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 42/49 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 42/49

---

Regionų komiteto nuomonė „Sukurti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę Europos piliečiams. Stokholmo programos įgyvendinimo veiksmų planas“

2011/C 42/10

REGIONŲ KOMITETAS

| — | būdamas taip pat atsakingas už Sąjungos pilietybės, daugiapakopio valdymo, subsidiarumo principų ir Pagrindinių teisių chartijos įgyvendinimą praktikoje, nori prisidėti prie gyvybingos „Pagrindinių teisių kultūros“ kūrimo, |
| --- | --- |

—

būdamas taip pat atsakingas už Sąjungos pilietybės, daugiapakopio valdymo, subsidiarumo principų ir Pagrindinių teisių chartijos įgyvendinimą praktikoje, nori prisidėti prie gyvybingos „Pagrindinių teisių kultūros“ kūrimo,

| — | pažymi, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms, kaip arčiausiai piliečių esančiam lygmeniui, tenka ypatinga atsakomybė už dalyvavimo principų, įtvirtintų Lisabonos sutartyje, nacionalinėse konstitucijose ir regionų statutuose, įgyvendinimą, todėl ragina be kita ko išnagrinėti visas Sąjungos piliečių galimybes dalyvauti rinkimuose toje šalyje, kurioje jie gyvena, |
| --- | --- |

—

pažymi, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms, kaip arčiausiai piliečių esančiam lygmeniui, tenka ypatinga atsakomybė už dalyvavimo principų, įtvirtintų Lisabonos sutartyje, nacionalinėse konstitucijose ir regionų statutuose, įgyvendinimą, todėl ragina be kita ko išnagrinėti visas Sąjungos piliečių galimybes dalyvauti rinkimuose toje šalyje, kurioje jie gyvena,

| — | pabrėžia, kad norint įgyvendinti Stokholmo programą, būtina sustiprinti pasitikėjimą ir sutelkti žinias apie kitų valstybių narių teisės sistemas, šiomis aplinkybėmis gali būti naudingos vietos ir regionų valdžios institucijos, taip pat esamos miestų ir regionų partnerystės, |
| --- | --- |

—

pabrėžia, kad norint įgyvendinti Stokholmo programą, būtina sustiprinti pasitikėjimą ir sutelkti žinias apie kitų valstybių narių teisės sistemas, šiomis aplinkybėmis gali būti naudingos vietos ir regionų valdžios institucijos, taip pat esamos miestų ir regionų partnerystės,

| — | atkreipia dėmesį į svarbų vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį plėtojant visapusišką ir pagrindinėmis teisėmis grindžiamą duomenų apsaugą ir ypač jų atsakomybę nusikaltimų prevencijos srityje ir administracinių metodų, skirtų organizuoto nusikalstamumo prevencijai ir kovai su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu, rengimą, |
| --- | --- |

—

atkreipia dėmesį į svarbų vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį plėtojant visapusišką ir pagrindinėmis teisėmis grindžiamą duomenų apsaugą ir ypač jų atsakomybę nusikaltimų prevencijos srityje ir administracinių metodų, skirtų organizuoto nusikalstamumo prevencijai ir kovai su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu, rengimą,

| — | atsižvelgdamas į nuolat augančios migracijos dėl skurdo socialinį matmenį, dar kartą pabrėžia, jog būtina su regionais ir vietos savivaldybėmis suderinta Europos imigracijos ir prieglobsčio politika, kuri remtųsi žmogaus teisių laikymusi, solidarumu ir bendra atsakomybe, todėl džiaugtųsi, jei Europos Parlamente būtų sukurta Europos specialiojo migracijos, pabėgėlių ir integracijos reikalų pareigūno, kuris visų pirma turėtų nagrinėti konkrečias trečiųjų šalių piliečių problemas, pareigybė. |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į nuolat augančios migracijos dėl skurdo socialinį matmenį, dar kartą pabrėžia, jog būtina su regionais ir vietos savivaldybėmis suderinta Europos imigracijos ir prieglobsčio politika, kuri remtųsi žmogaus teisių laikymusi, solidarumu ir bendra atsakomybe, todėl džiaugtųsi, jei Europos Parlamente būtų sukurta Europos specialiojo migracijos, pabėgėlių ir integracijos reikalų pareigūno, kuris visų pirma turėtų nagrinėti konkrečias trečiųjų šalių piliečių problemas, pareigybė.

| Pranešėjas | : | Holger Poppenhäger (DE / ESP), Tiuringijos žemės teisingumo ministras |
| --- | --- | --- |
| Pamatinis dokumentas | : | Sukurti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę Europos piliečiams. Stokholmo programos įgyvendinimo veiksmų planas
  COM(2010) 171 galutinis |

Pranešėjas

:

Holger Poppenhäger (DE / ESP), Tiuringijos žemės teisingumo ministras

Pamatinis dokumentas

:

Sukurti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę Europos piliečiams. Stokholmo programos įgyvendinimo veiksmų planas

COM(2010) 171 galutinis

I.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | džiaugiasi, kad Komisija nedelsdama pateikė veiksmų planą – išsamią Stokholmo programos, kurioje numatyta sukurti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę, įgyvendinimo darbotvarkę. Tai leidžia visiems suinteresuotiesiems subjektams pagal planą ir tikslingai dalyvauti procese; |
| --- | --- |

1.

džiaugiasi, kad Komisija nedelsdama pateikė veiksmų planą – išsamią Stokholmo programos, kurioje numatyta sukurti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę, įgyvendinimo darbotvarkę. Tai leidžia visiems suinteresuotiesiems subjektams pagal planą ir tikslingai dalyvauti procese;

| 2. | pritaria veiksmų plano tikslui – sukurti žmonių Europą, kad piliečiai galėtų visapusiškai naudotis savo teisėmis; |
| --- | --- |

2.

pritaria veiksmų plano tikslui – sukurti žmonių Europą, kad piliečiai galėtų visapusiškai naudotis savo teisėmis;

| 3. | dar kartą pabrėžia, jog kuriant saugesnę Europą būtina užtikrinti visapusį pagrindinių teisių ir laisvių laikymąsi; |
| --- | --- |

3.

dar kartą pabrėžia, jog kuriant saugesnę Europą būtina užtikrinti visapusį pagrindinių teisių ir laisvių laikymąsi;

| 4. | atkreipia dėmesį į tai, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms jau šiandien tenka didžiausia atsakomybė už šių teisių įgyvendinimą praktikoje, todėl mano, kad jos, laikantis daugiapakopio valdymo ir subsidiarumo principų, turėtų plačiai dalyvauti jau teisės aktų rengimo procese; |
| --- | --- |

4.

atkreipia dėmesį į tai, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms jau šiandien tenka didžiausia atsakomybė už šių teisių įgyvendinimą praktikoje, todėl mano, kad jos, laikantis daugiapakopio valdymo ir subsidiarumo principų, turėtų plačiai dalyvauti jau teisės aktų rengimo procese;

| 5. | išnagrinės galimybes Regionų komitete (RK) sukurti savo duomenų bazę, kurioje būtų kaupiami vietos ir regionų valdžios institucijų geriausios praktikos laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės srityje pavyzdžiai; |
| --- | --- |

5.

išnagrinės galimybes Regionų komitete (RK) sukurti savo duomenų bazę, kurioje būtų kaupiami vietos ir regionų valdžios institucijų geriausios praktikos laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės srityje pavyzdžiai;

Pagrindinių teisių Europa

| 6. | nurodo, kad Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje pripažįstamas kiekvieno atskiro žmogaus, neatsižvelgiant į jo pilietybę arba jo gyvenimo Sąjungoje statusą, pagrindinių teisių ir laisvių nedalumas ir pabrėžia, kad visiškas šių teisių laikymasis, apsauga ir rėmimas yra viena svarbiausių Europos Sąjungos (ES) institucijų, valstybių narių, regionų parlamentų ir vyriausybių, taip pat vietos politikų ir pareigūnų užduotis; |
| --- | --- |

6.

nurodo, kad Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje pripažįstamas kiekvieno atskiro žmogaus, neatsižvelgiant į jo pilietybę arba jo gyvenimo Sąjungoje statusą, pagrindinių teisių ir laisvių nedalumas ir pabrėžia, kad visiškas šių teisių laikymasis, apsauga ir rėmimas yra viena svarbiausių Europos Sąjungos (ES) institucijų, valstybių narių, regionų parlamentų ir vyriausybių, taip pat vietos politikų ir pareigūnų užduotis;

| 7. | atkreipia dėmesį į svarbų visų pirma vietos ir regionų valdžios institucijų ir pilietinės visuomenės grupių įgyvendinamų kovos su atskirtimi, rasizmu, antisemitizmu, ksenofobija ir homofobija iniciatyvų vaidmenį; |
| --- | --- |

7.

atkreipia dėmesį į svarbų visų pirma vietos ir regionų valdžios institucijų ir pilietinės visuomenės grupių įgyvendinamų kovos su atskirtimi, rasizmu, antisemitizmu, ksenofobija ir homofobija iniciatyvų vaidmenį;

| 8. | primygtinai ragina gerinti mažumų ir pažeidžiamų grupių bei asmenų apsaugą; |
| --- | --- |

8.

primygtinai ragina gerinti mažumų ir pažeidžiamų grupių bei asmenų apsaugą;

| 9. | ragina regionus ir vietos savivaldybes, atsižvelgiant į Chartiją ir Europos konstitucinę raidą, visų pirma Europos nediskriminavimo taisykles, palaipsniui peržiūrėti savo galiojančius įstatymus, įskaitant savo statutą, ir naujus teisės aktus; |
| --- | --- |

9.

ragina regionus ir vietos savivaldybes, atsižvelgiant į Chartiją ir Europos konstitucinę raidą, visų pirma Europos nediskriminavimo taisykles, palaipsniui peržiūrėti savo galiojančius įstatymus, įskaitant savo statutą, ir naujus teisės aktus;

| 10. | norėtų, įgyvendinant daugiapakopį valdymą ir glaudžiai bendradarbiaujant su Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra, prisidėti prie gyvybingos „Pagrindinių teisių kultūros“ kūrimo, todėl prašo Komisijos nuolat informuoti RK, kokios buvo taikytos procedūros, kad pagrindinių teisių būtų veiksmingiau laikomasi; |
| --- | --- |

10.

norėtų, įgyvendinant daugiapakopį valdymą ir glaudžiai bendradarbiaujant su Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra, prisidėti prie gyvybingos „Pagrindinių teisių kultūros“ kūrimo, todėl prašo Komisijos nuolat informuoti RK, kokios buvo taikytos procedūros, kad pagrindinių teisių būtų veiksmingiau laikomasi;

| 11. | džiaugiasi 2009 m. prasidėjusiu trišaliu Komisijos, Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros ir RK bendradarbiavimu ir ragina šį bendradarbiavimą pagilinti ir išplėsti; |
| --- | --- |

11.

džiaugiasi 2009 m. prasidėjusiu trišaliu Komisijos, Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros ir RK bendradarbiavimu ir ragina šį bendradarbiavimą pagilinti ir išplėsti;

Piliečiams palanki politika

| 12. | mano, kad teisė į visiškai laisvą judėjimą ir aktyvus piliečių dalyvavimas politikoje yra svarbiausi Sąjungos pilietybės aspektai; |
| --- | --- |

12.

mano, kad teisė į visiškai laisvą judėjimą ir aktyvus piliečių dalyvavimas politikoje yra svarbiausi Sąjungos pilietybės aspektai;

| 13. | pažymi, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms, kaip arčiausiai piliečių esančiam lygmeniui, tenka ypatinga atsakomybė už dalyvavimo principų, įtvirtintų nacionalinėse konstitucijose ir regionų statutuose bei Lisabonos sutartyje, įgyvendinimą; |
| --- | --- |

13.

pažymi, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms, kaip arčiausiai piliečių esančiam lygmeniui, tenka ypatinga atsakomybė už dalyvavimo principų, įtvirtintų nacionalinėse konstitucijose ir regionų statutuose bei Lisabonos sutartyje, įgyvendinimą;

| 14. | todėl ragina išnagrinėti galimybes išplėsti Sąjungos piliečių rinkimo teisę neapsiribojant vietos ir Europos lygmeniu; |
| --- | --- |

14.

todėl ragina išnagrinėti galimybes išplėsti Sąjungos piliečių rinkimo teisę neapsiribojant vietos ir Europos lygmeniu;

| 15. | remia siekį legaliai Sąjungoje gyvenantiems trečiųjų šalių piliečiams, atsižvelgiant į jų gyvenimo Sąjungoje trukmę, sudaryti galimybes dalyvauti vietos lygiu; |
| --- | --- |

15.

remia siekį legaliai Sąjungoje gyvenantiems trečiųjų šalių piliečiams, atsižvelgiant į jų gyvenimo Sąjungoje trukmę, sudaryti galimybes dalyvauti vietos lygiu;

| 16. | pritaria Europos Parlamento, Komisijos ir Europos Vadovų Tarybos nuomonei, kad Lisabonos sutartyje įtvirtinta Europos piliečių iniciatyva taip pat sustiprins demokratinį Sąjungos legitimumą; |
| --- | --- |

16.

pritaria Europos Parlamento, Komisijos ir Europos Vadovų Tarybos nuomonei, kad Lisabonos sutartyje įtvirtinta Europos piliečių iniciatyva taip pat sustiprins demokratinį Sąjungos legitimumą;

| 17. | pabrėžia, jog būtina Sąjungos piliečiams užtikrinti visapusę prieigą prie informacijos, nes tai yra aktyvaus dalyvavimo politiniame gyvenime išankstinė sąlyga; džiaugtųsi, jei tokios plačios galimybes gauti informaciją būtų sudarytos ir valstybėse narėse, todėl prašo savo narių prisidėti siekiant šio tikslo; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia, jog būtina Sąjungos piliečiams užtikrinti visapusę prieigą prie informacijos, nes tai yra aktyvaus dalyvavimo politiniame gyvenime išankstinė sąlyga; džiaugtųsi, jei tokios plačios galimybes gauti informaciją būtų sudarytos ir valstybėse narėse, todėl prašo savo narių prisidėti siekiant šio tikslo;

Europos teisminė erdvė. Pasitikėjimo stiprinimas

| 18. | džiaugiasi, kad Lisabonos sutartis padėjo, pasiekus esminės pažangos civilinės ir baudžiamosios teisės srityje, piliečiams iš tikrųjų suvokti Europos teisminę erdvę; |
| --- | --- |

18.

džiaugiasi, kad Lisabonos sutartis padėjo, pasiekus esminės pažangos civilinės ir baudžiamosios teisės srityje, piliečiams iš tikrųjų suvokti Europos teisminę erdvę;

| 19. | pabrėžia, kad norint įgyvendinti abipusio teisinių sistemų pripažinimo principą, turi būti sustiprintas pasitikėjimas, pavyzdžiui, nustatant būtiniausius standartus; |
| --- | --- |

19.

pabrėžia, kad norint įgyvendinti abipusio teisinių sistemų pripažinimo principą, turi būti sustiprintas pasitikėjimas, pavyzdžiui, nustatant būtiniausius standartus;

| 20. | todėl mano, kad teisėjų, prokurorų ir kitų teismo pareigūnų mainai, visų pirma Europos teisminiame tinkle, tačiau ir pagal esamas miestų ir regionų partnerystes, gali būti naudingi šioje srityje, todėl juos reikėtų remti; |
| --- | --- |

20.

todėl mano, kad teisėjų, prokurorų ir kitų teismo pareigūnų mainai, visų pirma Europos teisminiame tinkle, tačiau ir pagal esamas miestų ir regionų partnerystes, gali būti naudingi šioje srityje, todėl juos reikėtų remti;

| 21. | kad būtų plėtojama Europos teisinė kultūra, ragina aktyviau keistis patirtimi tokiose srityse kaip alternatyvių baudžiamųjų sankcijų tipai, praktikoje jau taikomi modeliai, pavyzdžiui, „Alternatyvūs ginčų sprendimo būdai“ (angl. Alternative Dispute Resolution), ir įvairios teisės specialistų rengimo sistemos; |
| --- | --- |

21.

kad būtų plėtojama Europos teisinė kultūra, ragina aktyviau keistis patirtimi tokiose srityse kaip alternatyvių baudžiamųjų sankcijų tipai, praktikoje jau taikomi modeliai, pavyzdžiui, „Alternatyvūs ginčų sprendimo būdai“ (angl. Alternative Dispute Resolution), ir įvairios teisės specialistų rengimo sistemos;

| 22. | mano, kad „bendros principų sistemos“ metodas padėtų iš esmės europeizuoti teisės aktus ir veiksmingiau juos vykdyti; |
| --- | --- |

22.

mano, kad „bendros principų sistemos“ metodas padėtų iš esmės europeizuoti teisės aktus ir veiksmingiau juos vykdyti;

| 23. | įspėja, kad rengiant būsimus teisės aktus turėtų būti atliekamas poveikio įvertinimas remiantis pagrindinėmis teisėmis ir atsižvelgiama į finansinį, ekonominį ir socialinį poveikį regionams; |
| --- | --- |

23.

įspėja, kad rengiant būsimus teisės aktus turėtų būti atliekamas poveikio įvertinimas remiantis pagrindinėmis teisėmis ir atsižvelgiama į finansinį, ekonominį ir socialinį poveikį regionams;

Laisvos ir saugios Europos užtikrinimas

| 24. | pabrėžia ypatingą vietos ir regionų savivaldybių atsakomybę už jų teritorijoje gyvenančių piliečių saugumą ir žmogaus orumu, laisve, lygybe ir solidarumu grindžiamos Europos teisinės kultūros, kuri yra svarbiausia rasizmo ir ksenofobijos prevencijos priemonė, kūrimą; |
| --- | --- |

24.

pabrėžia ypatingą vietos ir regionų savivaldybių atsakomybę už jų teritorijoje gyvenančių piliečių saugumą ir žmogaus orumu, laisve, lygybe ir solidarumu grindžiamos Europos teisinės kultūros, kuri yra svarbiausia rasizmo ir ksenofobijos prevencijos priemonė, kūrimą;

| 25. | pabrėžia Pagrindinių teisių chartijoje pripažintą ypatingą susirinkimų laisvės svarbą demokratiniam sambūviui ir kartu yra susirūpinęs dėl naudojimosi šia teise ksenofobiškais, rasistiniais ir ekstremistiniais tikslais; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia Pagrindinių teisių chartijoje pripažintą ypatingą susirinkimų laisvės svarbą demokratiniam sambūviui ir kartu yra susirūpinęs dėl naudojimosi šia teise ksenofobiškais, rasistiniais ir ekstremistiniais tikslais;

| 26. | todėl mano, jog norint užtikrinti laisvą naudojimąsi susirinkimų teise, būtina kuo skubiau spartinti ir gerinti administracinį bendradarbiavimą ir kompetentingų įstaigų keitimąsi informacija apie sėkmingą praktiką; |
| --- | --- |

26.

todėl mano, jog norint užtikrinti laisvą naudojimąsi susirinkimų teise, būtina kuo skubiau spartinti ir gerinti administracinį bendradarbiavimą ir kompetentingų įstaigų keitimąsi informacija apie sėkmingą praktiką;

| 27. | palankiai vertina, kad Komisija planuoja įgyvendinti ES kovos su smurtiniu radikalizmu veiksmų planą ir ragina išanalizuoti galimybes Europoje nustatyti būtiniausius už politinio ekstremizmo aktus taikomų baudžiamųjų sankcijų standartus; |
| --- | --- |

27.

palankiai vertina, kad Komisija planuoja įgyvendinti ES kovos su smurtiniu radikalizmu veiksmų planą ir ragina išanalizuoti galimybes Europoje nustatyti būtiniausius už politinio ekstremizmo aktus taikomų baudžiamųjų sankcijų standartus;

| 28. | džiaugiasi, kad veiksmų plane numatytas valstybių narių kovos su korupcija priemonių vertinimas ir atkreipia dėmesį į tai, kad tam reikalinga į prevenciją orientuota administravimo kultūra ir aukštas administracinių procesų skaidrumo lygis; |
| --- | --- |

28.

džiaugiasi, kad veiksmų plane numatytas valstybių narių kovos su korupcija priemonių vertinimas ir atkreipia dėmesį į tai, kad tam reikalinga į prevenciją orientuota administravimo kultūra ir aukštas administracinių procesų skaidrumo lygis;

| 29. | pritaria Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui ir pabrėžia, kad globalioje informacinėje visuomenėje ypač svarbu išsaugoti privatumą. Todėl būtina, kad pagrindinė teisė į duomenų apsaugą būtų nuosekliai taikoma ir tokiose srityse kaip baudžiamasis persekiojimas ir nusikaltimų prevencija bei tarptautiniai santykiai; |
| --- | --- |

29.

pritaria Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui ir pabrėžia, kad globalioje informacinėje visuomenėje ypač svarbu išsaugoti privatumą. Todėl būtina, kad pagrindinė teisė į duomenų apsaugą būtų nuosekliai taikoma ir tokiose srityse kaip baudžiamasis persekiojimas ir nusikaltimų prevencija bei tarptautiniai santykiai;

| 30. | mano, kad vietos ir regionų valdžios institucijos, atsižvelgiant į jų patirtį, turėtų nuolat ir nuo pradžios dalyvauti plėtojant duomenų apsaugą; |
| --- | --- |

30.

mano, kad vietos ir regionų valdžios institucijos, atsižvelgiant į jų patirtį, turėtų nuolat ir nuo pradžios dalyvauti plėtojant duomenų apsaugą;

| 31. | džiaugiasi, kad ruošiamasi peržiūrėti Direktyvą 200/24/EB dėl duomenų saugojimo ir tikisi, kad atliekant peržiūrą bus atsižvelgta į Pagrindinių teisių chartiją; |
| --- | --- |

31.

džiaugiasi, kad ruošiamasi peržiūrėti Direktyvą 200/24/EB dėl duomenų saugojimo ir tikisi, kad atliekant peržiūrą bus atsižvelgta į Pagrindinių teisių chartiją;

| 32. | pritaria „Skaitmeninės darbotvarkės“ tikslui, kad duomenų apsaugos ir saugumo užtikrinimas, pavyzdžiui, sudarant susitarimus su trečiosiomis šalimis ir vertinant naujus internetinės ekonomikos verslo modelius, stiprina žmonių pasitikėjimą šiuolaikinėmis komunikacijos technologijomis, taigi, ir pašalina vieną svarbiausių jų vystymo kliūtį; |
| --- | --- |

32.

pritaria „Skaitmeninės darbotvarkės“ tikslui, kad duomenų apsaugos ir saugumo užtikrinimas, pavyzdžiui, sudarant susitarimus su trečiosiomis šalimis ir vertinant naujus internetinės ekonomikos verslo modelius, stiprina žmonių pasitikėjimą šiuolaikinėmis komunikacijos technologijomis, taigi, ir pašalina vieną svarbiausių jų vystymo kliūtį;

| 33. | mano, kad turėtų būti kritiškai įvertintas tiek viešųjų, tiek ir privačiųjų subjektų vykdomas stebėjimas vaizdo kameromis; |
| --- | --- |

33.

mano, kad turėtų būti kritiškai įvertintas tiek viešųjų, tiek ir privačiųjų subjektų vykdomas stebėjimas vaizdo kameromis;

| 34. | patvirtina savo nuomones dėl kovos su seksualiniu nepilnamečių išnaudojimu, vaikų pornografija ir prekyba žmonėmis, taip pat dėl nelydimų nepilnamečių apsaugos; norėtų atkreipti dėmesį visų pirma į savo nuomonę CdR 136/2006 fin ir pabrėžia, jog įgyvendinant Komisijos veiksmų planą dėl nelydimų nepilnamečių būtina sukurti specialias finansavimo priemones ir tokiu būdu skirti deramą dėmesį ypatingai šių nepilnamečių padėčiai ir juos priimantiems regionams; |
| --- | --- |

34.

patvirtina savo nuomones dėl kovos su seksualiniu nepilnamečių išnaudojimu, vaikų pornografija ir prekyba žmonėmis, taip pat dėl nelydimų nepilnamečių apsaugos; norėtų atkreipti dėmesį visų pirma į savo nuomonę CdR 136/2006 fin ir pabrėžia, jog įgyvendinant Komisijos veiksmų planą dėl nelydimų nepilnamečių būtina sukurti specialias finansavimo priemones ir tokiu būdu skirti deramą dėmesį ypatingai šių nepilnamečių padėčiai ir juos priimantiems regionams;

| 35. | pabrėžia, jog būtina įvertinti ligšiolinių ES aukų apsaugos priemonių veiksmingumą arba jų įgyvendinimą rengiant reguliarias ES taisyklėmis nustatytas ataskaitas; |
| --- | --- |

35.

pabrėžia, jog būtina įvertinti ligšiolinių ES aukų apsaugos priemonių veiksmingumą arba jų įgyvendinimą rengiant reguliarias ES taisyklėmis nustatytas ataskaitas;

| 36. | atsižvelgdamas į dabartines, keletą valstybių ištinkančias ir klimato sukeltas stichines nelaimes, pavyzdžiui, potvynius, didelio masto gaisrus, pakartoja, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms rizikos prevencijos srityje tenka svarbiausias vaidmuo; |
| --- | --- |

36.

atsižvelgdamas į dabartines, keletą valstybių ištinkančias ir klimato sukeltas stichines nelaimes, pavyzdžiui, potvynius, didelio masto gaisrus, pakartoja, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms rizikos prevencijos srityje tenka svarbiausias vaidmuo;

| 37. | daro nuorodą į savo raginimą civilinės saugos srityje sukurti suderintą bendrą Sąjungos koncepciją, kuri leistų valstybėms narėms pačioms nusistatyti prioritetus; |
| --- | --- |

37.

daro nuorodą į savo raginimą civilinės saugos srityje sukurti suderintą bendrą Sąjungos koncepciją, kuri leistų valstybėms narėms pačioms nusistatyti prioritetus;

| 38. | susidomėjęs laukia veiksmų plane paskelbtos ES civilinės saugos politinių priemonių vertinimo ataskaitos ir Komunikato dėl ES gebėjimo reaguoti į nelaimes stiprinimo ir ypač džiaugiasi ketinimu pateikti pasiūlymus dėl civilinės saugos mechanizmo ir civilinės saugos finansinės priemonės atnaujinimo; |
| --- | --- |

38.

susidomėjęs laukia veiksmų plane paskelbtos ES civilinės saugos politinių priemonių vertinimo ataskaitos ir Komunikato dėl ES gebėjimo reaguoti į nelaimes stiprinimo ir ypač džiaugiasi ketinimu pateikti pasiūlymus dėl civilinės saugos mechanizmo ir civilinės saugos finansinės priemonės atnaujinimo;

| 39. | atkreipia dėmesį į svarbų vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį nusikalstamumo prevencijos srityje ir ragina užtikrinti šių institucijų dalyvavimą atliekant Europos nusikalstamumo prevencijos tinklo veikimo įvertinimą, kuriant Nusikalstamumo prevencijos stebėsenos centrą ir rengiant organizuoto nusikalstamumo prevencijos ir kovos su juo taikant administracinį metodą; |
| --- | --- |

39.

atkreipia dėmesį į svarbų vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį nusikalstamumo prevencijos srityje ir ragina užtikrinti šių institucijų dalyvavimą atliekant Europos nusikalstamumo prevencijos tinklo veikimo įvertinimą, kuriant Nusikalstamumo prevencijos stebėsenos centrą ir rengiant organizuoto nusikalstamumo prevencijos ir kovos su juo taikant administracinį metodą;

| 40. | primena, kad įgyvendinant siūlomas nusikalstamumo statistikos priemones būtinas ypatingas kruopštumas norint užtikrinti, kad šie skaičiai būtų įtaigūs; |
| --- | --- |

40.

primena, kad įgyvendinant siūlomas nusikalstamumo statistikos priemones būtinas ypatingas kruopštumas norint užtikrinti, kad šie skaičiai būtų įtaigūs;

Europos prieglobsčio ir imigracijos politikos plėtojimas

| 41. | atsižvelgdamas į nuolat augančios migracijos dėl skurdo socialinį matmenį, dar kartą pabrėžia, jog būtina su regionais ir vietos savivaldybėmis suderinta Europos imigracijos ir prieglobsčio politika, kuri remtųsi žmogaus teisių laikymusi, solidarumu ir atsakomybe; |
| --- | --- |

41.

atsižvelgdamas į nuolat augančios migracijos dėl skurdo socialinį matmenį, dar kartą pabrėžia, jog būtina su regionais ir vietos savivaldybėmis suderinta Europos imigracijos ir prieglobsčio politika, kuri remtųsi žmogaus teisių laikymusi, solidarumu ir atsakomybe;

| 42. | pritaria Europos Parlamento nuomonei, kad šiuo metu Europos pasienio regionai yra nepakankamai remiami, todėl ragina Komisiją planuojamame Komunikate dėl didesnio ES vidaus solidarumo taip pat pateikti pasiūlymus dėl solidarumu grindžiamo pabėgėlių paskirstymo ir pasiūlyti skubias priemones susijusių regionų naštai sumažinti; |
| --- | --- |

42.

pritaria Europos Parlamento nuomonei, kad šiuo metu Europos pasienio regionai yra nepakankamai remiami, todėl ragina Komisiją planuojamame Komunikate dėl didesnio ES vidaus solidarumo taip pat pateikti pasiūlymus dėl solidarumu grindžiamo pabėgėlių paskirstymo ir pasiūlyti skubias priemones susijusių regionų naštai sumažinti;

Migracija

| 43. | palankiai vertina migracijos politiką, kuri įgyvendinama dar kilmės šalyse ir kuria atsižvelgiama į Europos darbo rinkos poreikius ir demografinę raidą; |
| --- | --- |

43.

palankiai vertina migracijos politiką, kuri įgyvendinama dar kilmės šalyse ir kuria atsižvelgiama į Europos darbo rinkos poreikius ir demografinę raidą;

| 44. | mano, kad pamatinė teisė į šeimos susijungimą turi būti nuoseklesnė, o papildomo supaprastinimo klausimas susitarimų dėl vizų srityje turi būti sprendžiamas labai kruopščiai; |
| --- | --- |

44.

mano, kad pamatinė teisė į šeimos susijungimą turi būti nuoseklesnė, o papildomo supaprastinimo klausimas susitarimų dėl vizų srityje turi būti sprendžiamas labai kruopščiai;

| 45. | iš esmės pritaria veiksmų plane numatytoms nelegalios migracijos ilgalaikės prevencijos priemonėms; |
| --- | --- |

45.

iš esmės pritaria veiksmų plane numatytoms nelegalios migracijos ilgalaikės prevencijos priemonėms;

| 46. | pabrėžia, kad numatytomis priemonėmis neturi būti apeinama Europos ir tarptautinė pabėgėlių apsauga; |
| --- | --- |

46.

pabrėžia, kad numatytomis priemonėmis neturi būti apeinama Europos ir tarptautinė pabėgėlių apsauga;

| 47. | apgailestauja, kad Komisija veiksmų plane nenumato jokių Europos pagrindinių teisių chartija grindžiamų pasiūlymų ir iniciatyvų dėl koordinuotų veiksmų leidimo gyventi šalyje neturinčių asmenų atžvilgiu, ir tikisi, kad į šių grupių poreikius bus atsižvelgta tiek numatytame pasiūlyme iš dalies pakeisti Direktyvą, apibrėžiančią padėjimą neteisėtai atvykti, vykti tranzitu ir apsigyventi, tiek ir Ataskaitoje dėl Direktyvos, kuria numatomi sankcijų ir priemonių nelegaliai esančių trečiųjų šalių piliečių darbdaviams būtiniausi standartai; |
| --- | --- |

47.

apgailestauja, kad Komisija veiksmų plane nenumato jokių Europos pagrindinių teisių chartija grindžiamų pasiūlymų ir iniciatyvų dėl koordinuotų veiksmų leidimo gyventi šalyje neturinčių asmenų atžvilgiu, ir tikisi, kad į šių grupių poreikius bus atsižvelgta tiek numatytame pasiūlyme iš dalies pakeisti Direktyvą, apibrėžiančią padėjimą neteisėtai atvykti, vykti tranzitu ir apsigyventi, tiek ir Ataskaitoje dėl Direktyvos, kuria numatomi sankcijų ir priemonių nelegaliai esančių trečiųjų šalių piliečių darbdaviams būtiniausi standartai;

| 48. | laikosi nuomonės, kad į kilmės šalį grąžintų piliečių apgyvendinimo programos turėtų būti numatomos savo noru ir suderinus su vystymojo bendradarbiavimo tikslais ir kad priverstinis grąžinimas turėtų reikšti ilgalaikę socialinę susijusių asmenų integraciją; |
| --- | --- |

48.

laikosi nuomonės, kad į kilmės šalį grąžintų piliečių apgyvendinimo programos turėtų būti numatomos savo noru ir suderinus su vystymojo bendradarbiavimo tikslais ir kad priverstinis grąžinimas turėtų reikšti ilgalaikę socialinę susijusių asmenų integraciją;

| 49. | apgailestauja, kad veiksmų plane iki šiol nėra numatyta tobulinti trečiųjų šalių piliečių teises ir pareigas; |
| --- | --- |

49.

apgailestauja, kad veiksmų plane iki šiol nėra numatyta tobulinti trečiųjų šalių piliečių teises ir pareigas;

| 50. | pabrėžia, kad migracijos ir prieglobsčio politikos srityje taip pat būtina laikytis duomenų apsaugos taisyklių įgyvendinant veiksmų plane numatytas duomenų saugojimo, keitimosi jais ir jų tikrinimo priemones; |
| --- | --- |

50.

pabrėžia, kad migracijos ir prieglobsčio politikos srityje taip pat būtina laikytis duomenų apsaugos taisyklių įgyvendinant veiksmų plane numatytas duomenų saugojimo, keitimosi jais ir jų tikrinimo priemones;

| 51. | palankiai vertina numatytas integracijos rėmimo priemones ir ragina Regionų komitetą įtraukti į ankstyvąjį Komunikato dėl ES integracijos darbotvarkės rengimo ir numatyto koordinavimo mechanizmo kūrimo etapą; |
| --- | --- |

51.

palankiai vertina numatytas integracijos rėmimo priemones ir ragina Regionų komitetą įtraukti į ankstyvąjį Komunikato dėl ES integracijos darbotvarkės rengimo ir numatyto koordinavimo mechanizmo kūrimo etapą;

| 52. | primena, kad įgyvendinant numatytas statistines priemones reikia užtikrinti deramą gautų naujų žinių ir su tuo susijusių sąnaudų santykį; |
| --- | --- |

52.

primena, kad įgyvendinant numatytas statistines priemones reikia užtikrinti deramą gautų naujų žinių ir su tuo susijusių sąnaudų santykį;

| 53. | džiaugtųsi, jei Europos Parlamente būtų sukurta Europos specialiojo migracijos, pabėgėlių ir integracijos reikalų pareigūno, kuris visų pirma turėtų nagrinėti konkrečias trečiųjų šalių piliečių problemas, pareigybė; |
| --- | --- |

53.

džiaugtųsi, jei Europos Parlamente būtų sukurta Europos specialiojo migracijos, pabėgėlių ir integracijos reikalų pareigūno, kuris visų pirma turėtų nagrinėti konkrečias trečiųjų šalių piliečių problemas, pareigybė;

Prieglobsčio politika

| 54. | ragina Europos Parlamentą ir Tarybą nedelsiant įgyvendinti veiksmų plane numatytą tikslą – sukurti palyginamus sprendimų dėl prieglobsčio kriterijus ir pagrindą; |
| --- | --- |

54.

ragina Europos Parlamentą ir Tarybą nedelsiant įgyvendinti veiksmų plane numatytą tikslą – sukurti palyginamus sprendimų dėl prieglobsčio kriterijus ir pagrindą;

| 55. | mano, kad būtiniausių standartų, užtikrinančių pagrindinių teisių ir žmogaus teisių laikymąsi, svarbu laikytis ne tik prieglobsčio prašytojų laisvės judėti reguliavimo, bet ir jų apgyvendinimo srityje; |
| --- | --- |

55.

mano, kad būtiniausių standartų, užtikrinančių pagrindinių teisių ir žmogaus teisių laikymąsi, svarbu laikytis ne tik prieglobsčio prašytojų laisvės judėti reguliavimo, bet ir jų apgyvendinimo srityje;

Globali Europa. Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės išorės politikos aspektai

| 56. | džiaugiasi, kad Lisabonos sutartimi sudarytos galimybės veiksmingiau plėtoti ES išorės santykius ir labiau atsižvelgti į žmogaus teisėmis grindžiamus ir vystomosios politikos tikslus; |
| --- | --- |

56.

džiaugiasi, kad Lisabonos sutartimi sudarytos galimybės veiksmingiau plėtoti ES išorės santykius ir labiau atsižvelgti į žmogaus teisėmis grindžiamus ir vystomosios politikos tikslus;

| 57. | palankiai vertina tai, kad Komisija kartu su Sąjungos vyriausiąja įgaliotine užsienio reikalams ir saugumo politikai / Komisijos pirmininko pavaduotoja užtikrins išorės santykių ir teisingumo ir vidaus reikalų išorės matmens bei vystomojo bendradarbiavimo nuoseklumą; |
| --- | --- |

57.

palankiai vertina tai, kad Komisija kartu su Sąjungos vyriausiąja įgaliotine užsienio reikalams ir saugumo politikai / Komisijos pirmininko pavaduotoja užtikrins išorės santykių ir teisingumo ir vidaus reikalų išorės matmens bei vystomojo bendradarbiavimo nuoseklumą;

| 58. | džiaugiasi, kad veiksmų plane nagrinėjami bendri interesai legalios ir nelegalios migracijos srityje (imigracija, prieglobstis, bendradarbiavimas sienų apsaugos srityje), taip pat atsižvelgiama į kovą su terorizmu ir nusikalstamumu, geografinius prioritetus tam tikrais klausimais, keitimosi informacija bendrąsias sąlygas, pagrindinių ir žmogaus teisių apsaugos garantijas, skaidrumą ir laisvą prieigą prie informacijos, duomenų apsaugą ir su tuo susijusios Sąjungos ir trečiųjų šalių piliečių teisių apsaugos garantijas; |
| --- | --- |

58.

džiaugiasi, kad veiksmų plane nagrinėjami bendri interesai legalios ir nelegalios migracijos srityje (imigracija, prieglobstis, bendradarbiavimas sienų apsaugos srityje), taip pat atsižvelgiama į kovą su terorizmu ir nusikalstamumu, geografinius prioritetus tam tikrais klausimais, keitimosi informacija bendrąsias sąlygas, pagrindinių ir žmogaus teisių apsaugos garantijas, skaidrumą ir laisvą prieigą prie informacijos, duomenų apsaugą ir su tuo susijusios Sąjungos ir trečiųjų šalių piliečių teisių apsaugos garantijas;

| 59. | ragina į diskusijas klausimais, susijusiais su laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės išorės matmeniu, įtraukti Europos Tarybos vietos ir regionų savivaldos kongresą, Europos ir Viduržemio jūros regionų ir vietos valdžios institucijų asamblėją, Rytų partnerystės platformas ir kitus susijusius tinklus; |
| --- | --- |

59.

ragina į diskusijas klausimais, susijusiais su laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės išorės matmeniu, įtraukti Europos Tarybos vietos ir regionų savivaldos kongresą, Europos ir Viduržemio jūros regionų ir vietos valdžios institucijų asamblėją, Rytų partnerystės platformas ir kitus susijusius tinklus;

| 60. | mano, jog svarbu panaudoti ir stiprinti didelį vietos ir regionų valdžios institucijų potencialą tarpvalstybinio bendradarbiavimo laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės klausimais, visų pirma sprendžiant migrantų ir prieglobsčio prašytojų integracijos klausimus; |
| --- | --- |

60.

mano, jog svarbu panaudoti ir stiprinti didelį vietos ir regionų valdžios institucijų potencialą tarpvalstybinio bendradarbiavimo laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės klausimais, visų pirma sprendžiant migrantų ir prieglobsčio prašytojų integracijos klausimus;

| 61. | laikosi nuomonės, jog ir šioje srityje būtini nuolatiniai įvertinimai, kad būtų galima užtikrinti šios naujos ES išorės politikos priemonių įgyvendinimo veiksmingumą ir nuoseklumą; |
| --- | --- |

61.

laikosi nuomonės, jog ir šioje srityje būtini nuolatiniai įvertinimai, kad būtų galima užtikrinti šios naujos ES išorės politikos priemonių įgyvendinimo veiksmingumą ir nuoseklumą;

2010 m. gruodžio 2 d., Briuselis

Regionų komiteto pirmininkė

Mercedes BRESSO

---

| 10.2.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 42/54 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 42/54

---

Regionų komiteto nuomonė „Rytų partnerystės iniciatyvos įgyvendinimas Baltarusijoje. ES ir Baltarusijos vietos ir regionų valdžios institucijų bendradarbiavimo vystymas“

2011/C 42/11

REGIONŲ KOMITETAS

| — | rekomenduoja ES vykdyti išsamų, atvirą ir struktūruotą dialogą su Baltarusijos valdžios institucijomis, opoziciniais judėjimais ir pilietine visuomene ir perduoti Baltarusijai, kad vis dar gali būti ratifikuotas PBS ir naudojamos visos Europos kaimynystės ir partnerystės priemonės ir jų ekonominiai privalumai, jei vyriausybė savo ruožtu iš tikrųjų yra pasirengusi esminėms permainoms, gerbia teisinės valstybės principus ir žmogaus teises, ir vykdo regionų ir vietos valdžios institucijoms sustiprinti būtinas reformas, |
| --- | --- |

—

rekomenduoja ES vykdyti išsamų, atvirą ir struktūruotą dialogą su Baltarusijos valdžios institucijomis, opoziciniais judėjimais ir pilietine visuomene ir perduoti Baltarusijai, kad vis dar gali būti ratifikuotas PBS ir naudojamos visos Europos kaimynystės ir partnerystės priemonės ir jų ekonominiai privalumai, jei vyriausybė savo ruožtu iš tikrųjų yra pasirengusi esminėms permainoms, gerbia teisinės valstybės principus ir žmogaus teises, ir vykdo regionų ir vietos valdžios institucijoms sustiprinti būtinas reformas,

| — | pasisako už tai, kad būtų tęsiamos ir plečiamos esamos teritorinio bendradarbiavimo su Baltarusija formos ES pasienio regionuose, be kita ko, pasitelkiant tinkamas INTERREG programas, ir skatina šių regionų vietos valdžios institucijas ir NVO imtis tolesnių projektų siekiant plėtoti valstybių sienas peržengiančius ryšius, o pačias sienas padaryti pralaidesnes, |
| --- | --- |

—

pasisako už tai, kad būtų tęsiamos ir plečiamos esamos teritorinio bendradarbiavimo su Baltarusija formos ES pasienio regionuose, be kita ko, pasitelkiant tinkamas INTERREG programas, ir skatina šių regionų vietos valdžios institucijas ir NVO imtis tolesnių projektų siekiant plėtoti valstybių sienas peržengiančius ryšius, o pačias sienas padaryti pralaidesnes,

| — | primygtinai ragina Baltarusijos vyriausybę į Baltarusijos delegaciją, kviečiamą dalyvauti parlamentinėje EURONEST asamblėjoje, įtraukti ir opozicijos atstovus, |
| --- | --- |

—

primygtinai ragina Baltarusijos vyriausybę į Baltarusijos delegaciją, kviečiamą dalyvauti parlamentinėje EURONEST asamblėjoje, įtraukti ir opozicijos atstovus,

| — | kviečia Baltarusijos vietos valdžios institucijų ir demokratinių NVO atstovus stebėtojų teisėmis dalyvauti ES valstybių vietos valdžios institucijų susitikimuose, kad būtų skatinami nauji poriniai projektai ir keitimasis nuomonėmis, |
| --- | --- |

—

kviečia Baltarusijos vietos valdžios institucijų ir demokratinių NVO atstovus stebėtojų teisėmis dalyvauti ES valstybių vietos valdžios institucijų susitikimuose, kad būtų skatinami nauji poriniai projektai ir keitimasis nuomonėmis,

| — | rekomenduoja dar labiau remtis jau sukurtomis keitimosi nuomonėmis platformomis, pavyzdžiui, Pilietinės visuomenės forumu arba Minsko forumu prie Dortmunde įsikūrusios Tarptautinio švietimo ir susitikimų asociacijos (IBB Johannes Rau) Minsko biuro, ir sistemingai plėsti ir įtvirtinti oficialių Baltarusijos atstovų, opozicijos, NVO, mokslininkų ir žiniasklaidos dialogą. |
| --- | --- |

—

rekomenduoja dar labiau remtis jau sukurtomis keitimosi nuomonėmis platformomis, pavyzdžiui, Pilietinės visuomenės forumu arba Minsko forumu prie Dortmunde įsikūrusios Tarptautinio švietimo ir susitikimų asociacijos (IBB Johannes Rau) Minsko biuro, ir sistemingai plėsti ir įtvirtinti oficialių Baltarusijos atstovų, opozicijos, NVO, mokslininkų ir žiniasklaidos dialogą.

| Pranešėjas | : | Werner Heinrich Jostmeier (DE / ELP) Šiaurės Reino–Vestfalijos žemės parlamento narys |
| --- | --- | --- |

Pranešėjas

:

Werner Heinrich Jostmeier (DE / ELP) Šiaurės Reino–Vestfalijos žemės parlamento narys

I.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | pabrėžia Baltarusijos, jos istorijos, kultūrinio tapatumo ir kultūros paveldo svarbą. Būtent šie veiksniai lėmė, kad Baltarusija tapo svarbia valstybe visam Rytų Europos vystymuisi ir tiltu tarp Rytų ir Vakarų Europos, sudarančiu sąlygas tolesniam Europos Sąjungos ir buvusios Sovietų Sąjungos valstybių bendradarbiavimui. Todėl Baltarusijos dalyvavimas Rytų partnerystėje turi didelę strateginę, ekonominę ir kultūrinę svarbą mūsų valstybėms narėms; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia Baltarusijos, jos istorijos, kultūrinio tapatumo ir kultūros paveldo svarbą. Būtent šie veiksniai lėmė, kad Baltarusija tapo svarbia valstybe visam Rytų Europos vystymuisi ir tiltu tarp Rytų ir Vakarų Europos, sudarančiu sąlygas tolesniam Europos Sąjungos ir buvusios Sovietų Sąjungos valstybių bendradarbiavimui. Todėl Baltarusijos dalyvavimas Rytų partnerystėje turi didelę strateginę, ekonominę ir kultūrinę svarbą mūsų valstybėms narėms;

| 2. | kartu pripažįsta, kad reikia atsižvelgti į istorinę ir kultūrinę raidą svarstant būdus, kaip suartinti Baltarusijos Respubliką su ES, ir atidžiai renkantis bei taikant ES priemones regionų ir vietos valdžios institucijoms demokratizuoti ir modernizuoti; |
| --- | --- |

2.

kartu pripažįsta, kad reikia atsižvelgti į istorinę ir kultūrinę raidą svarstant būdus, kaip suartinti Baltarusijos Respubliką su ES, ir atidžiai renkantis bei taikant ES priemones regionų ir vietos valdžios institucijoms demokratizuoti ir modernizuoti;

| 3. | atkreipia dėmesį į tai, kad Rytų partnerystės pažangą kiekvienoje joje dalyvaujančioje valstybėje reikėtų vertinti skirtingai ir atskirai. Visų pirma todėl, kad nėra visuotinės valstybių demokratizavimo formulės, – pirmiausia tai taikytina buvusioms Rytų Europos komunistinėms valstybėms, kurių istorija mažai ką turėjo bendro su teisine valstybe, socialiniu judumu ir rinkos ekonomikos laisvėmis. Regionų komitetas supranta, kad kiekviena šalis turi savo istoriją ir ji lemia jos kultūrinio, socialinio ir ekonominio vystymosi tempą; |
| --- | --- |

3.

atkreipia dėmesį į tai, kad Rytų partnerystės pažangą kiekvienoje joje dalyvaujančioje valstybėje reikėtų vertinti skirtingai ir atskirai. Visų pirma todėl, kad nėra visuotinės valstybių demokratizavimo formulės, – pirmiausia tai taikytina buvusioms Rytų Europos komunistinėms valstybėms, kurių istorija mažai ką turėjo bendro su teisine valstybe, socialiniu judumu ir rinkos ekonomikos laisvėmis. Regionų komitetas supranta, kad kiekviena šalis turi savo istoriją ir ji lemia jos kultūrinio, socialinio ir ekonominio vystymosi tempą;

| 4. | kartu pabrėžia, kad tokia valstybė kaip Baltarusija, kuri rodo pasirengimą dalyvauti Rytų partnerystėje ir yra suinteresuota normalizuoti santykius su Europos Sąjunga ir Europos Taryba, taip pat turi būti pasirengusi paisyti visuotinių žmogaus teisių ir panaikinti mirties bausmę, be to, parengti ir vykdyti tikrą reformų procesą, pavyzdžiui, aktyviau dalyvaudama poriniuose projektuose, plėsdama miestų partnerystę ir diskusijų forumus su pilietinės visuomenės organizacijomis ir stiprindama tarpregioninį ir tarpvalstybinį bendradarbiavimą visų pirma su kaimyninėmis valstybėmis – Lenkija, Lietuva ir Latvija. Tai ypač svarbu todėl, kad 2010 m. spalio mėn. Europos Komisija iš naujo vertins savo santykius su Baltarusija ir galbūt padarys pagrindines išvadas dėl būsimo bendradarbiavimo ir tolesnio dalyvavimo Rytų partnerystėje; |
| --- | --- |

4.

kartu pabrėžia, kad tokia valstybė kaip Baltarusija, kuri rodo pasirengimą dalyvauti Rytų partnerystėje ir yra suinteresuota normalizuoti santykius su Europos Sąjunga ir Europos Taryba, taip pat turi būti pasirengusi paisyti visuotinių žmogaus teisių ir panaikinti mirties bausmę, be to, parengti ir vykdyti tikrą reformų procesą, pavyzdžiui, aktyviau dalyvaudama poriniuose projektuose, plėsdama miestų partnerystę ir diskusijų forumus su pilietinės visuomenės organizacijomis ir stiprindama tarpregioninį ir tarpvalstybinį bendradarbiavimą visų pirma su kaimyninėmis valstybėmis – Lenkija, Lietuva ir Latvija. Tai ypač svarbu todėl, kad 2010 m. spalio mėn. Europos Komisija iš naujo vertins savo santykius su Baltarusija ir galbūt padarys pagrindines išvadas dėl būsimo bendradarbiavimo ir tolesnio dalyvavimo Rytų partnerystėje;

| 5. | nurodo, kad Regionų komitetas – arčiausiai piliečių esanti, vietos ir regionų valdžios institucijoms atstovaujanti institucija – yra tikras Baltarusijos partneris, galintis vystyti bendradarbiavimą pagal Rytų partnerystę. Įvairūs užmegzti ryšiai gali būti labai naudingi ES ir Baltarusijos savitarpio supratimui, kad demokratizacija būtų skatinama „iš apačios į viršų“ ir gerinama gyventojų padėtis Baltarusijoje; |
| --- | --- |

5.

nurodo, kad Regionų komitetas – arčiausiai piliečių esanti, vietos ir regionų valdžios institucijoms atstovaujanti institucija – yra tikras Baltarusijos partneris, galintis vystyti bendradarbiavimą pagal Rytų partnerystę. Įvairūs užmegzti ryšiai gali būti labai naudingi ES ir Baltarusijos savitarpio supratimui, kad demokratizacija būtų skatinama „iš apačios į viršų“ ir gerinama gyventojų padėtis Baltarusijoje;

ES ir Baltarusijos bendradarbiavimo strateginiai uždaviniai ir reikalavimai Baltarusijos vyriausybei

| 6. | vis dėlto nurodo, kad 1995 m. parengto dvišalio ES ir Baltarusijos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo (PBS) Europos Parlamentas iki šiol negalėjo ratifikuoti, todėl trūksta oficialaus bendradarbiavimo pagrindo, o ir Baltarusijos pastangos iki šiol buvo nepakankamos. Baltarusija yra vienintelė Rytų partnerystės dalyvė, kuri nėra visateisė Europos kaimynystės politikos (EKP) partnerė ir neatitinka tipinių Europos Tarybos ir Europos Sąjungos reikalavimų, be kita ko, reikalavimų dėl mirties bausmės nuosprendžių ir jų vykdymo moratoriumo. Todėl šiuo metu gali būti taikoma tik keletas daugiašalių EKP programų ir priemonių; |
| --- | --- |

6.

vis dėlto nurodo, kad 1995 m. parengto dvišalio ES ir Baltarusijos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo (PBS) Europos Parlamentas iki šiol negalėjo ratifikuoti, todėl trūksta oficialaus bendradarbiavimo pagrindo, o ir Baltarusijos pastangos iki šiol buvo nepakankamos. Baltarusija yra vienintelė Rytų partnerystės dalyvė, kuri nėra visateisė Europos kaimynystės politikos (EKP) partnerė ir neatitinka tipinių Europos Tarybos ir Europos Sąjungos reikalavimų, be kita ko, reikalavimų dėl mirties bausmės nuosprendžių ir jų vykdymo moratoriumo. Todėl šiuo metu gali būti taikoma tik keletas daugiašalių EKP programų ir priemonių;

| 7. | pritaria ES sprendimui stiprinti santykius su Baltarusija gerinant pasienio ir tarpregioninį bendradarbiavimą ir pagal Rytų partnerystės iniciatyvą įtraukti Baltarusiją pasitelkiant EKP finansines priemones, jeigu, atsižvelgiant į būsimą ES bendradarbiavimo su Baltarusija peržiūrą 2010 m. spalio mėn., ji toliau sieks pažangos, susijusios su demokratizacija, teisine valstybe ir pilietinės visuomenės vystymu; |
| --- | --- |

7.

pritaria ES sprendimui stiprinti santykius su Baltarusija gerinant pasienio ir tarpregioninį bendradarbiavimą ir pagal Rytų partnerystės iniciatyvą įtraukti Baltarusiją pasitelkiant EKP finansines priemones, jeigu, atsižvelgiant į būsimą ES bendradarbiavimo su Baltarusija peržiūrą 2010 m. spalio mėn., ji toliau sieks pažangos, susijusios su demokratizacija, teisine valstybe ir pilietinės visuomenės vystymu;

| 8. | palankiai vertina tai, kad Europos Komisija pakvietė Regionų komitetą prisidėti prie Rytų partnerystės, ir atkreipia dėmesį į vietos ir regionų valdžios institucijų pasirengimą ir ryžtą visomis turimomis priemonėmis remti Rytų partnerystę ir padėti Baltarusijai; |
| --- | --- |

8.

palankiai vertina tai, kad Europos Komisija pakvietė Regionų komitetą prisidėti prie Rytų partnerystės, ir atkreipia dėmesį į vietos ir regionų valdžios institucijų pasirengimą ir ryžtą visomis turimomis priemonėmis remti Rytų partnerystę ir padėti Baltarusijai;

| 9. | palankiai įvertino Baltarusijos vyriausybės visai neseniai žengtus pirmuosius žingsnius gerinant padėtį žmogaus teisių ir teisinės valstybės srityje: į laisvę išleido politinius kalinius, pritarė ES Komisijos delegacijos biuro atidarymui Minske ir toleravo pilietinės visuomenės forumą, kuris aiškiai pasisako už demokratizaciją ir pilietinės visuomenės stiprinimą Baltarusijoje; |
| --- | --- |

9.

palankiai įvertino Baltarusijos vyriausybės visai neseniai žengtus pirmuosius žingsnius gerinant padėtį žmogaus teisių ir teisinės valstybės srityje: į laisvę išleido politinius kalinius, pritarė ES Komisijos delegacijos biuro atidarymui Minske ir toleravo pilietinės visuomenės forumą, kuris aiškiai pasisako už demokratizaciją ir pilietinės visuomenės stiprinimą Baltarusijoje;

| 10. | yra patenkintas, kad taikomos EKP priemonės ir veiksmų programos, pavyzdžiui, TAIEX arba Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonė (EIDHR), davė pirmuosius teigiamus rezultatus gerinant Baltarusijos politinę padėtį; |
| --- | --- |

10.

yra patenkintas, kad taikomos EKP priemonės ir veiksmų programos, pavyzdžiui, TAIEX arba Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonė (EIDHR), davė pirmuosius teigiamus rezultatus gerinant Baltarusijos politinę padėtį;

| 11. | džiaugiasi Baltarusijos bendradarbiavimu su ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuru (ODIHR) rinkimų teisės srityje ir ragina Baltarusiją tęsti bendradarbiavimą rengiantis 2010 m. pabaigoje–2011 m. pradžioje vyksiantiems prezidento rinkimams ir užtikrinti, kad rinkimai vyktų sąžiningai ir skaidriai. Tai apima ir tarptautinių rinkimų stebėtojų priėmimą ir leidimą jiems stebėti visus pasirengimo rinkimams ir porinkiminius procesus; |
| --- | --- |

11.

džiaugiasi Baltarusijos bendradarbiavimu su ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuru (ODIHR) rinkimų teisės srityje ir ragina Baltarusiją tęsti bendradarbiavimą rengiantis 2010 m. pabaigoje–2011 m. pradžioje vyksiantiems prezidento rinkimams ir užtikrinti, kad rinkimai vyktų sąžiningai ir skaidriai. Tai apima ir tarptautinių rinkimų stebėtojų priėmimą ir leidimą jiems stebėti visus pasirengimo rinkimams ir porinkiminius procesus;

| 12. | norėtų atkreipti dėmesį į Europos Tarybos vietos ir regionų valdžios institucijų kongreso organizuojamų rinkimų stebėjimo misijų, kuriose dalyvauja Regionų komitetas, svarbą ir rekomenduoja siųsti jungtines delegacijas ir į būsimas Baltarusijos vietos ir regionų valdžios rinkimų stebėjimo misijas; |
| --- | --- |

12.

norėtų atkreipti dėmesį į Europos Tarybos vietos ir regionų valdžios institucijų kongreso organizuojamų rinkimų stebėjimo misijų, kuriose dalyvauja Regionų komitetas, svarbą ir rekomenduoja siųsti jungtines delegacijas ir į būsimas Baltarusijos vietos ir regionų valdžios rinkimų stebėjimo misijas;

| 13. | palankiai vertina nuo 2009 m. pradžios vykstančią teigiamą Baltarusijos ir kitų Rytų partnerystės valstybių santykių raidą. Diplomatinė Baltarusijos ir Ukrainos, Gruzijos ir Azerbaidžano veikla rodo, kad vyksta savarankiškas ir daugiašalis Baltijos ir Juodosios jūros šalių regioninis bendradarbiavimas; |
| --- | --- |

13.

palankiai vertina nuo 2009 m. pradžios vykstančią teigiamą Baltarusijos ir kitų Rytų partnerystės valstybių santykių raidą. Diplomatinė Baltarusijos ir Ukrainos, Gruzijos ir Azerbaidžano veikla rodo, kad vyksta savarankiškas ir daugiašalis Baltijos ir Juodosios jūros šalių regioninis bendradarbiavimas;

| 14. | tačiau nuogąstaudamas pastebi, kad ES ir Baltarusijos santykiai nuo 2010 m. pirmojo pusmečio atšalo dėl vėl padažnėjusių žmogaus teisių pažeidimų Baltarusijoje ir nuolatinės politinės prievartos prieš nepriklausomas NVO, ir nuvylusių vietos rinkimų, kuriuose iš 25 000 visos šalies patvirtintų kandidatų opozicijos atstovai sudarė tik 2 proc.; |
| --- | --- |

14.

tačiau nuogąstaudamas pastebi, kad ES ir Baltarusijos santykiai nuo 2010 m. pirmojo pusmečio atšalo dėl vėl padažnėjusių žmogaus teisių pažeidimų Baltarusijoje ir nuolatinės politinės prievartos prieš nepriklausomas NVO, ir nuvylusių vietos rinkimų, kuriuose iš 25 000 visos šalies patvirtintų kandidatų opozicijos atstovai sudarė tik 2 proc.;

| 15. | taip pat išreiškia rimtą susirūpinimą dėl naujausių pranešimų apie spaudos laisvės pažeidimus ir kliūtis užsienio žiniasklaidos atstovų darbui, etninių mažumų laisvės apribojimus Baltarusijoje, dviejų mirties nuosprendžių įvykdymą kovo mėn., taip pat opozicijos veiklą ribojančius veiksmus ir programas prieš vietos rinkimus ir visoje šalyje Baltarusijos saugumo tarnybos vykdytus veiksmus prieš 2010 m. gegužės 18 d. vykusią kampaniją „Pasakyk teisybę“, per kurią buvo daromos kratos daugelyje opozicijos atstovų butų ir biurų. Regionų komitetui vis didesnį susirūpinimą kelia represinės priemonės, kurių imasi šiuo metu vyriausybė cenzūruodama žiniasklaidos laisvę ir visų pirma internetą, kuris yra ypač svarbus opozicinių judėjimų komunikacijai ir kuris atliks svarbų vaidmenį būsimoje prezidento rinkimų kampanijoje; |
| --- | --- |

15.

taip pat išreiškia rimtą susirūpinimą dėl naujausių pranešimų apie spaudos laisvės pažeidimus ir kliūtis užsienio žiniasklaidos atstovų darbui, etninių mažumų laisvės apribojimus Baltarusijoje, dviejų mirties nuosprendžių įvykdymą kovo mėn., taip pat opozicijos veiklą ribojančius veiksmus ir programas prieš vietos rinkimus ir visoje šalyje Baltarusijos saugumo tarnybos vykdytus veiksmus prieš 2010 m. gegužės 18 d. vykusią kampaniją „Pasakyk teisybę“, per kurią buvo daromos kratos daugelyje opozicijos atstovų butų ir biurų. Regionų komitetui vis didesnį susirūpinimą kelia represinės priemonės, kurių imasi šiuo metu vyriausybė cenzūruodama žiniasklaidos laisvę ir visų pirma internetą, kuris yra ypač svarbus opozicinių judėjimų komunikacijai ir kuris atliks svarbų vaidmenį būsimoje prezidento rinkimų kampanijoje;

| 16. | primygtinai ragina Baltarusijos vyriausybę grįžti į demokratizavimo kelią ir nedelsiant nutraukti mirties bausmės taikymą ir vykdymą, žmogaus teisių pažeidimus, pilietinės visuomenės grupių bauginimą ir pašalinti etninėms mažumoms Baltarusijoje taikomus apribojimus, kliūtis ir sustabdyti jų politinį, ekonominį, socialinį ir kultūrinį diskriminavimą; |
| --- | --- |

16.

primygtinai ragina Baltarusijos vyriausybę grįžti į demokratizavimo kelią ir nedelsiant nutraukti mirties bausmės taikymą ir vykdymą, žmogaus teisių pažeidimus, pilietinės visuomenės grupių bauginimą ir pašalinti etninėms mažumoms Baltarusijoje taikomus apribojimus, kliūtis ir sustabdyti jų politinį, ekonominį, socialinį ir kultūrinį diskriminavimą;

| 17. | ragina Baltarusijos vadovybę iki kitų prezidento rinkimų pasiekti esminės pažangos užtikrinant mirties bausmės moratoriumo laikymąsi, visa apimančią žodžio laisvę, susirinkimų ir asociacijų laisvę, religijos laisvės apsaugą ir politines teises opoziciniams judėjimams; |
| --- | --- |

17.

ragina Baltarusijos vadovybę iki kitų prezidento rinkimų pasiekti esminės pažangos užtikrinant mirties bausmės moratoriumo laikymąsi, visa apimančią žodžio laisvę, susirinkimų ir asociacijų laisvę, religijos laisvės apsaugą ir politines teises opoziciniams judėjimams;

| 18. | primygtinai ragina Baltarusijos vyriausybę į Baltarusijos delegaciją, kviečiamą dalyvauti parlamentinėje EURONEST asamblėjoje, įtraukti ir opozicijos atstovus; |
| --- | --- |

18.

primygtinai ragina Baltarusijos vyriausybę į Baltarusijos delegaciją, kviečiamą dalyvauti parlamentinėje EURONEST asamblėjoje, įtraukti ir opozicijos atstovus;

| 19. | nurodo, jog Baltarusijai reikia imtis plataus užmojo vietos ir regionų savivaldos modernizavimo priemonių, kad būtų






  — | užtikrintas veiksmingas administravimo ir mokesčių decentralizavimas, |
| --- | --- | --- |

19.

nurodo, jog Baltarusijai reikia imtis plataus užmojo vietos ir regionų savivaldos modernizavimo priemonių, kad būtų

—

užtikrintas veiksmingas administravimo ir mokesčių decentralizavimas,

| — | panaikinta stiprios centrinės vyriausybės ir silpno vietos ir regionų lygmens asimetriška galių struktūra finansų ir išteklių skirstymo srityje, |
| --- | --- |

—

panaikinta stiprios centrinės vyriausybės ir silpno vietos ir regionų lygmens asimetriška galių struktūra finansų ir išteklių skirstymo srityje,

| — | sukurtos geresnės viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės sąlygos viešosioms paslaugoms vystyti, |
| --- | --- |

—

sukurtos geresnės viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės sąlygos viešosioms paslaugoms vystyti,

| — | padidinti vietos ir regionų administravimo gebėjimai; |
| --- | --- |

—

padidinti vietos ir regionų administravimo gebėjimai;

| 20. | mano, kad tai padėtų pagerinti Baltarusijos piliečių gyvenimo kokybę. Regionų komitetas siūlo savo pagalbą vietos valdžios institucijų modernizavimui; |
| --- | --- |

20.

mano, kad tai padėtų pagerinti Baltarusijos piliečių gyvenimo kokybę. Regionų komitetas siūlo savo pagalbą vietos valdžios institucijų modernizavimui;

| 21. | pabrėžia, kad naujas ES ir Baltarusijos santykių sąstingis turėtų neigiamo poveikio didėjančiam pilietinės visuomenės aktyvumui ir dabartiniam Baltarusijos piliečių proeuropietiškam nusiteikimui; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia, kad naujas ES ir Baltarusijos santykių sąstingis turėtų neigiamo poveikio didėjančiam pilietinės visuomenės aktyvumui ir dabartiniam Baltarusijos piliečių proeuropietiškam nusiteikimui;

| 22. | atkreipia dėmesį į aktyvių ES valstybių ir Baltarusijos miestų partnerysčių, pavyzdžiui, Minsko ir Bonos, svarbą. Miestų partnerystės, jų sukaupta didžiulė patirtis, užmegzti ryšiai ir tinklai yra svarbus ramstis tolesnei demokratizacijai Baltarusijoje ir jos priartėjimui prie ES. Jos motyvuoja pareigūnus ir piliečius savo darbu ir žiniomis prisidėti prie tokių partnerysčių; |
| --- | --- |

22.

atkreipia dėmesį į aktyvių ES valstybių ir Baltarusijos miestų partnerysčių, pavyzdžiui, Minsko ir Bonos, svarbą. Miestų partnerystės, jų sukaupta didžiulė patirtis, užmegzti ryšiai ir tinklai yra svarbus ramstis tolesnei demokratizacijai Baltarusijoje ir jos priartėjimui prie ES. Jos motyvuoja pareigūnus ir piliečius savo darbu ir žiniomis prisidėti prie tokių partnerysčių;

| 23. | siekdamas stiprinti regioninį ir pasienio bendradarbiavimą nurodo lemiamą gerų kaimyninių santykių su ES valstybėmis narėmis Latvija, Lietuva ir Lenkija svarbą. Šie santykiai turi būti draugiški ir suteikti visoms etninėms mažumoms tinkamą politinį, ekonominį, socialinį ir kultūrinį vaidmenį savo šalyje, kad užsimegztų tarpusavio pagarba pagrįsti ilgalaikiai stabilūs santykiai; |
| --- | --- |

23.

siekdamas stiprinti regioninį ir pasienio bendradarbiavimą nurodo lemiamą gerų kaimyninių santykių su ES valstybėmis narėmis Latvija, Lietuva ir Lenkija svarbą. Šie santykiai turi būti draugiški ir suteikti visoms etninėms mažumoms tinkamą politinį, ekonominį, socialinį ir kultūrinį vaidmenį savo šalyje, kad užsimegztų tarpusavio pagarba pagrįsti ilgalaikiai stabilūs santykiai;

Politinės rekomendacijos dėl tolesnio bendradarbiavimo

| 24. | rekomenduoja ES vykdyti išsamų, atvirą ir struktūruotą dialogą su Baltarusijos valdžios institucijomis, opoziciniais judėjimais ir pilietine visuomene ir perduoti Baltarusijai, kad vis dar gali būti ratifikuotas PBS ir taikomos visos Europos kaimynystės ir partnerystės priemonės, dar gali būti pasinaudota jų ekonominiais privalumais, jei vyriausybė savo ruožtu iš tikrųjų yra pasirengusi esminėms permainoms, gerbia teisinės valstybės principus ir žmogaus teises, ir vykdo regionų ir vietos valdžios institucijoms sustiprinti būtinas reformas; |
| --- | --- |

24.

rekomenduoja ES vykdyti išsamų, atvirą ir struktūruotą dialogą su Baltarusijos valdžios institucijomis, opoziciniais judėjimais ir pilietine visuomene ir perduoti Baltarusijai, kad vis dar gali būti ratifikuotas PBS ir taikomos visos Europos kaimynystės ir partnerystės priemonės, dar gali būti pasinaudota jų ekonominiais privalumais, jei vyriausybė savo ruožtu iš tikrųjų yra pasirengusi esminėms permainoms, gerbia teisinės valstybės principus ir žmogaus teises, ir vykdo regionų ir vietos valdžios institucijoms sustiprinti būtinas reformas;

| 25. | todėl siūlo ES ateityje humanitarinės pagalbos projektų tvirtinimą ir vykdymą arba finansinių priemonių taikymą dar labiau susieti su pažanga žmogaus teisių laikymosi srityje ir veiksmingu mirties bausmės moratoriumo taikymu Baltarusijoje. Kartu ES turi toliau (ir dar intensyviau) stebėti, kad skirtos lėšos būtų naudojamos pagal paskirtį ir būtų naudingos humanitariniams tikslams, teisinės valstybės vystymui Baltarusijoje ir nestiprintų autoritarinių struktūrų bei autoritarinio režimo Minske; |
| --- | --- |

25.

todėl siūlo ES ateityje humanitarinės pagalbos projektų tvirtinimą ir vykdymą arba finansinių priemonių taikymą dar labiau susieti su pažanga žmogaus teisių laikymosi srityje ir veiksmingu mirties bausmės moratoriumo taikymu Baltarusijoje. Kartu ES turi toliau (ir dar intensyviau) stebėti, kad skirtos lėšos būtų naudojamos pagal paskirtį ir būtų naudingos humanitariniams tikslams, teisinės valstybės vystymui Baltarusijoje ir nestiprintų autoritarinių struktūrų bei autoritarinio režimo Minske;

| 26. | rekomenduoja ES nevykdyti šį 2010 m. rudenį planuojamos peržiūros, o toliau atidžiai stebėti Baltarusijos vidaus politinės padėties raidą iki būsimų prezidento rinkimų 2010 m. pabaigoje–2011 m. pradžioje ir tik tada spręsti dėl tolesnio bendradarbiavimo; |
| --- | --- |

26.

rekomenduoja ES nevykdyti šį 2010 m. rudenį planuojamos peržiūros, o toliau atidžiai stebėti Baltarusijos vidaus politinės padėties raidą iki būsimų prezidento rinkimų 2010 m. pabaigoje–2011 m. pradžioje ir tik tada spręsti dėl tolesnio bendradarbiavimo;

| 27. | ragina Vietos ir regionų valdžios institucijų kongresą stebėti rinkimus Baltarusijoje, ar pasirengimas jiems ir jų vykdymas atitinka bendrąsias Europos Tarybos sąlygas. RK siūlo tęsti iki šiol vykdytą bendradarbiavimą rinkimų stebėjimo srityje; |
| --- | --- |

27.

ragina Vietos ir regionų valdžios institucijų kongresą stebėti rinkimus Baltarusijoje, ar pasirengimas jiems ir jų vykdymas atitinka bendrąsias Europos Tarybos sąlygas. RK siūlo tęsti iki šiol vykdytą bendradarbiavimą rinkimų stebėjimo srityje;

| 28. | pataria ES iki 2011 m. pradžios pateikti specialią tarpinę ataskaitą dėl santykių su Baltarusija nuo ryšių su Baltarusija atnaujinimo 2008 m. spalio mėn. ir savikritiškai įvertinti ES praėjusių 24 mėnesių pastangas Baltarusijoje, kad būtų galima apsispęsti dėl tolesnio bendradarbiavimo su Baltarusijos demokratinėmis NVO; |
| --- | --- |

28.

pataria ES iki 2011 m. pradžios pateikti specialią tarpinę ataskaitą dėl santykių su Baltarusija nuo ryšių su Baltarusija atnaujinimo 2008 m. spalio mėn. ir savikritiškai įvertinti ES praėjusių 24 mėnesių pastangas Baltarusijoje, kad būtų galima apsispęsti dėl tolesnio bendradarbiavimo su Baltarusijos demokratinėmis NVO;

| 29. | rekomenduoja visoms Europos institucijoms ir toliau solidarizuotis su demokratiniais subjektais Baltarusijoje ir visų pirma stiprinti ryšius su vietos ir regionų valdžios institucijomis, kad būtų sudaryta atsvara galių sutelkimui Minske. Turėtų būti siekiama, kad bendradarbiavimo diskusijose aktyviai dalyvautų atviri ir demokratiškai nusiteikę nuomonės formuotojai, visų pirma vietos lygiu ir ES valstybių narių pasienio regionų, kad būtų daromas teigiamas poveikis Baltarusijos vidaus politikos vystymui „iš apačios į viršų“; |
| --- | --- |

29.

rekomenduoja visoms Europos institucijoms ir toliau solidarizuotis su demokratiniais subjektais Baltarusijoje ir visų pirma stiprinti ryšius su vietos ir regionų valdžios institucijomis, kad būtų sudaryta atsvara galių sutelkimui Minske. Turėtų būti siekiama, kad bendradarbiavimo diskusijose aktyviai dalyvautų atviri ir demokratiškai nusiteikę nuomonės formuotojai, visų pirma vietos lygiu ir ES valstybių narių pasienio regionų, kad būtų daromas teigiamas poveikis Baltarusijos vidaus politikos vystymui „iš apačios į viršų“;

| 30. | rekomenduoja dar labiau remtis jau sukurtomis keitimosi nuomonėmis platformomis, pavyzdžiui, Pilietinės visuomenės forumu arba Minsko forumu prie Dortmunde įsikūrusios Tarptautinio švietimo ir susitikimų asociacijos (IBB Johannes Rau) Minsko biuro, ir sistemingai plėsti ir įtvirtinti oficialių Baltarusijos atstovų, opozicijos, NVO, mokslininkų ir žiniasklaidos dialogą; |
| --- | --- |

30.

rekomenduoja dar labiau remtis jau sukurtomis keitimosi nuomonėmis platformomis, pavyzdžiui, Pilietinės visuomenės forumu arba Minsko forumu prie Dortmunde įsikūrusios Tarptautinio švietimo ir susitikimų asociacijos (IBB Johannes Rau) Minsko biuro, ir sistemingai plėsti ir įtvirtinti oficialių Baltarusijos atstovų, opozicijos, NVO, mokslininkų ir žiniasklaidos dialogą;

| 31. | siūlo, toliau plėtojant dialogą su demokratijos siekiančiais Baltarusijos judėjimais ir opozicinėmis partijomis, didžiausią dėmesį visų pirma skirti žiniasklaidos ir spaudos laisvės temai: nuo 2009 m. vėlyvo rudens Baltarusijos vyriausybė ėmėsi įvairių priemonių, trukdančių vietos bei užsienio spaudos darbui ir reguliuoja internetą bei apsunkina nepriklausomos ir laisvos žiniasklaidos darbą ir kartu opozicinių judėjimų veiklą. Laisvai žiniasklaidai teks svarbus vaidmuo visų pirma 2010 m. pabaigoje vyksiančioje prezidento rinkimų kampanijoje. Regionų komitetas galėtų labai padėti skatinti dialogą demokratijos klausimais su Baltarusija paragindamas visas šalies institucijas visų pirma naudotis naujomis žiniasklaidos priemonėmis ir galimybėmis (be kita ko YouTube, tinklaraščiais, Twitter ir kitomis socialinės tinklaveikos priemonėmis) ir taip palengvinti opozicinių judėjimų darbą; |
| --- | --- |

31.

siūlo, toliau plėtojant dialogą su demokratijos siekiančiais Baltarusijos judėjimais ir opozicinėmis partijomis, didžiausią dėmesį visų pirma skirti žiniasklaidos ir spaudos laisvės temai: nuo 2009 m. vėlyvo rudens Baltarusijos vyriausybė ėmėsi įvairių priemonių, trukdančių vietos bei užsienio spaudos darbui ir reguliuoja internetą bei apsunkina nepriklausomos ir laisvos žiniasklaidos darbą ir kartu opozicinių judėjimų veiklą. Laisvai žiniasklaidai teks svarbus vaidmuo visų pirma 2010 m. pabaigoje vyksiančioje prezidento rinkimų kampanijoje. Regionų komitetas galėtų labai padėti skatinti dialogą demokratijos klausimais su Baltarusija paragindamas visas šalies institucijas visų pirma naudotis naujomis žiniasklaidos priemonėmis ir galimybėmis (be kita ko YouTube, tinklaraščiais, Twitter ir kitomis socialinės tinklaveikos priemonėmis) ir taip palengvinti opozicinių judėjimų darbą;

| 32. | kviečia nacionalines Baltarusijos valdžios institucijas laikantis Rytų partnerystės priemonių į atvirą ir nuolatinį dialogą dėl decentralizacijos ir regionų ir vietos valdžios institucijų stiprinimo Baltarusijos politinėje sistemoje ir nurodo šias temas:






  — | geras valdymas ir biurokratijos mažinimas, |
| --- | --- | --- |

32.

kviečia nacionalines Baltarusijos valdžios institucijas laikantis Rytų partnerystės priemonių į atvirą ir nuolatinį dialogą dėl decentralizacijos ir regionų ir vietos valdžios institucijų stiprinimo Baltarusijos politinėje sistemoje ir nurodo šias temas:

—

geras valdymas ir biurokratijos mažinimas,

| — | tvarus socialinis ir ekonominis vystymasis ir sanglaudos politika, |
| --- | --- |

—

tvarus socialinis ir ekonominis vystymasis ir sanglaudos politika,

| — | su eismu per sieną susiję klausimai, |
| --- | --- |

—

su eismu per sieną susiję klausimai,

| — | aplinkosauga, |
| --- | --- |

—

aplinkosauga,

| — | kultūrinė veikla, |
| --- | --- |

—

kultūrinė veikla,

| — | geresnės sąlygos mažoms ir vidutinėms įmonėms, |
| --- | --- |

—

geresnės sąlygos mažoms ir vidutinėms įmonėms,

| — | asmeniniai ryšiai (jaunimo mainai ir miestų partnerystės); |
| --- | --- |

—

asmeniniai ryšiai (jaunimo mainai ir miestų partnerystės);

| 33. | kviečia Baltarusijos vietos ir regionų valdžios institucijų ir demokratinių NVO atstovus stebėtojų teisėmis dalyvauti ES valstybių vietos valdžios institucijų asamblėjose, kad būtų skatinami nauji poriniai projektai ir keitimasis nuomonėmis; |
| --- | --- |

33.

kviečia Baltarusijos vietos ir regionų valdžios institucijų ir demokratinių NVO atstovus stebėtojų teisėmis dalyvauti ES valstybių vietos valdžios institucijų asamblėjose, kad būtų skatinami nauji poriniai projektai ir keitimasis nuomonėmis;

| 34. | pasisako už tai, kad būtų tęsiamos ir plečiamos esamos teritorinio bendradarbiavimo su Baltarusija formos ES pasienio regionuose, be kita ko, pasitelkiant tinkamas INTERREG programas, ir skatina šių regionų vietos valdžios institucijas ir NVO imtis tolesnių projektų siekiant plėtoti valstybių sienas peržengiančius ryšius, o pačias sienas plačiau atverti; |
| --- | --- |

34.

pasisako už tai, kad būtų tęsiamos ir plečiamos esamos teritorinio bendradarbiavimo su Baltarusija formos ES pasienio regionuose, be kita ko, pasitelkiant tinkamas INTERREG programas, ir skatina šių regionų vietos valdžios institucijas ir NVO imtis tolesnių projektų siekiant plėtoti valstybių sienas peržengiančius ryšius, o pačias sienas plačiau atverti;

| 35. | skatina visų pirma ES valstybių narių Lenkijos, Lietuvos ir Latvijos pasienio regionus toliau stiprinti pasienio bendradarbiavimą su Baltarusijos savivaldybėmis ir regionų valdžios institucijomis, pavyzdžiui, šiose srityse:






  — | eismas per sieną, muitai, judumo skatinimas (vizų režimo supaprastinimas) siekiant sudaryti palankesnes sąlygas sienų kirtimui ir Baltarusijos bei su ja besiribojančių ES valstybių piliečių ryšiams, |
| --- | --- | --- |

35.

skatina visų pirma ES valstybių narių Lenkijos, Lietuvos ir Latvijos pasienio regionus toliau stiprinti pasienio bendradarbiavimą su Baltarusijos savivaldybėmis ir regionų valdžios institucijomis, pavyzdžiui, šiose srityse:

—

eismas per sieną, muitai, judumo skatinimas (vizų režimo supaprastinimas) siekiant sudaryti palankesnes sąlygas sienų kirtimui ir Baltarusijos bei su ja besiribojančių ES valstybių piliečių ryšiams,

| — | migracija ir kovos su organizuotu nusikalstamumu priemonės, |
| --- | --- |

—

migracija ir kovos su organizuotu nusikalstamumu priemonės,

| — | pasienio aplinkosaugos klausimai, |
| --- | --- |

—

pasienio aplinkosaugos klausimai,

| — | ekonomikos skatinimas ir pasienio prekybos palengvinimas, |
| --- | --- |

—

ekonomikos skatinimas ir pasienio prekybos palengvinimas,

| — | parama profesiniam baziniam ir tęstiniam mokymui, |
| --- | --- |

—

parama profesiniam baziniam ir tęstiniam mokymui,

| — | bendri kultūriniai renginiai, pavyzdžiui, koncertai, meno parodos ir renginiai, skirti bendros istorinės atminties kultūros puoselėjimui ir karų sukeltų padarinių žmonių santykiams šalinimui; |
| --- | --- |

—

bendri kultūriniai renginiai, pavyzdžiui, koncertai, meno parodos ir renginiai, skirti bendros istorinės atminties kultūros puoselėjimui ir karų sukeltų padarinių žmonių santykiams šalinimui;

| 36. | pasisako už tai, kad ir toliau būtų taikomos EKP priemonės mokinių, studentų ir mokytojų tarpvalstybiniams mainams (ERASMUS, TEMPUS) stiprinti, kad būtų gerinamas Baltarusijos ir ES valstybių piliečių tarpusavio supratimas ir taip propaguojama Europos idėja ir skatinamas piliečių dalyvavimas Baltarusijoje. |
| --- | --- |

36.

pasisako už tai, kad ir toliau būtų taikomos EKP priemonės mokinių, studentų ir mokytojų tarpvalstybiniams mainams (ERASMUS, TEMPUS) stiprinti, kad būtų gerinamas Baltarusijos ir ES valstybių piliečių tarpusavio supratimas ir taip propaguojama Europos idėja ir skatinamas piliečių dalyvavimas Baltarusijoje.

2010 m. gruodžio 2 d., Briuselis

Regionų komiteto pirmininkė

Mercedes BRESSO

---

| 10.2.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 42/59 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 42/59

---

Regionų komiteto nuomonė „Rytų partnerystės iniciatyvos įgyvendinimas Armėnijoje bei Armėnijos ir ES vietos ir regionų valdžios institucijų bendradarbiavimo plėtojimas“

2011/C 42/12

REGIONŲ KOMITETAS

| — | pabrėžia, kad dabartinė padėtis Armėnijoje ir jos politinės raidos trajektorija turėtų būti vertinamos šalies religinio palikimo ir neramios istorijos, pasižyminčios nuolatiniais užsienio šalių išpuoliais ir žiauriu armėnų genocidu, įvykdytu XX a. pradžioje, fone; |
| --- | --- |

—

pabrėžia, kad dabartinė padėtis Armėnijoje ir jos politinės raidos trajektorija turėtų būti vertinamos šalies religinio palikimo ir neramios istorijos, pasižyminčios nuolatiniais užsienio šalių išpuoliais ir žiauriu armėnų genocidu, įvykdytu XX a. pradžioje, fone;

| — | džiaugiasi, kad 2009 m. gegužės mėn. surengti Jerevano miesto mero rinkimai, tačiau pabrėžia, kad reikia toliau dėti pastangas keisti rinkėjų elgseną. Taip pat džiaugiasi, kad 2005 m. padarius konstitucijos pataisas sostinė įgijo naują statusą ir turi savo įstatymą. Įsigaliojus konstitucijai, darbotvarkėje numatytas likusių savivaldybių stambinimas arba sujungimas. Šiomis aplinkybėmis Regionų komitetas nuogąstauja, kad, nors dėl to jau yra susitarta, kaip ir dėl svarbiausių vietos valdžios vadovų galių išplėtimo, šis susitarimas iki šiol dar neįgyvendintas; |
| --- | --- |

—

džiaugiasi, kad 2009 m. gegužės mėn. surengti Jerevano miesto mero rinkimai, tačiau pabrėžia, kad reikia toliau dėti pastangas keisti rinkėjų elgseną. Taip pat džiaugiasi, kad 2005 m. padarius konstitucijos pataisas sostinė įgijo naują statusą ir turi savo įstatymą. Įsigaliojus konstitucijai, darbotvarkėje numatytas likusių savivaldybių stambinimas arba sujungimas. Šiomis aplinkybėmis Regionų komitetas nuogąstauja, kad, nors dėl to jau yra susitarta, kaip ir dėl svarbiausių vietos valdžios vadovų galių išplėtimo, šis susitarimas iki šiol dar neįgyvendintas;

| — | pripažįsta, kad Armėnija padarė nemažą pažangą santykiuose su Europos Sąjunga, ypač 2006 m. patvirtindama bendrą Europos Sąjungos ir Armėnijos Europos kaimynystės politikos veiksmų planą. 2008 m. Jerevane atidarytas ES delegacijos biuras, o 2009 m. pradėjo dirbti ES patarėjų grupė; |
| --- | --- |

—

pripažįsta, kad Armėnija padarė nemažą pažangą santykiuose su Europos Sąjunga, ypač 2006 m. patvirtindama bendrą Europos Sąjungos ir Armėnijos Europos kaimynystės politikos veiksmų planą. 2008 m. Jerevane atidarytas ES delegacijos biuras, o 2009 m. pradėjo dirbti ES patarėjų grupė;

| — | mano, jog svarbu, kad netrukus su Armėnija prasidės derybos dėl vizų režimo supaprastinimo ir readmisijos susitarimo. Muitų sumažinimas ir paprastesnės vizų režimo taisyklės iš esmės keičia žmonių bendravimo galimybes ir gerina santykius visose srityse. |
| --- | --- |

—

mano, jog svarbu, kad netrukus su Armėnija prasidės derybos dėl vizų režimo supaprastinimo ir readmisijos susitarimo. Muitų sumažinimas ir paprastesnės vizų režimo taisyklės iš esmės keičia žmonių bendravimo galimybes ir gerina santykius visose srityse.

| Pranešėjas | : | Teet Kallasvee (EE / ELP), Hapsalu miesto tarybos narys |
| --- | --- | --- |

Pranešėjas

:

Teet Kallasvee (EE / ELP), Hapsalu miesto tarybos narys

I.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

Politiniai aspektai ir istorinės aplinkybės

| 1. | pabrėžia, kad dabartinė padėtis Armėnijoje ir jos politinės raidos trajektorija turėtų būti vertinamos šalies religinio palikimo ir neramios istorijos, pasižyminčios nuolatiniais užsienio šalių išpuoliais ir žiauriu armėnų genocidu, įvykdytu XX a. pradžioje, fone; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia, kad dabartinė padėtis Armėnijoje ir jos politinės raidos trajektorija turėtų būti vertinamos šalies religinio palikimo ir neramios istorijos, pasižyminčios nuolatiniais užsienio šalių išpuoliais ir žiauriu armėnų genocidu, įvykdytu XX a. pradžioje, fone;

| 2. | pažymi, kad 1991 m. rugpjūtį Armėnija paskelbė savo nepriklausomybę, kuri buvo patvirtinta tų pačių metų rugsėjį vykusiu referendumu. 1991 m. spalio mėnesį šalies gyventojai išrinko prezidentą; |
| --- | --- |

2.

pažymi, kad 1991 m. rugpjūtį Armėnija paskelbė savo nepriklausomybę, kuri buvo patvirtinta tų pačių metų rugsėjį vykusiu referendumu. 1991 m. spalio mėnesį šalies gyventojai išrinko prezidentą;

| 3. | konstatuoja, kad konfliktas Kalnų Karabache ir kiti iki šiol besitęsiantys konfliktai kelia didelę įtampą regione. Komitetas pažymi, kad ESBO Minsko grupei, kuri nuo 1992 m. bando išspręsti Kalnų Karabacho konfliktą, nuo 1995 m. pirmininkauja JAV, Prancūzija ir Rusija; |
| --- | --- |

3.

konstatuoja, kad konfliktas Kalnų Karabache ir kiti iki šiol besitęsiantys konfliktai kelia didelę įtampą regione. Komitetas pažymi, kad ESBO Minsko grupei, kuri nuo 1992 m. bando išspręsti Kalnų Karabacho konfliktą, nuo 1995 m. pirmininkauja JAV, Prancūzija ir Rusija;

| 4. | džiaugiasi Armėnijos iniciatyva be jokių išankstinių sąlygų toliau normalizuoti santykius su Turkija. 2009 m. spalio mėnesį, tarpininkaujant Šveicarijai ir padedant Europos Sąjungai, JAV ir Rusijai Armėnija ir Turkija užmezgė diplomatinius santykius; |
| --- | --- |

4.

džiaugiasi Armėnijos iniciatyva be jokių išankstinių sąlygų toliau normalizuoti santykius su Turkija. 2009 m. spalio mėnesį, tarpininkaujant Šveicarijai ir padedant Europos Sąjungai, JAV ir Rusijai Armėnija ir Turkija užmezgė diplomatinius santykius;

Krizės poveikis regionų vidaus politikai

| 5. | apgailestaudamas pažymi, kad Kalnų Karabacho konfliktas, keblūs santykiai su Turkija ir Azerbaidžanu ir neramus bendras tarptautinis politinis klimatas turėjo įtakos ir Armėnijos vidaus politikai; |
| --- | --- |

5.

apgailestaudamas pažymi, kad Kalnų Karabacho konfliktas, keblūs santykiai su Turkija ir Azerbaidžanu ir neramus bendras tarptautinis politinis klimatas turėjo įtakos ir Armėnijos vidaus politikai;

| 6. | pastebi, kad Kalnų Karabacho konflikto status quo išlieka, ir remia nuolatines aukšto lygio Minsko grupės pastangas taikiai išspręsti konfliktą; |
| --- | --- |

6.

pastebi, kad Kalnų Karabacho konflikto status quo išlieka, ir remia nuolatines aukšto lygio Minsko grupės pastangas taikiai išspręsti konfliktą;

| 7. | džiaugiasi, kad priėmus naują Konstituciją (priimta 1995 m. ir pataisyta 2005 m.) ir kitas naujas teisines priemones, tarp jų rinkimų įstatymą, buvo sukurtos sąlygos pakeisti posovietinį autoritarinį palikimą demokratinėmis institucijomis. Vis dėlto tam tikra gyventojų dalis dar nevisiškai pasitiki iki šiol vykusių rinkimų rezultatais; |
| --- | --- |

7.

džiaugiasi, kad priėmus naują Konstituciją (priimta 1995 m. ir pataisyta 2005 m.) ir kitas naujas teisines priemones, tarp jų rinkimų įstatymą, buvo sukurtos sąlygos pakeisti posovietinį autoritarinį palikimą demokratinėmis institucijomis. Vis dėlto tam tikra gyventojų dalis dar nevisiškai pasitiki iki šiol vykusių rinkimų rezultatais;

| 8. | apgailestauja, kad dėl atsiradusių naujų nesutarimų įstrigo Armėnijos ir Turkijos susitarimo ratifikavimo procesas; |
| --- | --- |

8.

apgailestauja, kad dėl atsiradusių naujų nesutarimų įstrigo Armėnijos ir Turkijos susitarimo ratifikavimo procesas;

| 9. | pažymi, kad 2009 m. sudaryta Armėnijos viešoji taryba ir daugelis jos padalinių, taip pat tam tikros Parlamente neatstovaujamos politinės jėgos bei labdaros organizacijos yra politinis aktyvių piliečių balsas. Armėnijos viešojoje taryboje nagrinėjami klausimai ir rengiamos rekomendacijos yra plataus spektro, ir į kai kurias rekomendacijas valdžios institucijos tikrai atsižvelgia, jos nušviečiamos žiniasklaidoje. Tačiau pabrėžia, kad šis patariamasis organas negali pakeisti tikrai demokratiškų dalyvavimo kanalų; |
| --- | --- |

9.

pažymi, kad 2009 m. sudaryta Armėnijos viešoji taryba ir daugelis jos padalinių, taip pat tam tikros Parlamente neatstovaujamos politinės jėgos bei labdaros organizacijos yra politinis aktyvių piliečių balsas. Armėnijos viešojoje taryboje nagrinėjami klausimai ir rengiamos rekomendacijos yra plataus spektro, ir į kai kurias rekomendacijas valdžios institucijos tikrai atsižvelgia, jos nušviečiamos žiniasklaidoje. Tačiau pabrėžia, kad šis patariamasis organas negali pakeisti tikrai demokratiškų dalyvavimo kanalų;

Armėnijos vietos ir regionų valdžia

| 10. | nurodo, kad po 1996 m. įgyvendintos administracinės ir teritorinės reformos, šiuo metu Armėnijoje yra 915 savivaldybių (49 miesto ir 866 kaimo savivaldybės). Miesto arba vietos tarybos (kurias sudaro 5, 10 arba 15 narių, tradiciškai vadinamų „seniūnais“ (arm. avagani)), renkami trejiems metams. Vyriausybė skiria dešimties sričių viršininkus (arm. marzpet), jie visi priklauso valdančiajai koalicijai. Komitetas pabrėžia, kad šios reformos yra svarbios Armėnijoje kuriant daugialygmenę demokratinę sistemą, ir kviečia Armėnijos valdžios institucijas suteikti vietos ir regionų valdžiai daugiau galių; |
| --- | --- |

10.

nurodo, kad po 1996 m. įgyvendintos administracinės ir teritorinės reformos, šiuo metu Armėnijoje yra 915 savivaldybių (49 miesto ir 866 kaimo savivaldybės). Miesto arba vietos tarybos (kurias sudaro 5, 10 arba 15 narių, tradiciškai vadinamų „seniūnais“ (arm. avagani)), renkami trejiems metams. Vyriausybė skiria dešimties sričių viršininkus (arm. marzpet), jie visi priklauso valdančiajai koalicijai. Komitetas pabrėžia, kad šios reformos yra svarbios Armėnijoje kuriant daugialygmenę demokratinę sistemą, ir kviečia Armėnijos valdžios institucijas suteikti vietos ir regionų valdžiai daugiau galių;

| 11. | džiaugiasi, kad 2009 m. gegužės mėn. surengti Jerevano miesto mero rinkimai, tačiau pabrėžia, kad reikia toliau dėti pastangas keisti rinkėjų elgseną. Taip pat džiaugiasi, kad 2005 m. padarius konstitucijos pataisas sostinė įgijo naują statusą ir turi savo įstatymą. Įsigaliojus konstitucijai, darbotvarkėje numatytas likusių savivaldybių stambinimas arba sujungimas. Šiomis aplinkybėmis Regionų komitetas nuogąstauja, kad, nors dėl to jau yra susitarta, kaip ir dėl svarbiausių vietos valdžios vadovų galių išplėtimo, šis susitarimas iki šiol dar neįgyvendintas; |
| --- | --- |

11.

džiaugiasi, kad 2009 m. gegužės mėn. surengti Jerevano miesto mero rinkimai, tačiau pabrėžia, kad reikia toliau dėti pastangas keisti rinkėjų elgseną. Taip pat džiaugiasi, kad 2005 m. padarius konstitucijos pataisas sostinė įgijo naują statusą ir turi savo įstatymą. Įsigaliojus konstitucijai, darbotvarkėje numatytas likusių savivaldybių stambinimas arba sujungimas. Šiomis aplinkybėmis Regionų komitetas nuogąstauja, kad, nors dėl to jau yra susitarta, kaip ir dėl svarbiausių vietos valdžios vadovų galių išplėtimo, šis susitarimas iki šiol dar neįgyvendintas;

Armėnija ir Europos Sąjunga

| 12. | pažymi, kad Europos Sąjungos ir Armėnijos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimas buvo pasirašytas 1996 m. ir įsigaliojo 1999 m.; |
| --- | --- |

12.

pažymi, kad Europos Sąjungos ir Armėnijos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimas buvo pasirašytas 1996 m. ir įsigaliojo 1999 m.;

| 13. | pabrėžia, kad Armėnija visada palankiai vertino Europos Sąjungos plėtrą į Rytus ir Armėnijos įtraukimą į Europos kaimynystės politiką ir į Rytų partnerystę; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kad Armėnija visada palankiai vertino Europos Sąjungos plėtrą į Rytus ir Armėnijos įtraukimą į Europos kaimynystės politiką ir į Rytų partnerystę;

| 14. | pripažįsta, kad Armėnija padarė nemažą pažangą santykiuose su Europos Sąjunga, ypač 2006 m. patvirtindama bendrą Europos Sąjungos ir Armėnijos Europos kaimynystės politikos veiksmų planą. 2008 m. Jerevane atidarytas ES delegacijos biuras, o 2009 m. pradėjo dirbti ES patarėjų grupė; |
| --- | --- |

14.

pripažįsta, kad Armėnija padarė nemažą pažangą santykiuose su Europos Sąjunga, ypač 2006 m. patvirtindama bendrą Europos Sąjungos ir Armėnijos Europos kaimynystės politikos veiksmų planą. 2008 m. Jerevane atidarytas ES delegacijos biuras, o 2009 m. pradėjo dirbti ES patarėjų grupė;

| 15. | palankiai vertina tai, kad ES užsienio reikalų ministrų taryba 2010 m. gegužės 10 d. nustatė derybų dėl ES ir Armėnijos, Azerbaidžano ir Gruzijos asociacijos sutarčių programą ir kad pirmajame derybų dėl šios sutarties, kuri netrukus buvo pasirašyta, raunde Europos Sąjunga parodė, jog yra pasirengusi pirmosioms suplanuotoms reformoms pagal išsamią institucijų kūrimo programą skirti 32 mln. eurų paramą; |
| --- | --- |

15.

palankiai vertina tai, kad ES užsienio reikalų ministrų taryba 2010 m. gegužės 10 d. nustatė derybų dėl ES ir Armėnijos, Azerbaidžano ir Gruzijos asociacijos sutarčių programą ir kad pirmajame derybų dėl šios sutarties, kuri netrukus buvo pasirašyta, raunde Europos Sąjunga parodė, jog yra pasirengusi pirmosioms suplanuotoms reformoms pagal išsamią institucijų kūrimo programą skirti 32 mln. eurų paramą;

Armėnijos ir Europos Sąjungos vietos ir regionų valdžios institucijų bendradarbiavimas

| 16. | remia visas studentų judumo formas, kai suteikiama pagalba pagal ES programas (Tempus, Erasmus, Mundus), taip pat ir užsienio armėnų pagalba. Svarbų indėlį šioje srityje gali įnešti Diasporos reikalų ministerija bei Sporto ir jaunimo reikalų ministerija; |
| --- | --- |

16.

remia visas studentų judumo formas, kai suteikiama pagalba pagal ES programas (Tempus, Erasmus, Mundus), taip pat ir užsienio armėnų pagalba. Svarbų indėlį šioje srityje gali įnešti Diasporos reikalų ministerija bei Sporto ir jaunimo reikalų ministerija;

| 17. | džiaugiasi, kad ES ir Pietų Kaukazo valstybių santykiuose padaryta esminė ir greita pažanga – pradėtos derybos dėl asociacijos sutarties su Gruzija, Azerbaidžanu ir Armėnija. Tai verta pažymėti dar ir todėl, kad tuo metu regione vyko svarbūs politiniai pokyčiai; |
| --- | --- |

17.

džiaugiasi, kad ES ir Pietų Kaukazo valstybių santykiuose padaryta esminė ir greita pažanga – pradėtos derybos dėl asociacijos sutarties su Gruzija, Azerbaidžanu ir Armėnija. Tai verta pažymėti dar ir todėl, kad tuo metu regione vyko svarbūs politiniai pokyčiai;

| 18. | palankiai vertina visose trijose sostinėse ES atstovų padarytus pareiškimus dėl derybų prioritetų ir svarbiausių klausimų. Komitetas tikisi, kad rengiant susitarimą Armėnijos vietos ir regionų valdžios institucijoms bus suteikta teisė išdėstyti savo poziciją joms svarbiais klausimais; |
| --- | --- |

18.

palankiai vertina visose trijose sostinėse ES atstovų padarytus pareiškimus dėl derybų prioritetų ir svarbiausių klausimų. Komitetas tikisi, kad rengiant susitarimą Armėnijos vietos ir regionų valdžios institucijoms bus suteikta teisė išdėstyti savo poziciją joms svarbiais klausimais;

| 19. | tikisi, kad Armėnijoje veikiančios ar su Armėnija dirbančios ES institucijos ir atstovai yra pasiryžę priartinti Armėniją prie ES ir padėti jai siekti politinės ir ekonominės pažangos, taip pat sudaryti jai galimybes lengviau prisijungti prie Europos Sąjungos; |
| --- | --- |

19.

tikisi, kad Armėnijoje veikiančios ar su Armėnija dirbančios ES institucijos ir atstovai yra pasiryžę priartinti Armėniją prie ES ir padėti jai siekti politinės ir ekonominės pažangos, taip pat sudaryti jai galimybes lengviau prisijungti prie Europos Sąjungos;

| 20. | mano, jog svarbu, kad netrukus su Armėnija prasidės derybos dėl vizų režimo supaprastinimo ir readmisijos susitarimo. Muitų sumažinimas ir paprastesnės vizų režimo taisyklės iš esmės keičia žmonių bendravimo galimybes ir gerina santykius visose srityse; |
| --- | --- |

20.

mano, jog svarbu, kad netrukus su Armėnija prasidės derybos dėl vizų režimo supaprastinimo ir readmisijos susitarimo. Muitų sumažinimas ir paprastesnės vizų režimo taisyklės iš esmės keičia žmonių bendravimo galimybes ir gerina santykius visose srityse;

| 21. | įsitikinęs, kad vis stiprėjantys šalies santykiai su Europos Sąjunga, taip pat Sąjungos vaidmuo stabilizuojant ir skatinant socialinį vystimąsi yra verti žiniasklaidos dėmesio ir turėtų atsispindėti visose švietimo formose ir mokyklų mokymo programose; |
| --- | --- |

21.

įsitikinęs, kad vis stiprėjantys šalies santykiai su Europos Sąjunga, taip pat Sąjungos vaidmuo stabilizuojant ir skatinant socialinį vystimąsi yra verti žiniasklaidos dėmesio ir turėtų atsispindėti visose švietimo formose ir mokyklų mokymo programose;

| 22. | pažymi, kad ne kartą tarptautiniams ekspertams ir rinkimų stebėtojams buvo sunku pasiekti, kad Armėnijos institucijos tesėtų savo pažadus ir įgyvendintų atitinkamus teisės aktus. Todėl primena, kad, siekiant skatinti abipusį supratimą ir kartu spręsti problemas, reikia atviro dialogo atitinkamais lygmenimis; |
| --- | --- |

22.

pažymi, kad ne kartą tarptautiniams ekspertams ir rinkimų stebėtojams buvo sunku pasiekti, kad Armėnijos institucijos tesėtų savo pažadus ir įgyvendintų atitinkamus teisės aktus. Todėl primena, kad, siekiant skatinti abipusį supratimą ir kartu spręsti problemas, reikia atviro dialogo atitinkamais lygmenimis;

| 23. | palankiai vertina ES specialiojo įgaliotinio Pietų Kaukaze paskyrimą (2003 m. liepos mėn.), taip pabrėžiama trijų Pietų Kaukazo valstybių regioninio bendradarbiavimo svarba; |
| --- | --- |

23.

palankiai vertina ES specialiojo įgaliotinio Pietų Kaukaze paskyrimą (2003 m. liepos mėn.), taip pabrėžiama trijų Pietų Kaukazo valstybių regioninio bendradarbiavimo svarba;

| 24. | pažymi, kad tendencija sąmoningai ignoruoti politinius oponentus tapo Armėnijos politinio gyvenimo skiriamuoju ženklu, ir mano, kad pasipriešinimas tokiam elgesiui turi tapti nuolatinio dialogo ir viešųjų diskusijų tema. Žmonių tarpusavio ryšiai tam tikru mastu turėtų prasidėti diskusija apie „politikų tarpusavio ryšius“, visų pirma vietos lygmeniu ir pasitelkus to lygmens būdus ir turimas priemones, pavyzdžiui, bendruomenės tarybas (angl. local public councils), diskusijų grupes, jaunimui skirtus interneto portalus. Be to, tiesioginiai žmonių ryšiai labai svarbūs skatinant demokratinę atviro dialogo kultūrą, todėl juos reikėtų remti; |
| --- | --- |

24.

pažymi, kad tendencija sąmoningai ignoruoti politinius oponentus tapo Armėnijos politinio gyvenimo skiriamuoju ženklu, ir mano, kad pasipriešinimas tokiam elgesiui turi tapti nuolatinio dialogo ir viešųjų diskusijų tema. Žmonių tarpusavio ryšiai tam tikru mastu turėtų prasidėti diskusija apie „politikų tarpusavio ryšius“, visų pirma vietos lygmeniu ir pasitelkus to lygmens būdus ir turimas priemones, pavyzdžiui, bendruomenės tarybas (angl. local public councils), diskusijų grupes, jaunimui skirtus interneto portalus. Be to, tiesioginiai žmonių ryšiai labai svarbūs skatinant demokratinę atviro dialogo kultūrą, todėl juos reikėtų remti;

| 25. | skatina moteris tiek nacionaliniu, tiek vietos lygmeniu dalyvauti viešose diskusijose ir kelti savo kandidatūrą į svarbias pareigas visuomenėje; |
| --- | --- |

25.

skatina moteris tiek nacionaliniu, tiek vietos lygmeniu dalyvauti viešose diskusijose ir kelti savo kandidatūrą į svarbias pareigas visuomenėje;

| 26. | ragina Armėnijos institucijas, atsižvelgiant į būsimas rinkimines kampanijas, užbaigti rinkimų įstatymo peržiūrą, patobulinti jį pagal ES institucijų rekomendacijas ir užtikrinti, kad visos dalyvaujančios politinės jėgos turėtų vienodas galimybes naudotis žiniasklaidos priemonėmis; |
| --- | --- |

26.

ragina Armėnijos institucijas, atsižvelgiant į būsimas rinkimines kampanijas, užbaigti rinkimų įstatymo peržiūrą, patobulinti jį pagal ES institucijų rekomendacijas ir užtikrinti, kad visos dalyvaujančios politinės jėgos turėtų vienodas galimybes naudotis žiniasklaidos priemonėmis;

| 27. | pabrėžia, jog būtina nuolat skirti dėmesio tam, kaip laikomasi žmogaus teisių, visų pirma įsigilinti į tuos klausimus, į kuriuos atkreipė dėmesį tarptautinių žmogaus teisių organizacijos; |
| --- | --- |

27.

pabrėžia, jog būtina nuolat skirti dėmesio tam, kaip laikomasi žmogaus teisių, visų pirma įsigilinti į tuos klausimus, į kuriuos atkreipė dėmesį tarptautinių žmogaus teisių organizacijos;

| 28. | džiaugiasi, kad Europos Taryba pagal projektą HELP-II pradėjo rengti žmogaus teisių ekspertus Armėnijai ir kad Armėnijos organizacijos dalyvauja organizacijos „Pietų Kaukazo žmogaus teisių tinklas“ (angl. South Caucasus Network of Human Rights) veikloje; |
| --- | --- |

28.

džiaugiasi, kad Europos Taryba pagal projektą HELP-II pradėjo rengti žmogaus teisių ekspertus Armėnijai ir kad Armėnijos organizacijos dalyvauja organizacijos „Pietų Kaukazo žmogaus teisių tinklas“ (angl. South Caucasus Network of Human Rights) veikloje;

| 29. | ragina politines partijas daugiau svarbos teikti ne taškų rinkimui, o viešam dialogui ir ieškoti realių politinių sprendimų, kad Armėnijos visuomenė galėtų priimti iškilusius iššūkius. Šiame procese galėtų dalyvauti ir užsienio armėnai. Diskusijas jie galėtų papildyti savo patirtimi, įgyta gyvenant senas demokratijos tradicijas puoselėjančiose valstybėse; |
| --- | --- |

29.

ragina politines partijas daugiau svarbos teikti ne taškų rinkimui, o viešam dialogui ir ieškoti realių politinių sprendimų, kad Armėnijos visuomenė galėtų priimti iškilusius iššūkius. Šiame procese galėtų dalyvauti ir užsienio armėnai. Diskusijas jie galėtų papildyti savo patirtimi, įgyta gyvenant senas demokratijos tradicijas puoselėjančiose valstybėse;

| 30. | palankiai vertina parlamentinės asamblėjos iniciatyvą EURONEST ir laikosi nuomonės, kad visų pirma turint omenyje opozicijos įnašą, Pietų Kaukazo vietos valdžios institucijų regioninis bendradarbiavimas, ypač sostinių Jerevano, Tbilisio ir Baku administracijų, ir su tuo susiję debatai vaisingi ir yra sektinas pavyzdys; |
| --- | --- |

30.

palankiai vertina parlamentinės asamblėjos iniciatyvą EURONEST ir laikosi nuomonės, kad visų pirma turint omenyje opozicijos įnašą, Pietų Kaukazo vietos valdžios institucijų regioninis bendradarbiavimas, ypač sostinių Jerevano, Tbilisio ir Baku administracijų, ir su tuo susiję debatai vaisingi ir yra sektinas pavyzdys;

| 31. | dar kartą išreiškia pasitenkinimą, kad, priėmus sprendimus dėl Europos Sąjungos Rytų partnerystės, Regionų komitetas galėjo dalyvauti diskusijose „Demokratija, atsakingas valdymas ir stabilumas“ ir „Žmonių tarpusavio ryšiai“. Kartu Komitetas patvirtina, kad yra pasirengęs dalyvauti kitose dviejose su vietos ir regionų valdžios institucijomis susijusiose platformos dalyse; |
| --- | --- |

31.

dar kartą išreiškia pasitenkinimą, kad, priėmus sprendimus dėl Europos Sąjungos Rytų partnerystės, Regionų komitetas galėjo dalyvauti diskusijose „Demokratija, atsakingas valdymas ir stabilumas“ ir „Žmonių tarpusavio ryšiai“. Kartu Komitetas patvirtina, kad yra pasirengęs dalyvauti kitose dviejose su vietos ir regionų valdžios institucijomis susijusiose platformos dalyse;

| 32. | primena, kad Komitetas, dalyvaudamas įgyvendinant Rytų partnerystės, dalyvauja pirmoje ir ketvirtoje platformoje, rengia nuomones dėl vietos ir regionų matmens kiekvienoje iš šešių partnerystės šalių ir ketina reguliariai rengti ES ir Rytų partnerystės regionų ir vietos valdžios institucijų konferenciją; |
| --- | --- |

32.

primena, kad Komitetas, dalyvaudamas įgyvendinant Rytų partnerystės, dalyvauja pirmoje ir ketvirtoje platformoje, rengia nuomones dėl vietos ir regionų matmens kiekvienoje iš šešių partnerystės šalių ir ketina reguliariai rengti ES ir Rytų partnerystės regionų ir vietos valdžios institucijų konferenciją;

| 33. | pastebi, kad svarbus žingsnis siekiant glaudesnių ryšių su Armėnijos vietos ir regionų valdžios institucijomis buvo 2002 m. Armėnijos prisijungimas prie Europos vietos savivaldos chartijos. Tai paskatino pakeisti rinkimų įstatymą ir surengti vietos rinkimus Jerevane (2009 m.), kuriuose dalyvavo Regionų komiteto stebėtojai, ir vėliau miesto tarybai išrinkti merą; |
| --- | --- |

33.

pastebi, kad svarbus žingsnis siekiant glaudesnių ryšių su Armėnijos vietos ir regionų valdžios institucijomis buvo 2002 m. Armėnijos prisijungimas prie Europos vietos savivaldos chartijos. Tai paskatino pakeisti rinkimų įstatymą ir surengti vietos rinkimus Jerevane (2009 m.), kuriuose dalyvavo Regionų komiteto stebėtojai, ir vėliau miesto tarybai išrinkti merą;

| 34. | palankiai vertina tai, kad prasidėjo naujas Armėnijos vietos valdžios institucijų reformos etapas, ypač tai, kad Armėnijos valdžios institucijos turi galimybę pasinaudoti Vietos savivaldos ir valstybės tarnybos reformavimo iniciatyvos (LGI) (angl. Local Government and Public Service Reform Initiative) ir Savivaldybių finansų pareigūnų asociacijos (CFOA) (angl. Communities Finance Officers Association) ekspertų parengtu dviejų metų (2009–2011 m.) reformų rėmimo planu; |
| --- | --- |

34.

palankiai vertina tai, kad prasidėjo naujas Armėnijos vietos valdžios institucijų reformos etapas, ypač tai, kad Armėnijos valdžios institucijos turi galimybę pasinaudoti Vietos savivaldos ir valstybės tarnybos reformavimo iniciatyvos (LGI) (angl. Local Government and Public Service Reform Initiative) ir Savivaldybių finansų pareigūnų asociacijos (CFOA) (angl. Communities Finance Officers Association) ekspertų parengtu dviejų metų (2009–2011 m.) reformų rėmimo planu;

| 35. | norėtų atkreipti dėmesį į savo svarbų vaidmenį skleidžiant šalių partnerių vietos ir regionų valdžios institucijų patirtį ir geriausios praktikos pavyzdžius (įskaitant TAIEX ir SIGMA programas). Mūsų veiklos tikslas – remti deramai aprūpintą, geriau organizuotą ir atskaitingesnę vietos ir regionų valdžią, kuri, užtikrindama skaidrumą ir integraciją, veiksmingai dirbtų; |
| --- | --- |

35.

norėtų atkreipti dėmesį į savo svarbų vaidmenį skleidžiant šalių partnerių vietos ir regionų valdžios institucijų patirtį ir geriausios praktikos pavyzdžius (įskaitant TAIEX ir SIGMA programas). Mūsų veiklos tikslas – remti deramai aprūpintą, geriau organizuotą ir atskaitingesnę vietos ir regionų valdžią, kuri, užtikrindama skaidrumą ir integraciją, veiksmingai dirbtų;

| 36. | mano, kad kai Rytų partnerystės šalyse gimsta naujos, gyventojų paramos sulaukiančios iniciatyvos, šioms iniciatyvoms reikia skirti pakankamai dėmesio, taip kaip kitos Europos institucijos skiria dėmesio daugiau nei metus veikiančiai naujai institucijai – Armėnijos viešajai tarybai, jos komitetų ir pakomitečių veiklai ir jos įtakai priimant tam tikrus nacionalinio ir vietos lygmens sprendimus. Domėjimasis institucija, kuri remiasi liaudies tradicijomis, gali tik pagerinti Europos ekspertų įvaizdį; |
| --- | --- |

36.

mano, kad kai Rytų partnerystės šalyse gimsta naujos, gyventojų paramos sulaukiančios iniciatyvos, šioms iniciatyvoms reikia skirti pakankamai dėmesio, taip kaip kitos Europos institucijos skiria dėmesio daugiau nei metus veikiančiai naujai institucijai – Armėnijos viešajai tarybai, jos komitetų ir pakomitečių veiklai ir jos įtakai priimant tam tikrus nacionalinio ir vietos lygmens sprendimus. Domėjimasis institucija, kuri remiasi liaudies tradicijomis, gali tik pagerinti Europos ekspertų įvaizdį;

| 37. | mano, kad svarbu, kad Armėnijos valdžios institucijos užtikrintų kuo didesnį skaidrumą ir kuo aktyvesnį žmonių dalyvavimą reformų procesuose. Tai labai svarbu, nes Armėnijos laukia daug svarbių reformų, pavyzdžiui, vietos valdžios institucijų įgaliojimų ir finansavimo reforma. Be to, reikėtų didesnės pagalbos iš užsienio konsultacinių ir finansavimo programų, kurios padėtų Armėnijai atsikratyti totalitarizmo ir komandinės ekonomikos naštos; |
| --- | --- |

37.

mano, kad svarbu, kad Armėnijos valdžios institucijos užtikrintų kuo didesnį skaidrumą ir kuo aktyvesnį žmonių dalyvavimą reformų procesuose. Tai labai svarbu, nes Armėnijos laukia daug svarbių reformų, pavyzdžiui, vietos valdžios institucijų įgaliojimų ir finansavimo reforma. Be to, reikėtų didesnės pagalbos iš užsienio konsultacinių ir finansavimo programų, kurios padėtų Armėnijai atsikratyti totalitarizmo ir komandinės ekonomikos naštos;

| 38. | palankiai vertina aktyvų Armėnijos valdžios institucijų ir prezidento dalyvavimą įgyvendinant programas vietos ir regionų lygmeniu pagal Europos kaimynystės politiką ir Rytų partnerystę; |
| --- | --- |

38.

palankiai vertina aktyvų Armėnijos valdžios institucijų ir prezidento dalyvavimą įgyvendinant programas vietos ir regionų lygmeniu pagal Europos kaimynystės politiką ir Rytų partnerystę;

| 39. | palankiai vertina įstatymo dėl vietos mokesčių papildymą ir apskričių vadovų veiklos vertinimo sistemos konsolidavimą 2009 m.; |
| --- | --- |

39.

palankiai vertina įstatymo dėl vietos mokesčių papildymą ir apskričių vadovų veiklos vertinimo sistemos konsolidavimą 2009 m.;

| 40. | nurodo, kad rengiant regionų, tarp jų ir problemų turinčių regionų, vystymosi planus padėjo CEMAT/COE nacionalinė Armėnijos ataskaita (angl. CEMAT/COE National Report on Armenia); |
| --- | --- |

40.

nurodo, kad rengiant regionų, tarp jų ir problemų turinčių regionų, vystymosi planus padėjo CEMAT/COE nacionalinė Armėnijos ataskaita (angl. CEMAT/COE National Report on Armenia);

| 41. | atkreipia dėmesį į tai, kad viena būsimų reformų, kuri yra ir viena sunkiausiai įgyvendinamų, bet reikėtų tai padaryti kuo skubiau (išlaidų ir biurokratijos mažinimas) – vietos valdžios institucijų konsolidavimas ir jų finansavimo klausimas. Tai pasakytina ir apie naują sostinės ir kitų vietos valdžios institucijų santykių reorganizavimą įsigaliojus Jerevano miesto įstatymui. Kitų šalių patirtis rodo, kad tai gana greitai turės įtakos besiribojančių savivaldybių ir administracijos veiksmams; |
| --- | --- |

41.

atkreipia dėmesį į tai, kad viena būsimų reformų, kuri yra ir viena sunkiausiai įgyvendinamų, bet reikėtų tai padaryti kuo skubiau (išlaidų ir biurokratijos mažinimas) – vietos valdžios institucijų konsolidavimas ir jų finansavimo klausimas. Tai pasakytina ir apie naują sostinės ir kitų vietos valdžios institucijų santykių reorganizavimą įsigaliojus Jerevano miesto įstatymui. Kitų šalių patirtis rodo, kad tai gana greitai turės įtakos besiribojančių savivaldybių ir administracijos veiksmams;

| 42. | mano, kad, atsižvelgiant į politinės sistemos raidos etapą, geriausių rezultatų būtų galima pasiekti tada, jei Armėnija būtų geriau informuojama apie panašių šalių (pavyzdžiui, Latvijos) jau atliktą vietos savivaldybių konsolidavimą. Tai pasakytina ir apie reformas vykdžiusių subjektų, sėkmingai pakeitusių sostinės ir kitų valdžios institucijų santykius, patirties sklaidą (seminarai, teminės konferencijos). Tam tikrose srityse įgytos patirties mainai, visų pirma subjektų, turinčių aktualios praktinės patirties, ir Armėnijos atstovų patirties mainai, turėtų būti svarbi ES paramos programų dalis. Tai turėtų apimti ne tik administracines problemas, bet ir išlaidų planavimą, konkrečių programų ir projektų (IFAD, OMP ir kt.) įgyvendinimą ir ataskaitų teikimą. Tokia tikslinė ir praktinę naudą teikianti veikla yra geriausias būdas skatinti žmonių tarpusavio ryšius; |
| --- | --- |

42.

mano, kad, atsižvelgiant į politinės sistemos raidos etapą, geriausių rezultatų būtų galima pasiekti tada, jei Armėnija būtų geriau informuojama apie panašių šalių (pavyzdžiui, Latvijos) jau atliktą vietos savivaldybių konsolidavimą. Tai pasakytina ir apie reformas vykdžiusių subjektų, sėkmingai pakeitusių sostinės ir kitų valdžios institucijų santykius, patirties sklaidą (seminarai, teminės konferencijos). Tam tikrose srityse įgytos patirties mainai, visų pirma subjektų, turinčių aktualios praktinės patirties, ir Armėnijos atstovų patirties mainai, turėtų būti svarbi ES paramos programų dalis. Tai turėtų apimti ne tik administracines problemas, bet ir išlaidų planavimą, konkrečių programų ir projektų (IFAD, OMP ir kt.) įgyvendinimą ir ataskaitų teikimą. Tokia tikslinė ir praktinę naudą teikianti veikla yra geriausias būdas skatinti žmonių tarpusavio ryšius;

| 43. | palankiai vertina tai, kad patvirtinus nacionalinį veiksmų planą (2008–2012 m.) vietos lygiu daugiau svarbos teikiama aplinkosaugos klausimams ir jie yra sprendžiami; be to, nekantriai laukia informacijos apie praktinių priemonių poveikį. Aplinkosauga – tai sritis, kurioje gimsta vietos iniciatyvos, ir kuri gali iš esmės padėti įsitvirtinti demokratinei mąstysenai. Vertėtų paminėti, kad 2006 m. Regionų aplinkos chartija yra vienas iš keleto dokumentų, kuriuos yra pasirašę ir Armėnijos, ir Azerbaidžano ministrai; |
| --- | --- |

43.

palankiai vertina tai, kad patvirtinus nacionalinį veiksmų planą (2008–2012 m.) vietos lygiu daugiau svarbos teikiama aplinkosaugos klausimams ir jie yra sprendžiami; be to, nekantriai laukia informacijos apie praktinių priemonių poveikį. Aplinkosauga – tai sritis, kurioje gimsta vietos iniciatyvos, ir kuri gali iš esmės padėti įsitvirtinti demokratinei mąstysenai. Vertėtų paminėti, kad 2006 m. Regionų aplinkos chartija yra vienas iš keleto dokumentų, kuriuos yra pasirašę ir Armėnijos, ir Azerbaidžano ministrai;

| 44. | džiaugiasi, kad Armėnijos valdžios institucijos ir visuomenė korupciją pripažino rimta problema, ir vertina tai, kad buvo nutarta į mokyklų mokymo programas įtraukti korupcijos ir kovos su ja klausimus. Šią problemą veiksmingiausiai galima įveikti skaidrumu, būtinomis teisinėmis nuostatomis ir laipsniškai keičiant korupcijai klestėti palankius kultūros ir mentaliteto ypatumus, o tai pasiekti galima tik per įvairių visuomenės lygmenų švieitmą; |
| --- | --- |

44.

džiaugiasi, kad Armėnijos valdžios institucijos ir visuomenė korupciją pripažino rimta problema, ir vertina tai, kad buvo nutarta į mokyklų mokymo programas įtraukti korupcijos ir kovos su ja klausimus. Šią problemą veiksmingiausiai galima įveikti skaidrumu, būtinomis teisinėmis nuostatomis ir laipsniškai keičiant korupcijai klestėti palankius kultūros ir mentaliteto ypatumus, o tai pasiekti galima tik per įvairių visuomenės lygmenų švieitmą;

| 45. | mano, kad ES atstovai, lankydamiesi buvusiose komunistinėse valstybėse ir susidarydami apie jas savo nuomonę, turėtų nepamiršti, kad sovietinio totalitarizmo sąlygomis žmonės išsiugdė įprotį nepaisyti įstatymų. Todėl reikalingi nauji demokratiški įstatymai. Tačiau daug dėmesio reikia skirti tų naujų įstatymų taikymui ir vykdymo užtikrinimui siekiant ugdyti tuos, kuriems įstatymai skirti, ir kartu aiškinti, ką reiškia laikytis įstatymo ir teisinės valstybės principų. |
| --- | --- |

45.

mano, kad ES atstovai, lankydamiesi buvusiose komunistinėse valstybėse ir susidarydami apie jas savo nuomonę, turėtų nepamiršti, kad sovietinio totalitarizmo sąlygomis žmonės išsiugdė įprotį nepaisyti įstatymų. Todėl reikalingi nauji demokratiški įstatymai. Tačiau daug dėmesio reikia skirti tų naujų įstatymų taikymui ir vykdymo užtikrinimui siekiant ugdyti tuos, kuriems įstatymai skirti, ir kartu aiškinti, ką reiškia laikytis įstatymo ir teisinės valstybės principų.

2010 m. gruodžio 2 d., Briuselis

Regionų komiteto pirmininkė

Mercedes BRESSO

---

| 10.2.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 42/64 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 42/64

---

Regionų komiteto nuomonė „Ukrainos vietos ir regionų valdžia. ES ir Ukrainos bendradarbiavimo vystymas“

2011/C 42/13

REGIONŲ KOMITETAS

| — | teigia, kad nuomonė „Vietos ir regionų valdžia Ukrainoje. ES ir Ukrainos bendradarbiavimo vystymas“ (CdR 34/2007) išlieka aktuali, ir kad toliau galioja visos politinės rekomendacijos. Tačiau, atsižvelgiant į pastarųjų keleto metų įvykių raidą, ES ir Ukrainos santykiams skirta nuomonės dalis turi atspindėti realią padėtį, |
| --- | --- |

—

teigia, kad nuomonė „Vietos ir regionų valdžia Ukrainoje. ES ir Ukrainos bendradarbiavimo vystymas“ (CdR 34/2007) išlieka aktuali, ir kad toliau galioja visos politinės rekomendacijos. Tačiau, atsižvelgiant į pastarųjų keleto metų įvykių raidą, ES ir Ukrainos santykiams skirta nuomonės dalis turi atspindėti realią padėtį,

| — | kartoja, kad tarpvalstybinio bendradarbiavimo programos yra svarbios, ir pabrėžia, kad, nustatant ir plėtojant partnerystę bei užtikrinant rezultatų sklaidą kitoms vietos valdžios institucijoms Ukrainoje, reikia taikyti principą „iš apačios į viršų“, kaip pabrėžta nuomonėje „Ryžtinga Europos kaimynystės politika“ (CdR 134/2008), |
| --- | --- |

—

kartoja, kad tarpvalstybinio bendradarbiavimo programos yra svarbios, ir pabrėžia, kad, nustatant ir plėtojant partnerystę bei užtikrinant rezultatų sklaidą kitoms vietos valdžios institucijoms Ukrainoje, reikia taikyti principą „iš apačios į viršų“, kaip pabrėžta nuomonėje „Ryžtinga Europos kaimynystės politika“ (CdR 134/2008),

| — | atkreipia dėmesį į tai, kad Ukraina galėtų būti pirma Rytų partnerystės šalis, kuri baigtų derybas dėl asociacijos sutarties, ir kad Rytų partnerystė suteikia galimybę pagilinti ES ir Ukrainos santykius, |
| --- | --- |

—

atkreipia dėmesį į tai, kad Ukraina galėtų būti pirma Rytų partnerystės šalis, kuri baigtų derybas dėl asociacijos sutarties, ir kad Rytų partnerystė suteikia galimybę pagilinti ES ir Ukrainos santykius,

| — | palankiai vertina tai, kad UEFA Europos 2012 m. čempionato baigiamąsias varžybas kartu rengs Lenkija ir Ukraina, ir pabrėžia, kad šis renginys teikia gerų regioninio bendradarbiavimo galimybių. |
| --- | --- |

—

palankiai vertina tai, kad UEFA Europos 2012 m. čempionato baigiamąsias varžybas kartu rengs Lenkija ir Ukraina, ir pabrėžia, kad šis renginys teikia gerų regioninio bendradarbiavimo galimybių.

| Pranešėjas | : | Uškos meras István Sértő-Radics (HU / LDAE) |
| --- | --- | --- |

Pranešėjas

:

Uškos meras István Sértő-Radics (HU / LDAE)

I.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | teigia, kad nuomonė „Vietos ir regionų valdžia Ukrainoje. ES ir Ukrainos bendradarbiavimo vystymas“ (CdR 34/2007) išlieka aktuali, ir kad toliau galioja visos politinės rekomendacijos. Tačiau, atsižvelgiant į pastarųjų keleto metų įvykių raidą, ES ir Ukrainos santykiams skirta nuomonės dalis turi atspindėti realią padėtį; |
| --- | --- |

1.

teigia, kad nuomonė „Vietos ir regionų valdžia Ukrainoje. ES ir Ukrainos bendradarbiavimo vystymas“ (CdR 34/2007) išlieka aktuali, ir kad toliau galioja visos politinės rekomendacijos. Tačiau, atsižvelgiant į pastarųjų keleto metų įvykių raidą, ES ir Ukrainos santykiams skirta nuomonės dalis turi atspindėti realią padėtį;

| 2. | atkreipia dėmesį į tai, kad po įvykių, kurie lėmė 2004 m. pabaigoje kilusią „oranžinę revoliuciją“, Ukraina stengėsi įgyvendinti plataus užmojo reformas, kad šalyje įtvirtintų demokratiją ir rinkos ekonomiką ir priartintų Ukrainą prie ES; pastebi, kad, nepaisant to, šios reformos tebėra pradiniame raidos tarpsnyje; |
| --- | --- |

2.

atkreipia dėmesį į tai, kad po įvykių, kurie lėmė 2004 m. pabaigoje kilusią „oranžinę revoliuciją“, Ukraina stengėsi įgyvendinti plataus užmojo reformas, kad šalyje įtvirtintų demokratiją ir rinkos ekonomiką ir priartintų Ukrainą prie ES; pastebi, kad, nepaisant to, šios reformos tebėra pradiniame raidos tarpsnyje;

| 3. | pritaria ES ir Ukrainos asociacijos darbotvarkei siekiant parengti asociacijos sutartį ir padėti ją įgyvendinti. Komitetas pritaria pasiūlymui sukurti institucinę platformą, kuri palengvintų ES ir Ukrainos aukšto rango pareigūnų konsultacijas, kurios yra vykstančių derybų dėl asociacijos sutarties dalis, tačiau apgailestauja, kad šiuo metu nepasirūpinta užtikrinti tokio pat lygio konsultacijų tarp tarpvalstybiniu ir regioniniu lygmeniu bendradarbiaujančių suinteresuotųjų subjektų, todėl ragina Europos Komisiją įsteigti panašios institucinės platformos komitetą ES ir Ukrainos vietos ir regionų valdžios atstovams; |
| --- | --- |

3.

pritaria ES ir Ukrainos asociacijos darbotvarkei siekiant parengti asociacijos sutartį ir padėti ją įgyvendinti. Komitetas pritaria pasiūlymui sukurti institucinę platformą, kuri palengvintų ES ir Ukrainos aukšto rango pareigūnų konsultacijas, kurios yra vykstančių derybų dėl asociacijos sutarties dalis, tačiau apgailestauja, kad šiuo metu nepasirūpinta užtikrinti tokio pat lygio konsultacijų tarp tarpvalstybiniu ir regioniniu lygmeniu bendradarbiaujančių suinteresuotųjų subjektų, todėl ragina Europos Komisiją įsteigti panašios institucinės platformos komitetą ES ir Ukrainos vietos ir regionų valdžios atstovams;

| 4. | rekomenduoja, sulaukus Europos Komisijos praktinės pagalbos, pagal ES ir Ukrainos pasirašytą asociacijos darbotvarkę sudaryti sąlygas Regionų komitetui parengti bendro susitarimo dėl bendradarbiavimo su Ukrainos vietos ir regionų valdžios institucijomis projektą; šis susitarimas galėtų tapti ES valstybių narių ir Ukrainos vietos ir regionų valdžios institucijų bendradarbiavimo pagrindu; |
| --- | --- |

4.

rekomenduoja, sulaukus Europos Komisijos praktinės pagalbos, pagal ES ir Ukrainos pasirašytą asociacijos darbotvarkę sudaryti sąlygas Regionų komitetui parengti bendro susitarimo dėl bendradarbiavimo su Ukrainos vietos ir regionų valdžios institucijomis projektą; šis susitarimas galėtų tapti ES valstybių narių ir Ukrainos vietos ir regionų valdžios institucijų bendradarbiavimo pagrindu;

| 5. | palankiai vertina visas atitinkamas ES priemones, kuriomis siekiama remti Ukrainos vystymąsi ir veiksmingų administravimo struktūrų kūrimą, taip pat pritaria visoms atitinkamoms iniciatyvoms, skirtoms remti savarankišką politinio ir ekonominio bendradarbiavimo šalyje plėtojimą. Dėl to primena nuomonę „Juodosios jūros sinergija – nauja regioninio bendradarbiavimo iniciatyva“ (CdR 155/2007) ir mano, kad Ukrainos dalyvavimas kuriant Juodosios jūros euroregioną yra geras tarpvalstybinio bendradarbiavimo pavyzdys; |
| --- | --- |

5.

palankiai vertina visas atitinkamas ES priemones, kuriomis siekiama remti Ukrainos vystymąsi ir veiksmingų administravimo struktūrų kūrimą, taip pat pritaria visoms atitinkamoms iniciatyvoms, skirtoms remti savarankišką politinio ir ekonominio bendradarbiavimo šalyje plėtojimą. Dėl to primena nuomonę „Juodosios jūros sinergija – nauja regioninio bendradarbiavimo iniciatyva“ (CdR 155/2007) ir mano, kad Ukrainos dalyvavimas kuriant Juodosios jūros euroregioną yra geras tarpvalstybinio bendradarbiavimo pavyzdys;

| 6. | palankiai vertina tai, kad remiantis 2010 m. kovo mėn. Europos Komisijos sprendimu Ukrainai pagal nacionalinę orientacinę programą (NOP) skirtos Europos kaimynystės ir partnerystės priemonės (EKPP) paketą 2007–2010 m. laikotarpiu sudarė 494 mln. eurų pagrindiniams asociacijos darbotvarkės politiniams tikslams remti, o preliminarų finansinį paketą – 470,1 mln. eurų bendradarbiavimo veiklai Ukrainoje 2011–2013 m. laikotarpiu remti. Be dvišalio finansavimo, Ukraina dar dalyvauja keturiose EKPP tarpvalstybinio bendradarbiavimo programose (TBP), kurių bendro asignavimo 2007–2013 m. laikotarpio programoms dydis yra 401,163 mln. eurų. Tačiau Regionų komitetas pabrėžia kad, norint išvengti ES veiksmų dubliavimo ir užtikrinti ES ir Ukrainos tarpvalstybinio bendradarbiavimo programų veiksmingumą ir pažangą, įvairias iniciatyvas ir programas reikia tarpusavyje derinti, o visas vykdomas Bendrijos programas, projektus ir priemones susieti; |
| --- | --- |

6.

palankiai vertina tai, kad remiantis 2010 m. kovo mėn. Europos Komisijos sprendimu Ukrainai pagal nacionalinę orientacinę programą (NOP) skirtos Europos kaimynystės ir partnerystės priemonės (EKPP) paketą 2007–2010 m. laikotarpiu sudarė 494 mln. eurų pagrindiniams asociacijos darbotvarkės politiniams tikslams remti, o preliminarų finansinį paketą – 470,1 mln. eurų bendradarbiavimo veiklai Ukrainoje 2011–2013 m. laikotarpiu remti. Be dvišalio finansavimo, Ukraina dar dalyvauja keturiose EKPP tarpvalstybinio bendradarbiavimo programose (TBP), kurių bendro asignavimo 2007–2013 m. laikotarpio programoms dydis yra 401,163 mln. eurų. Tačiau Regionų komitetas pabrėžia kad, norint išvengti ES veiksmų dubliavimo ir užtikrinti ES ir Ukrainos tarpvalstybinio bendradarbiavimo programų veiksmingumą ir pažangą, įvairias iniciatyvas ir programas reikia tarpusavyje derinti, o visas vykdomas Bendrijos programas, projektus ir priemones susieti;

| 7. | kartoja, kad tarpvalstybinio bendradarbiavimo programos yra svarbios, ir pabrėžia, kad, nustatant ir plėtojant partnerystę bei užtikrinant rezultatų sklaidą kitoms vietos valdžios institucijoms Ukrainoje, reikia taikyti principą „iš apačios į viršų“, kaip pabrėžta nuomonėje „Ryžtinga Europos kaimynystės politika“ (CdR 134/2008); |
| --- | --- |

7.

kartoja, kad tarpvalstybinio bendradarbiavimo programos yra svarbios, ir pabrėžia, kad, nustatant ir plėtojant partnerystę bei užtikrinant rezultatų sklaidą kitoms vietos valdžios institucijoms Ukrainoje, reikia taikyti principą „iš apačios į viršų“, kaip pabrėžta nuomonėje „Ryžtinga Europos kaimynystės politika“ (CdR 134/2008);

| 8. | palankiai vertina vykstantį dialogą vizų klausimais ir ragina Ukrainą ir kaimynines valstybes nares apsvarstyti galimybes palengvinti srautų judėjimą pasienyje (bendros pasienio kontrolės priemonės, vizų režimo pasienio regionų gyventojams atsisakymas). Tačiau reikia užtikrinti, kad nebūtų skatinama nelegali imigracija į ES; |
| --- | --- |

8.

palankiai vertina vykstantį dialogą vizų klausimais ir ragina Ukrainą ir kaimynines valstybes nares apsvarstyti galimybes palengvinti srautų judėjimą pasienyje (bendros pasienio kontrolės priemonės, vizų režimo pasienio regionų gyventojams atsisakymas). Tačiau reikia užtikrinti, kad nebūtų skatinama nelegali imigracija į ES;

| 9. | pabrėžia, kad svarbu plėtoti naują Rytų partnerystę (RP) vykdant Europos kaimynystės politiką, ir primena būtinybę kurti glaudesnio bendradarbiavimo su Rytų partnerystėje dalyvaujančiomis šalimis formas, kaip paaiškinta nuomonėje „Vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo Rytų partnerystėje“ (CdR 78/2009). Primena būtinybę Rytų partnerystę papildyti „teritoriniu“ aspektu, todėl ragina potencialius partnerius pasiekti daugiašalį susitarimą, leidžiantį Ukrainoje veikti Europos teritorinio bendradarbiavimo grupei (ETBG) (taip, kaip ji veikia ES) ir Tarybos euroregioninėms bendradarbiavimo grupėms (EBG); |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad svarbu plėtoti naują Rytų partnerystę (RP) vykdant Europos kaimynystės politiką, ir primena būtinybę kurti glaudesnio bendradarbiavimo su Rytų partnerystėje dalyvaujančiomis šalimis formas, kaip paaiškinta nuomonėje „Vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo Rytų partnerystėje“ (CdR 78/2009). Primena būtinybę Rytų partnerystę papildyti „teritoriniu“ aspektu, todėl ragina potencialius partnerius pasiekti daugiašalį susitarimą, leidžiantį Ukrainoje veikti Europos teritorinio bendradarbiavimo grupei (ETBG) (taip, kaip ji veikia ES) ir Tarybos euroregioninėms bendradarbiavimo grupėms (EBG);

| 10. | atkreipia dėmesį į tai, kad Ukraina galėtų būti pirma Rytų partnerystės šalis, kuri baigtų derybas dėl asociacijos sutarties, ir kad Rytų partnerystė suteikia galimybę pagilinti ES ir Ukrainos santykius. Kad Rytų partnerystės iniciatyva būtų įgyvendinta regionų ir vietos lygiu, į teminių platformų darbą turi būti įtraukti šie klausimai:






  — | decentralizacija ir administracinės reformos, |
| --- | --- | --- |

10.

atkreipia dėmesį į tai, kad Ukraina galėtų būti pirma Rytų partnerystės šalis, kuri baigtų derybas dėl asociacijos sutarties, ir kad Rytų partnerystė suteikia galimybę pagilinti ES ir Ukrainos santykius. Kad Rytų partnerystės iniciatyva būtų įgyvendinta regionų ir vietos lygiu, į teminių platformų darbą turi būti įtraukti šie klausimai:

—

decentralizacija ir administracinės reformos,

| — | vietos ir regionų valdžios institucijų ir jų administracijų gebėjimų stiprinimas, |
| --- | --- |

—

vietos ir regionų valdžios institucijų ir jų administracijų gebėjimų stiprinimas,

| — | tvaraus bendradarbiavimo su šalių partnerių vietos ir regionų valdžios institucijomis bei vietos valdžios institucijų nacionalinėmis asociacijomis formų kūrimas, |
| --- | --- |

—

tvaraus bendradarbiavimo su šalių partnerių vietos ir regionų valdžios institucijomis bei vietos valdžios institucijų nacionalinėmis asociacijomis formų kūrimas,

| — | parama vietos ir (arba) regionų tarpvalstybiniams projektams, |
| --- | --- |

—

parama vietos ir (arba) regionų tarpvalstybiniams projektams,

| — | pasitikėjimą didinančių programų skatinimas, raginimas keistis kultūros, švietimo ir mokslinių tyrimų informacija, porinio bendradarbiavimo įvairiais teisingumo, laisvės ir saugumo, įskaitant migracijos klausimus, aspektais skatinimas, |
| --- | --- |

—

pasitikėjimą didinančių programų skatinimas, raginimas keistis kultūros, švietimo ir mokslinių tyrimų informacija, porinio bendradarbiavimo įvairiais teisingumo, laisvės ir saugumo, įskaitant migracijos klausimus, aspektais skatinimas,

| — | įgaliojimų suteikimas regionų ir vietos valdžiai, kad ji galėtų dalyvauti tarptautiniuose (europiniuose) projektuose ir užmegzti ryšius; |
| --- | --- |

—

įgaliojimų suteikimas regionų ir vietos valdžiai, kad ji galėtų dalyvauti tarptautiniuose (europiniuose) projektuose ir užmegzti ryšius;

| 11. | susidomėjęs laukia, kol bus užbaigtas kitas Ukrainos administracinės reformos plano etapas, itin daug dėmesio skiriant vietos ir regionų valdžios institucijų kompetencijai, fiskalinei decentralizacijai ir teritorinei reformai. Supranta, kad decentralizacijos procesas Ukrainoje yra fragmentiškas, todėl remia administracinių gebėjimų ir gero valdymo stiprinimą šalyje, atkreipdamas dėmesį į šiuos klausimus:






  — | visišką Ukrainos teisės aktų suderinimą su Europos vietos savivaldos chartija, |
| --- | --- | --- |

11.

susidomėjęs laukia, kol bus užbaigtas kitas Ukrainos administracinės reformos plano etapas, itin daug dėmesio skiriant vietos ir regionų valdžios institucijų kompetencijai, fiskalinei decentralizacijai ir teritorinei reformai. Supranta, kad decentralizacijos procesas Ukrainoje yra fragmentiškas, todėl remia administracinių gebėjimų ir gero valdymo stiprinimą šalyje, atkreipdamas dėmesį į šiuos klausimus:

—

visišką Ukrainos teisės aktų suderinimą su Europos vietos savivaldos chartija,

| — | didesnės kompetencijos suteikimą regionų ir vietos valdžiai, |
| --- | --- |

—

didesnės kompetencijos suteikimą regionų ir vietos valdžiai,

| — | regioninės administracijos kaip pusiau nepriklausomo valdžios lygmens užtikrinimą, |
| --- | --- |

—

regioninės administracijos kaip pusiau nepriklausomo valdžios lygmens užtikrinimą,

| — | finansiškai nepriklausomos regioninės ir vietos savivaldos propagavimą; |
| --- | --- |

—

finansiškai nepriklausomos regioninės ir vietos savivaldos propagavimą;

| 12. | pabrėžia, kaip svarbu užtikrinti demokratiją, gerą valdymą ir stabilumą, partnerių tarpusavio bendradarbiavimą vietos ir regionų lygiu. Skatinant vietos lygmens demokratiją daug dėmesio reikėtų skirti pliuralizmo, saviraiškos ir žiniasklaidos laisvės stiprinimui bei mažumų teisių užtikrinimui. Papildomas finansavimas būtinas bandomosioms regionų vystymosi programoms, skirtoms nustatyti vietos infrastruktūros, žmogiškojo kapitalo bei mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) poreikius, atsižvelgiant į ES sanglaudos politikos modelį; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kaip svarbu užtikrinti demokratiją, gerą valdymą ir stabilumą, partnerių tarpusavio bendradarbiavimą vietos ir regionų lygiu. Skatinant vietos lygmens demokratiją daug dėmesio reikėtų skirti pliuralizmo, saviraiškos ir žiniasklaidos laisvės stiprinimui bei mažumų teisių užtikrinimui. Papildomas finansavimas būtinas bandomosioms regionų vystymosi programoms, skirtoms nustatyti vietos infrastruktūros, žmogiškojo kapitalo bei mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) poreikius, atsižvelgiant į ES sanglaudos politikos modelį;

| 13. | pabrėžia, kad RK tenka svarbus vaidmuo skleisti patirtį ir geriausios praktikos pavyzdžius (įskaitant TAIEX ir SIGMA priemones bei kitus dvišalius projektus) Ukrainos vietos ir regionų valdžios institucijoms, kad būtų remiamos tinkamai finansuojamos, geriau valdomos ir labiau atskaitingos regionų ir vietos valdžios administracijos, kurios veiktų laikydamosi skaidrumo, įtraukties ir veiksmingumo principų; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kad RK tenka svarbus vaidmuo skleisti patirtį ir geriausios praktikos pavyzdžius (įskaitant TAIEX ir SIGMA priemones bei kitus dvišalius projektus) Ukrainos vietos ir regionų valdžios institucijoms, kad būtų remiamos tinkamai finansuojamos, geriau valdomos ir labiau atskaitingos regionų ir vietos valdžios administracijos, kurios veiktų laikydamosi skaidrumo, įtraukties ir veiksmingumo principų;

| 14. | palankiai vertina tai, kad UEFA Europos 2012 m. čempionato baigiamąsias varžybas kartu rengs Lenkija ir Ukraina, ir pabrėžia, kad šis renginys teikia gerų regioninio bendradarbiavimo galimybių. |
| --- | --- |

14.

palankiai vertina tai, kad UEFA Europos 2012 m. čempionato baigiamąsias varžybas kartu rengs Lenkija ir Ukraina, ir pabrėžia, kad šis renginys teikia gerų regioninio bendradarbiavimo galimybių.

2010 m. gruodžio 2 d., Briuselis

Regionų komiteto pirmininkė

Mercedes BRESSO

---