# Den Europæiske Unions C 126/2011

| | ISSN 1725-2393
  doi:10.3000/17252393.C_2011.126.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 126 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 54. årgang28. april 2011 |

ISSN 1725-2393

doi:10.3000/17252393.C_2011.126.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

C 126

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

54. årgang28. april 2011

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | IV   Oplysninger |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER
  Den Blandede Parlamentariske Forsamling for Partnerskabsaftalen mellem på den ene side medlemmerne af Gruppen af Stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet og på den anden side Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater


  Den 20. samling afholdtes i Kinshasa (Den Demokratiske Republik Congo) den 2.-4. december 2010. |
| 2011/C 126/01 | Protokol fra mødet torsdag den 2. december 2010 | 1 |
| 2011/C 126/02 | Protokol fra mødet fredag den 3. december 2010 | 5 |
| 2011/C 126/03 | Protokol fra mødet lørdag den 4. december 2010 | 8 |

Informationsnummer

Indhold

Side

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER
  Den Blandede Parlamentariske Forsamling for Partnerskabsaftalen mellem på den ene side medlemmerne af Gruppen af Stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet og på den anden side Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater


  Den 20. samling afholdtes i Kinshasa (Den Demokratiske Republik Congo) den 2.-4. december 2010.

Den Blandede Parlamentariske Forsamling for Partnerskabsaftalen mellem på den ene side medlemmerne af Gruppen af Stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet og på den anden side Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater

Den 20. samling afholdtes i Kinshasa (Den Demokratiske Republik Congo) den 2.-4. december 2010.

2011/C 126/01

Protokol fra mødet torsdag den 2. december 2010

1

2011/C 126/02

Protokol fra mødet fredag den 3. december 2010

5

2011/C 126/03

Protokol fra mødet lørdag den 4. december 2010

8

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER Den Blandede Parlamentariske Forsamling for Partnerskabsaftalen mellem på den ene side medlemmerne af Gruppen af Stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet og på den anden side Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater Den 20. samling afholdtes i Kinshasa (Den Demokratiske Republik Congo) den 2.-4. december 2010.

| 28.4.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 126/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 126/1

---

PROTOKOL FRA MØDET TORSDAG DEN 2. DECEMBER 2010

2011/C 126/01

Indhold

Højtideligt åbningsmøde

Den Blandede Parlamentariske Forsamlings møde

Den Blandede Parlamentariske Forsamlings sammensætning

Akkreditering af ikkeparlamentariske repræsentanter

| 1. | Vedtagelse af forslaget til dagsorden (AP100.751) |
| --- | --- |

1.

| 2. | Godkendelse af protokollen fra Den Blandede Parlamentariske Forsamlings 19. samling (EUT C 193 af 16. juli 2010) |
| --- | --- |

2.

| 3. | Meddelelser fra medformændene, herunder om afgørelser, der blev truffet på Præsidiets møde den 1. december |
| --- | --- |

3.

| 4. | Redegørelse ved Andris Piebalgs, medlem af Kommissionen med ansvar for udvikling |
| --- | --- |

4.

| 5. | Spørgsmål til Kommissionen |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kommissionens opfølgning på beslutninger vedtaget på Den Blandede Parlamentariske Forsamlings 19. samling |
| --- | --- |

6.

| 7. | Drøftelse med Andris Piebalgs, medlem af Kommissionen med ansvar for udvikling, om grønbogen om udviklingspolitikken fremover – catch-the-eye |
| --- | --- |

7.

| 8. | Midtvejsrevisionen samt landestrategidokumenter og regionale strategidokumenter for den 10. EUF, herunder landestrategidokumentet for Den Demokratiske Republik Congo |
| --- | --- |

8.

PROTOKOL FRA MØDET TORSDAG DEN 2. DECEMBER 2010

(Mødet åbnet kl. 11.00)

Højtideligt åbningsmøde

Talere:

H.E. Evariste Boshab, nationalforsamlingens formand, Den Demokratiske Republik Congo, Louis Michel, medformand for Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU, David Matongo, medformand for Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU, H.E. Joseph Kabila Kabange, præsident, Den Demokratiske Republik Congo, som officielt åbnede Den Blandede Parlamentariske Forsamlings 20. samling.

(Mødet udsat kl. 12.50 og genoptaget kl. 15.20)

FORSÆDE: David MATONGO

Medformand

Den Blandede Parlamentariske Forsamlings møde

Medformanden bød alle deltagere velkommen, inklusive civilsamfundsrepræsentanterne.

Den Blandede Parlamentariske Forsamlings sammensætning

Medformanden meddelte, at listen over medlemmer af Den Blandede Parlamentariske Forsamling, som fremsendt af myndighederne i AVS-landene og Europa-Parlamentet, ville blive vedføjet protokollen som bilag.

Akkreditering af ikkeparlamentariske repræsentanter

Medformanden meddelte, at AVS-landenes myndigheder havde fremsendt en liste over ikkeparlamentariske repræsentanter. Han foreslog i henhold til partnerskabsaftalens artikel 17, stk. 1, og artikel 1 i Den Blandede Parlamentariske Forsamlings forretningsorden, at disse repræsentanter blev indskrevet, og at deres navne blev opført i et bilag til denne protokol.

1.   Vedtagelse af forslaget til dagsorden (AP100.751)

Forslaget til dagsorden vedtoges, som den fremgår af denne protokol.

Som svar på en bemærkning til dagsordenen fremsat af J. Ferreira om mødets sprog gjorde begge medformænd det klart, at Den Blandede Parlamentariske Forsamlings forretningsorden var blevet fuldt overholdt.

2.   Godkendelse af protokollen fra Den Blandede Parlamentariske Forsamlings 19. samling (EUT C 193 af 16. juli 2010)

Protokollen godkendtes.

3.   Meddelelser fra medformændene, herunder om afgørelser, der blev truffet på Præsidiets møde den 1. december 2010

Medformanden redegjorde for resultaterne af Præsidiets møde den 1. december 2010.

Der blev truffet følgende beslutninger:

| a) | Medformændene ville sende et brev til den høje repræsentant, Catherine Ashton, hvori de beklager, at hverken hun eller en stedfortræder deltog i samlingen som repræsentant for EU-Rådet under spørgetiden, og anmoder om, at der bliver rettet op på dette i forbindelse med fremtidige samlinger. De ville desuden i brevet bede om, at alle spørgsmål rettet til EU-Rådet på denne samling, besvares skriftligt. |
| --- | --- |

a)

Medformændene ville sende et brev til den høje repræsentant, Catherine Ashton, hvori de beklager, at hverken hun eller en stedfortræder deltog i samlingen som repræsentant for EU-Rådet under spørgetiden, og anmoder om, at der bliver rettet op på dette i forbindelse med fremtidige samlinger. De ville desuden i brevet bede om, at alle spørgsmål rettet til EU-Rådet på denne samling, besvares skriftligt.

| b) | Følgende titler til betænkninger fra de stående udvalg på den 22. samling godkendtes: | Udvalget om Politiske Anliggender







  — | Lissabontraktatens konsekvenser for AVS-EU-partnerskabet (endnu ikke bekræftet af udvalgets EU-medlemmer, efter en skriftlig procedure) |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Følgende titler til betænkninger fra de stående udvalg på den 22. samling godkendtes:

Udvalget om Politiske Anliggender

—

Lissabontraktatens konsekvenser for AVS-EU-partnerskabet (endnu ikke bekræftet af udvalgets EU-medlemmer, efter en skriftlig procedure)

| | Udvalget om Økonomisk Udvikling, Finanser og Handel







  — | Gældens konsekvenser for udviklingsfinansieringen i AVS-landene |
| --- | --- | --- |

Udvalget om Økonomisk Udvikling, Finanser og Handel

—

Gældens konsekvenser for udviklingsfinansieringen i AVS-landene

| | Udvalget om Sociale Anliggender og Miljø







  — | Udstødelsen af handicappede i udviklingslandene |
| --- | --- | --- |

Udvalget om Sociale Anliggender og Miljø

—

Udstødelsen af handicappede i udviklingslandene

| — | vedrørende den 23. samling: Landbrug (titlen endnu ikke fastlagt) |
| --- | --- |

—

vedrørende den 23. samling: Landbrug (titlen endnu ikke fastlagt)

| — | vedrørende den 24. samling: Sundhedsmæssige følger af minearbejde. |
| --- | --- |

—

vedrørende den 24. samling: Sundhedsmæssige følger af minearbejde.

| c) | Drøftelser om situationen i Haiti og på EU-AU-topmødet i Tripoli ville blive føjet til de eksisterende punkter på plenarforsamlingens dagsorden. |
| --- | --- |

c)

Drøftelser om situationen i Haiti og på EU-AU-topmødet i Tripoli ville blive føjet til de eksisterende punkter på plenarforsamlingens dagsorden.

| d) | En undersøgelsesmission til Fiji og Timor-Leste i 2011 godkendtes (datoerne endnu ikke fastlagt). |
| --- | --- |

d)

En undersøgelsesmission til Fiji og Timor-Leste i 2011 godkendtes (datoerne endnu ikke fastlagt).

| e) | Der ville blive sendt en valgobservationsmission til præsidentvalget i Niger i marts 2011, forudsat at der blev modtaget en officiel invitation. |
| --- | --- |

e)

Der ville blive sendt en valgobservationsmission til præsidentvalget i Niger i marts 2011, forudsat at der blev modtaget en officiel invitation.

| f) | Dagsordenen for det næste regionale møde i Cameroun (26.-28. april 2011) ville indeholde tre hovedemner:






  — | regional integration og infrastruktur |
| --- | --- | --- |

f)

Dagsordenen for det næste regionale møde i Cameroun (26.-28. april 2011) ville indeholde tre hovedemner:

—

regional integration og infrastruktur

| — | 2015-målene |
| --- | --- |

—

2015-målene

| — | miljøspørgsmål. |
| --- | --- |

—

miljøspørgsmål.

| g) | I forbindelse med Den Blandede Parlamentariske Forsamlings samlinger vil workshopperne fremover blive gennemført inden Præsidiets møde og vil blive efterfulgt af en plenarsamling over tre dage. |
| --- | --- |

g)

I forbindelse med Den Blandede Parlamentariske Forsamlings samlinger vil workshopperne fremover blive gennemført inden Præsidiets møde og vil blive efterfulgt af en plenarsamling over tre dage.

| h) | AVS-erklæringen om fredelig sameksistens mellem religionerne og fænomenet homoseksualitet og de europæiske medlemmer af Den Blandede Parlamentariske Forsamlings holdning ville blive henvist til Udvalget om Politiske Anliggender med henblik på yderligere drøftelse. |
| --- | --- |

h)

AVS-erklæringen om fredelig sameksistens mellem religionerne og fænomenet homoseksualitet og de europæiske medlemmer af Den Blandede Parlamentariske Forsamlings holdning ville blive henvist til Udvalget om Politiske Anliggender med henblik på yderligere drøftelse.

Medformanden underrettede forsamlingen om, at Præsidiet også havde fået forelagt en situationsrapport fra arbejdsgruppen om arbejdsmetoder.

Medformanden meddelte, at fristerne var følgende:

| — | for ændringsforslag til kompromisbeslutningsforslag og andre uopsættelige beslutningsforslag til afstemning: fredag den 3. december 2010 kl. 12.00 |
| --- | --- |

—

for ændringsforslag til kompromisbeslutningsforslag og andre uopsættelige beslutningsforslag til afstemning: fredag den 3. december 2010 kl. 12.00

| — | for spørgsmål vedrørende afstemningsprocedurerne: lørdag den 4. december 2010 kl. 10.00, skriftligt. |
| --- | --- |

—

for spørgsmål vedrørende afstemningsprocedurerne: lørdag den 4. december 2010 kl. 10.00, skriftligt.

Talere: Baldeh (Gambia), medformand Michel, Mugambe (Uganda), Sall (Senegal), medformand Matongo, Malahoo Forte (Jamaica), Ndugai (Tanzania), Schmidt, Toga (Etiopien), Assarid Imbarcaouane (Mali), Martínez Martínez, Casini, William (Seychellerne), Ogwal Atim (Uganda), Kollie (Liberia) og Parmessar (Surinam).

FORSÆDE: Louis MICHEL

Medformand

4.   Redegørelse ved Andris Piebalgs, medlem af Kommissionen med ansvar for udvikling

Medformanden bød kommissæren velkommen og takkede ham for hans interesse for Den Blandede Parlamentariske Forsamling.

Kommissæren afgav en redegørelse for udviklingspolitikken fremover.

5.   Spørgsmål til Kommissionen

Medformanden præsenterede emnet.

Der blev stillet i alt 36 spørgsmål til Kommissionen.

Kommissionen havde tidligere svaret skriftligt på spørgsmålene, og kommissæren gav mundtlige svar på tillægsspørgsmålene, der blev stillet som følger:

| | Spørgsmål nr. 2 af Carlo Casini om finansieringen af ngo'er inden for familieplanlægning. |
| --- | --- |

Spørgsmål nr. 2 af Carlo Casini om finansieringen af ngo'er inden for familieplanlægning.

| | Spørgsmål nr. 3 af Norbert Neuser om støtte til mødresundhed og reproduktiv sundhed i årtusindinitiativet. |
| --- | --- |

Spørgsmål nr. 3 af Norbert Neuser om støtte til mødresundhed og reproduktiv sundhed i årtusindinitiativet.

| | Spørgsmål nr. 4 af Charles Goerens om handicappedes rettigheder og 2015-målene. |
| --- | --- |

Spørgsmål nr. 4 af Charles Goerens om handicappedes rettigheder og 2015-målene.

| | Spørgsmål nr. 5 af Françoise Castex om FN's generalsekretærs globale strategi for kvinders og børns sundhed og G8's Muskoka-initiativ om mødresundhed, nyfødtes sundhed og sundheden for børn under fem år. |
| --- | --- |

Spørgsmål nr. 5 af Françoise Castex om FN's generalsekretærs globale strategi for kvinders og børns sundhed og G8's Muskoka-initiativ om mødresundhed, nyfødtes sundhed og sundheden for børn under fem år.

| | Spørgsmål nr. 6 af Catherine Bearder om handel med børn i den ivorianske og ghanesiske kakaoindustri. |
| --- | --- |

Spørgsmål nr. 6 af Catherine Bearder om handel med børn i den ivorianske og ghanesiske kakaoindustri.

| | Spørgsmål nr. 8 af Iva Zanicchi om byvand i AVS-landene. |
| --- | --- |

Spørgsmål nr. 8 af Iva Zanicchi om byvand i AVS-landene.

| | Spørgsmål nr. 9 af Hans-Peter Mayer om vandfaciliteten. |
| --- | --- |

Spørgsmål nr. 9 af Hans-Peter Mayer om vandfaciliteten.

| | Spørgsmål nr. 20 af Assarid Ag Imbaracaouane (Mali) om finansielt samarbejde. |
| --- | --- |

Spørgsmål nr. 20 af Assarid Ag Imbaracaouane (Mali) om finansielt samarbejde.

| | Spørgsmål nr. 21 af Patrice Tirolien om den nye årtusindfacilitet på 1 mia. euro. |
| --- | --- |

Spørgsmål nr. 21 af Patrice Tirolien om den nye årtusindfacilitet på 1 mia. euro.

| | Spørgsmål nr. 22 af Michael Cashman (afløst af Patrice Tirolien) om EU’s 2015-initiativ på 1 mia. euro. |
| --- | --- |

Spørgsmål nr. 22 af Michael Cashman (afløst af Patrice Tirolien) om EU’s 2015-initiativ på 1 mia. euro.

| | Spørgsmål nr. 19 af Gay Mitchell om demokratiske rettigheder. |
| --- | --- |

Spørgsmål nr. 19 af Gay Mitchell om demokratiske rettigheder.

| | Spørgsmål nr. 23 af Michael Gahler om udvikling af en sammenhængende enstrenget tilgang til det afrikanske kontinent. |
| --- | --- |

Spørgsmål nr. 23 af Michael Gahler om udvikling af en sammenhængende enstrenget tilgang til det afrikanske kontinent.

| | Spørgsmål nr. 24 af Michèle Rivasi om påstanden om Japans stemmekøb i Den Internationale Hvalfangstkommission. |
| --- | --- |

Spørgsmål nr. 24 af Michèle Rivasi om påstanden om Japans stemmekøb i Den Internationale Hvalfangstkommission.

| | Spørgsmål nr. 25 af Isabelle Durant på EU-AU-topmødet. |
| --- | --- |

Spørgsmål nr. 25 af Isabelle Durant på EU-AU-topmødet.

| | Spørgsmål nr. 26 af Waven William (Seychellerne) om udviklingsbistand. |
| --- | --- |

Spørgsmål nr. 26 af Waven William (Seychellerne) om udviklingsbistand.

| | Spørgsmål nr. 27 af Joseph K. Mugambe (Uganda) om finansieringen af økonomiske partnerskabsaftaler (ØPA). |
| --- | --- |

Spørgsmål nr. 27 af Joseph K. Mugambe (Uganda) om finansieringen af økonomiske partnerskabsaftaler (ØPA).

| | Spørgsmål nr. 12 af João Ferreira om fødevaresuverænitet og sikkerhed i AVS-landene. |
| --- | --- |

Spørgsmål nr. 12 af João Ferreira om fødevaresuverænitet og sikkerhed i AVS-landene.

| | Spørgsmål nr. 13 af Fiona Hall (afløst af Liam Aylward) om EU's energifacilitet og almen adgang til energi. |
| --- | --- |

Spørgsmål nr. 13 af Fiona Hall (afløst af Liam Aylward) om EU's energifacilitet og almen adgang til energi.

| | Spørgsmål nr. 14 af Jo Leinen om teknologioverførsel i bekæmpelsen af klimaændringer. |
| --- | --- |

Spørgsmål nr. 14 af Jo Leinen om teknologioverførsel i bekæmpelsen af klimaændringer.

| | Spørgsmål nr. 15 af Achille Tapsoba (Burkina Faso) om måder, hvorpå man kan inddrage parlamentariske repræsentanter i forhandlingen og gennemførelsen af økonomiske partnerskabsaftaler (ØPA). |
| --- | --- |

Spørgsmål nr. 15 af Achille Tapsoba (Burkina Faso) om måder, hvorpå man kan inddrage parlamentariske repræsentanter i forhandlingen og gennemførelsen af økonomiske partnerskabsaftaler (ØPA).

| | Spørgsmål nr. 16 af Enrique Guerrero Salom (afløst af Miguel Angel Martínez Martínez) om økonomiske partnerskabsaftaler, status og konkrete forslag. |
| --- | --- |

Spørgsmål nr. 16 af Enrique Guerrero Salom (afløst af Miguel Angel Martínez Martínez) om økonomiske partnerskabsaftaler, status og konkrete forslag.

| | Spørgsmål nr. 17 af Joseph Owona Kono (Cameroun) om bananledsageforanstaltninger. |
| --- | --- |

Spørgsmål nr. 17 af Joseph Owona Kono (Cameroun) om bananledsageforanstaltninger.

| | Spørgsmål nr. 18 af Ole Christensen om handelsaftaler og menneskerettigheder. |
| --- | --- |

Spørgsmål nr. 18 af Ole Christensen om handelsaftaler og menneskerettigheder.

| | Spørgsmål nr. 30 af Anneli Jäätteenmäki (afløst af Riika Manner) om beskyttelse af kvinder i Congo. |
| --- | --- |

Spørgsmål nr. 30 af Anneli Jäätteenmäki (afløst af Riika Manner) om beskyttelse af kvinder i Congo.

| | Spørgsmål nr. 31 af Jan Zahradil om Den Demokratiske Republik Congos godtgørelse af lønrestancer til europæiske borgere. |
| --- | --- |

Spørgsmål nr. 31 af Jan Zahradil om Den Demokratiske Republik Congos godtgørelse af lønrestancer til europæiske borgere.

| | Spørgsmål nr. 32 af Filip Kaczmarek om restriktive foranstaltninger over for Zimbabwe. |
| --- | --- |

Spørgsmål nr. 32 af Filip Kaczmarek om restriktive foranstaltninger over for Zimbabwe.

| | Spørgsmål nr. 33 af Olle Schmidt om et responsum vedrørende Dawit Isaak. |
| --- | --- |

Spørgsmål nr. 33 af Olle Schmidt om et responsum vedrørende Dawit Isaak.

| | Spørgsmål nr. 34 af Ana Gomes (afløst af Françoise Castex) om menneskerettighederne i Angola: Retssagen vedrørende Cabinda. |
| --- | --- |

Spørgsmål nr. 34 af Ana Gomes (afløst af Françoise Castex) om menneskerettighederne i Angola: Retssagen vedrørende Cabinda.

| | Spørgsmål nr. 35 af Abadula Gemeda (afløst af Toga) (Etiopien) om situationen i Somalia. |
| --- | --- |

Spørgsmål nr. 35 af Abadula Gemeda (afløst af Toga) (Etiopien) om situationen i Somalia.

Stillerne af spørgsmål nr. 1, 7, 10, 11, 28, 29 og 36 var ikke til stede.

6.   Kommissionens opfølgning på beslutninger vedtaget på Den Blandede Parlamentariske Forsamlings 19. samling

Kommissæren henviste til dokumentet om Kommissionens opfølgning på de beslutninger, der vedtoges i Tenerife (Spanien).

FORSÆDE: David MATONGO

Medformand

7.   Drøftelse med Andris Piebalgs, medlem af Kommissionen med ansvar for udvikling, om grønbogen om udviklingspolitikken fremover
   (1)
  – catch-the-eye

Kommissæren præsenterede emnet.

Talere: Schmidt, Klass, Malahoo Forte (Jamaica), De Keyser, J. Ferreira, William (Seychellerne), Sall (Senegal) og medformand Michel.

Kommissæren besvarede medlemmernes indlæg.

8.   Midtvejsrevisionen samt landestrategidokumenter og regionale strategidokumenter for den 10. EUF, herunder landestrategidokumentet for Den Demokratiske Republik Congo

Matata Ponyo, finansminister i Den Demokratiske Republik Congo, afgav en redegørelse.

Talere: Gahler og Nedelcheva.

Ministeren og kommissæren besvarede medlemmernes indlæg.

(Mødet hævet kl. 19.05)

David MATONGO og

Louis MICHEL

Medformænd

Mohamed Ibn CHAMBAS og

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Medgeneralsekretærer

---

(1)  KOM(2010) 0629.

1

---

| 28.4.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 126/5 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 126/5

---

PROTOKOL FRA MØDET FREDAG DEN 3. DECEMBER 2010

2011/C 126/02

Indhold

| 1. | 2015-målene – Resultatet af konferencen på højt plan i New York - Redegørelse ved Gianfranco Rotigliano, direktør, UNICEF |
| --- | --- |

1.

| 2. | Opfyldelse af 2015-målene: innovative løsninger på de sociale og økonomiske udfordringer
  Betænkning af Odirile Motlhale (Botswana) og Licia Ronzulli
  Udvalget om Sociale Anliggender og Miljø |
| --- | --- |

2.

Opfyldelse af 2015-målene: innovative løsninger på de sociale og økonomiske udfordringer

Betænkning af Odirile Motlhale (Botswana) og Licia Ronzulli

Udvalget om Sociale Anliggender og Miljø

| 3. | Mødredødelighed |
| --- | --- |

3.

| 4. | Beretning ved de økonomiske og sociale partnere
  »Styrkelse af civilsamfundets indflydelse og status – en vigtig faktor for udvikling« |
| --- | --- |

4.

Beretning ved de økonomiske og sociale partnere

»Styrkelse af civilsamfundets indflydelse og status – en vigtig faktor for udvikling«

| 5. | Efter København: teknologioverførsel, nye teknologier og teknisk kapacitetsopbygning i AVS-landene
  Udvalget om Økonomisk Udvikling, Finanser og Handel
  Betænkning af Marlene Malahoo Forte (Jamaica) og Jo Leinen |
| --- | --- |

5.

Efter København: teknologioverførsel, nye teknologier og teknisk kapacitetsopbygning i AVS-landene

Udvalget om Økonomisk Udvikling, Finanser og Handel

Betænkning af Marlene Malahoo Forte (Jamaica) og Jo Leinen

| 6. | Frie og uafhængige medier
  Udvalget om Politiske Anliggender
  Betænkning af Jean Rodolphe Joazile (Haiti) og Rainer Wieland |
| --- | --- |

6.

Frie og uafhængige medier

Udvalget om Politiske Anliggender

Betænkning af Jean Rodolphe Joazile (Haiti) og Rainer Wieland

| 7. | Situationen i Den Demokratiske Republik Congo og den centralafrikanske region
  Drøftelse med myndighederne i Den Demokratiske Republik Congo |
| --- | --- |

7.

Situationen i Den Demokratiske Republik Congo og den centralafrikanske region

Drøftelse med myndighederne i Den Demokratiske Republik Congo

| 8. | Uopsætteligt spørgsmål nr. 1: Fødevaresikkerhed |
| --- | --- |

8.

| 9. | Uopsætteligt spørgsmål nr. 2: Sikkerhedsproblemet i Sahel-Sahara-regionen: terrorisme samt handel med narkotika, våben og mennesker |
| --- | --- |

9.

| 10. | Sammenfattende rapporter fra workshopperne |
| --- | --- |

10.

| 11. | Erklæring fra Den Blandede Parlamentariske Forsamling om offentliggørelsen af resultaterne af den anden runde af præsidentvalget den 28. november 2010 i Elfenbenskysten |
| --- | --- |

11.

PROTOKOL FRA MØDET FREDAG DEN 3. DECEMBER 2010

(Mødet åbnet kl. 9.05)

FORSÆDE: Louis MICHEL

Medformand

Forhandling under ét (punkt 1, 2 og 3)

1.   2015-målene - Resultatet af konferencen på højt plan i New York - Redegørelse ved Gianfranco Rotigliano, direktør, UNICEF

2.   Opfyldelse af 2015-målene: innovative løsninger på de sociale og økonomiske udfordringer.

Betænkning af Odirile Motlhale (Botswana) og Licia Ronzulli

Udvalget om Sociale Anliggender og Miljø

3.   Mødredødelighed

Gianfranco Rotigliano, direktør for UNICEF’s regionale kontor for Vest- og Centralafrika, afgav en indledende redegørelse om 2015-målene og resultatet af konferencen på højt plan i New York.

Licia Ronzulli og Odirile Motlhale (Botswana) fremlagde deres betænkning »Opfyldelse af 2015-målene: innovative løsninger på de sociale og økonomiske udfordringer«.

Talere: Rosa (Kommissionen), Mitchell, Tirolien, Ould Guelaye (Mauretanien), Sylla (Mali), Ponga, Naib (Eritrea), Baldeh (Gambia), Hamatoukour (Cameroun), Manner, William (Seychellerne), Klass, Sithole (Mozambique), Christensen, Rivasi, J. Ferreira, Kombo (Kenya), Nedelcheva, Bearder, Toga (Etiopien), Attyat Mustafa (Sudan), Bauer, Malloum (Tchad), Zanicchi, Castex, Casini, Karerwa (Burundi), de Keyser og Laboso (Kenya).

Medordførerne Ronzulli og Motlhale (Botswana) samt Rotigliano og Rosa (Kommissionen) afrundede drøftelsen.

FORSÆDE: David MATONGO

Medformand

4.   Beretning ved de økonomiske og sociale partnere: »Styrkelse af civilsamfundets indflydelse og status – en vigtig faktor for udvikling«

Brenda King, formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs AVS-Udvalg, afgav en redegørelse.

Talere: Hamatoukour (Cameroun), Sylla (Mali), Lutundula (Den Demokratiske Republik Congo), Aipira (Malawi) og Bundu (Sierra Leone).

King besvarede indlæggene.

5.   Efter København: teknologioverførsel, nye teknologier og teknisk kapacitetsopbygning i AVS-landene

Betænkning af Marlene Malahoo Forte (Jamaica) og Jo Leinen

Udvalget om Økonomisk Udvikling, Finanser og Handel

Marlene Malahoo Forte (Jamaica) og Jo Leinen forelagde deres betænkning.

Talere: Bandua (Ghana), J. Ferreira, Owono Nguema (Gabon), Parmessar (Surinam), Jensen, Sylla (Mali), Hamatoukour (Cameroun), William (Seychellerne), Lutundula (Den Demokratiske Republik Congo), Toga (Etiopien), Sall (Senegal), Ramotar (Guyana) og Seramila (Madagaskar).

Medordførerne Leinen and Malahoo Forte (Jamaica) samt Rosa (Kommissionen) afrundede drøftelsen.

(Mødet hævet kl. 12.10 og genoptaget kl. 15.05)

FORSÆDE: David MATONGO

Medformand

6.   Frie og uafhængige medier

Betænkning af Donald Ramotar (Guyana) og Rainer Wieland

Udvalget om Politiske Anliggender

Donald Ramotar (Guyana) og Rainer Wieland fremlagde deres betænkning.

Talere: Rosa (Kommissionen), Kaczmarek, Atteyeh (Djibouti), Martínez Martínez, J. Ferreira, Sall (Senegal), Schmidt, Durant, Toga (Etiopien), Speroni, Gahler, Naib (Eritrea), Nedelcheva, Hamatoukour (Cameroun), Baldeh (Gambia), William (Seychellerne), Lutundula (Den Demokratiske Republik Congo), Linares (Cuba), Sikota (Zambia), Ramotar (Guyana) og Wieland.

Medordførerne Ramotar og Wieland samt Rosa (Kommissionen) afrundede drøftelsen.

FORSÆDE: Louis MICHEL

Medformand

7.   Situationen i Den Demokratiske Republik Congo og den centralafrikanske region

Drøftelse med myndighederne i Den Demokratiske Republik Congo

Lambert Mende (minister for kommunikation og medier i Den Demokratiske Republik Congo) redegjorde for situationen i Den Demokratiske Republik Congo og den centralafrikanske region.

Talere: Gahler, Lutundula (Den Demokratiske Republik Congo), Malahoo Forte (Jamaica), Zahradil, J. Ferreira, Hamatoukour (Cameroun), Kaczmarek, Assarid (Mali), Durant, Nedelcheva, Rivasi og Striffler.

Raymond Tshibanda (minister for internationalt og regionalt samarbejde i Den Demokratiske Republik Congo) og Lambert Mende besvarede de punkter, som var blevet rejst under debatten.

Louis Michel (medformand) afrundede debatten.

FORSÆDE: David MATONGO

Medformand

8.   Uopsætteligt spørgsmål nr. 1: Fødevaresikkerhed

Domenico Rosa (Kommissionen) præsenterede emnet.

Talere: Rosa (Kommissionen), Schnellhardt, Kombo (Kenya), Bearder, Karerwa (Burundi), J. Ferreira, Assarid (Mali), medformand Michel, William (Seychellerne), Gahler, Baldeh (Gambia), Tirolien, Toga (Etiopien), Striffler, Sall (Senegal), Klass og Rosa (Kommissionen).

9.   Uopsætteligt spørgsmål nr. 2: Sikkerhedsproblemet i Sahel-Sahara-regionen: terrorisme samt handel med narkotika, våben og mennesker

Bruno Gatta (Kommissionen) præsenterede emnet.

Talere: Sall (Senegal), Nedelcheva, Schmidt, J. Ferreira, Guelaye (Mauretanien), Bauer, Assarid (Mali), Rivasi, Kombo (Kenya), Gahler, Nkongo (Den Demokratiske Republik Congo), Striffler, Baldeh (Gambia), Attard-Montalto, Hamatoukour (Cameroun), Ramotar (Guyana) og Gatta (Kommissionen).

10.   Sammenfattende rapporter fra workshopperne

Olle Schmidt og Ould Guelaye (Mauretanien), ordførere for henholdsvis workshop nr. 2 og nr. 1, redegjorde i korte træk for:

| — | workshop nr. 2 (udfordringen med genopbygning af postkonfliktlande: tilfældet Den Demokratiske Republik Congo) |
| --- | --- |

—

workshop nr. 2 (udfordringen med genopbygning af postkonfliktlande: tilfældet Den Demokratiske Republik Congo)

| — | workshop nr. 1 (udfordringer og trusler mod den regionale stabilitet i den centralafrikanske region som følge af ulovlig udnyttelse af naturlige og mineralske ressourcer i Den Demokratiske Republik Congo) |
| --- | --- |

—

workshop nr. 1 (udfordringer og trusler mod den regionale stabilitet i den centralafrikanske region som følge af ulovlig udnyttelse af naturlige og mineralske ressourcer i Den Demokratiske Republik Congo)

11.   Erklæring om offentliggørelsen af resultaterne af den anden runde af præsidentvalget den 28. november 2010 i Elfenbenskysten

Erklæringen vedtoges ved akklamation.

(Mødet hævet kl. 19.10)

David MATONGO og

Louis MICHEL

Næstformænd

Mohamed Ibn CHAMBAS og

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Medgeneralsekretærer

---

| 28.4.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 126/8 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 126/8

---

PROTOKOL FRA MØDET LØRDAG DEN 4. DECEMBER 2010

2011/C 126/03

Indhold

| 1. | Godkendelse af protokollen fra mødet torsdag den 2. december 2010 |
| --- | --- |

1.

| 2. | Redegørelse ved Carolyn Rodrigues-Birkett, udenrigsminister (Guyana), formand for AVS-Rådet |
| --- | --- |

2.

| 3. | Spørgsmål til AVS-Rådet |
| --- | --- |

3.

| 4. | Drøftelse med AVS-Rådet - catch-the-eye |
| --- | --- |

4.

| 5. | Drøftelse om situationen i de enkelte lande: Madagaskar, Somalia, Sudan, Zimbabwe og Haiti |
| --- | --- |

5.

| 6. | Økonomiske partnerskabsaftaler (ØPA) - den nuværende situation Redegørelse ved Karel de Gucht, medlem af Kommissionen med ansvar for international handel, efterfulgt af en debat |
| --- | --- |

6.

| 7. | Godkendelse af protokollen fra mødet torsdag den 2. december og fredag den 3. december 2010 |
| --- | --- |

7.

| 8. | Afstemning om beslutningsforslagene i betænkningerne fra de stående udvalg |
| --- | --- |

8.

| 9. | Afstemning om beslutningsforslagene om uopsættelige spørgsmål |
| --- | --- |

9.

| 10. | Diverse sager |
| --- | --- |

10.

| 11. | Tid og sted for Den Blandede Parlamentariske Forsamlings 21. samling |
| --- | --- |

11.

| Bilag I | Alfabetisk fortegnelse over medlemmerne af Den Blandede Parlamentariske Forsamling |
| --- | --- |

Bilag I

| Bilag II | Tilstedeværelsesliste på den 20. samling den 2.-4. december 2010 i Kinshasa (Den Demokratiske Republik Congo) |
| --- | --- |

Bilag II

| Bilag III | Akkreditering af ikkeparlamentariske delegerede |
| --- | --- |

Bilag III

| Bilag IV | Vedtagne tekster |
| --- | --- |

Bilag IV

PROTOKOL FRA MØDET LØRDAG DEN 4. DECEMBER 2010

(Mødet åbnet kl. 9.05)

FORSÆDE: Louis MICHEL

Medformand

1.   Godkendelse af protokollen fra mødet torsdag den 2. december og fredag den 3. december 2010

Martínez Martínez anmodede om en mindre ændring af protokollen fra torsdagsmødet.

2.   Redegørelse ved Carolyn Rodrigues-Birkett, udenrigsminister (Guyana), formand for AVS-Rådet

Carolyn Rodrigues-Birkett afgav en redegørelse.

FORSÆDE: David MATONGO

Medformand

3.   Spørgsmål til AVS-Rådet

Der blev stillet ni spørgsmål til AVS-Ministerrådet.

Carolyn Rodrigues-Birkett besvarede følgende spørgsmål og tillægsspørgsmål:

| | Spørgsmål nr. 1 af Filip Kaczmarek om indbyggerne på Chagosøerne. |
| --- | --- |

Spørgsmål nr. 1 af Filip Kaczmarek om indbyggerne på Chagosøerne.

| | Spørgsmål nr. 2 og 3 var blevet trukket tilbage. |
| --- | --- |

Spørgsmål nr. 2 og 3 var blevet trukket tilbage.

| | Spørgsmål nr. 4 af Olle Schmidt om anvendelse af voldtægt som et våben i konfliktområder. |
| --- | --- |

Spørgsmål nr. 4 af Olle Schmidt om anvendelse af voldtægt som et våben i konfliktområder.

| | Spørgsmål nr. 5 af Patrice Tirolien om det tredje Afrika-EU-topmøde den 29. og 30. november 2010. |
| --- | --- |

Spørgsmål nr. 5 af Patrice Tirolien om det tredje Afrika-EU-topmøde den 29. og 30. november 2010.

| | Spørgsmål nr. 6 af Christa Klaß om Chagos’ indbyggeres tilbagevenden. |
| --- | --- |

Spørgsmål nr. 6 af Christa Klaß om Chagos’ indbyggeres tilbagevenden.

| | Spørgsmål nr. 8 af Waven William (Seychellerne) om AVS-Gruppens fremtid. |
| --- | --- |

Spørgsmål nr. 8 af Waven William (Seychellerne) om AVS-Gruppens fremtid.

| | Spørgsmål nr. 9 af Achille Tapsoba (Burkina Faso) om foranstaltninger med henblik på at inddrage parlamentarikerne i forhandlingerne om og gennemførelsen af økonomiske partnerskabsaftaler (ØPA). |
| --- | --- |

Spørgsmål nr. 9 af Achille Tapsoba (Burkina Faso) om foranstaltninger med henblik på at inddrage parlamentarikerne i forhandlingerne om og gennemførelsen af økonomiske partnerskabsaftaler (ØPA).

Stilleren af spørgsmål nr. 7 var ikke til stede.

4.   Drøftelse med AVS-Rådet – catch-the-eye

Talere: J. Ferreira, Durant, Mitchell, Hamatoukour (Cameroun), Sall (Senegal) og Malahoo Forte (Jamaica).

Carolyn Rodrigues-Birkett besvarede indlæggene.

FORSÆDE: Louis MICHEL

Medformand

5.   Drøftelse om situationen i de enkelte lande: Madagaskar, Somalia, Sudan, Zimbabwe og Haiti

Talere om Madagaskar: Rosa (Kommissionen), Nedelcheva, Griesbeck og Gunessee (Mauritius).

Talere om Somalia: Rosa (Kommissionen), Casini, Naib (Eritrea), Schmidt, J. Ferreira, Kombo (Kenya), Toga (Etiopien) og Deva.

Talere om Sudan: Rosa (Kommissionen), Michel, Schnellhardt, De Keyser, Sylla (Mali), J. Ferreira, Casini og Musa (Sudan).

Talere om Zimbabwe: Rosa (Kommissionen), Gahler, Sithole (Mozambique), Bearder, Ogwal Atim (Uganda) og Deva.

Talere om Haiti: Rosa (Kommissionen), Malahoo Forte (Jamaica), Durant and Jiménez (Den Dominikanske Republik).

6.   Økonomiske partnerskabsaftaler (ØPA) – den nuværende situation Redegørelse ved Karel De Gucht, medlem af Kommissionen med ansvar for international handel, efterfulgt af en debat

Karel De Gucht afgav en redegørelse.

Talere: Matongo (Zambia), Bearder, Durant, Sall (Senegal), J. Ferreira, Hamatoukour (Cameroun), Scicluna, Sylla (Mali), Ramotar (Guyana), Malahoo Forte (Jamaica) og Tapsoba (Burkina Faso).

Karel De Gucht besvarede indlæggene.

(Mødet udsat kl. 12.20 og genoptaget kl. 15.05)

FORSÆDE: Louis MICHEL

Medformand

7.   Godkendelse af protokollen fra mødet torsdag den 2. december 2010

Protokollen godkendtes.

8.   Afstemning om beslutningsforslagene i betænkningerne fra de tre stående udvalg

Medformanden mindede forsamlingen om afstemningsprocedurerne.

| — | Frie og uafhængige medier
  Betænkning af Donald Ramotar (Guyana) og Rainer Wieland
  Udvalget om Politiske Anliggender (AVS-EU/100.655/10/endelig)
  S&D-Gruppen anmodede om delt afstemning og særskilt afstemning for hver gruppe af repræsentanter om betragtning Ha (ny), og den nye betragtning forkastedes.
  PPE-Gruppen anmodede om særskilt afstemning for hver gruppe af repræsentanter om ændringsforslag 2, og ændringsforslaget vedtoges.
  PPE-Gruppen anmodede om særskilt afstemning for hver gruppe af repræsentanter om ændringsforslag 3 og 4, og ændringsforslagene forkastedes.
  Der blev anmodet om delt afstemning og særskilt afstemning for hver gruppe af repræsentanter om ændringsforslag 5, og ændringsforslaget forkastedes.
  Der blev anmodet om særskilt afstemning for hver gruppe af repræsentanter om ændringsforslag 6, og ændringsforslaget forkastedes.
  Beslutningen, som ændret, vedtoges enstemmigt. |
| --- | --- |

—

Frie og uafhængige medier

Betænkning af Donald Ramotar (Guyana) og Rainer Wieland

Udvalget om Politiske Anliggender (AVS-EU/100.655/10/endelig)

S&D-Gruppen anmodede om delt afstemning og særskilt afstemning for hver gruppe af repræsentanter om betragtning Ha (ny), og den nye betragtning forkastedes.

PPE-Gruppen anmodede om særskilt afstemning for hver gruppe af repræsentanter om ændringsforslag 2, og ændringsforslaget vedtoges.

PPE-Gruppen anmodede om særskilt afstemning for hver gruppe af repræsentanter om ændringsforslag 3 og 4, og ændringsforslagene forkastedes.

Der blev anmodet om delt afstemning og særskilt afstemning for hver gruppe af repræsentanter om ændringsforslag 5, og ændringsforslaget forkastedes.

Der blev anmodet om særskilt afstemning for hver gruppe af repræsentanter om ændringsforslag 6, og ændringsforslaget forkastedes.

Beslutningen, som ændret, vedtoges enstemmigt.

| — | Efter København: teknologioverførsel, nye teknologier og teknisk kapacitetsopbygning i AVS-landene
  Betænkning af Marlene Malahoo Forte (Jamaica) og Jo Leinen
  Udvalget om Økonomisk Udvikling, Finanser og Handel (AVS-EU/100.739/10/endelig)
  S&D- og PPE-Gruppen anmodede om særskilt afstemning om betragtning K og stk. 4, og PPE-Gruppen anmodede om særskilt afstemning for hver gruppe af repræsentanter, og betragtningen og stykket forkastedes.
  S&D- og PPE-Gruppen anmodede om delt afstemning, og PPE-Gruppen anmodede om særskilt afstemning for hver gruppe af repræsentanter om stk. 21, og stykket forkastedes.
  Beslutningen, som ændret, vedtoges enstemmigt. |
| --- | --- |

—

Efter København: teknologioverførsel, nye teknologier og teknisk kapacitetsopbygning i AVS-landene

Betænkning af Marlene Malahoo Forte (Jamaica) og Jo Leinen

Udvalget om Økonomisk Udvikling, Finanser og Handel (AVS-EU/100.739/10/endelig)

S&D- og PPE-Gruppen anmodede om særskilt afstemning om betragtning K og stk. 4, og PPE-Gruppen anmodede om særskilt afstemning for hver gruppe af repræsentanter, og betragtningen og stykket forkastedes.

S&D- og PPE-Gruppen anmodede om delt afstemning, og PPE-Gruppen anmodede om særskilt afstemning for hver gruppe af repræsentanter om stk. 21, og stykket forkastedes.

Beslutningen, som ændret, vedtoges enstemmigt.

| — | Opfyldelse af 2015-målene: innovative løsninger på de sociale og økonomiske udfordringer
  Betænkning af Odirile Motlhale (Botswana) og Licia Ronzulli
  Udvalget om Sociale Anliggender og Miljø (AVS-EU/100.732/10/endelig)
  Ændringsforslag 1, 2, 3, 4, 6, 7, 8, 9 og 10 vedtoges.
  Ændringsforslag 5 forkastedes.
  PPE-Gruppen anmodede om delt afstemning og særskilt afstemning for hver gruppe af repræsentanter om stk. 4, og stykket vedtoges.
  Malahoo Forte (Jamaica) stillede et mundtligt ændringsforslag om en tilføjelse til stk. 8, og ændringsforslaget vedtoges.
  PPE-Gruppen anmodede om delt afstemning om stk. 10, og stykket vedtoges.
  PPE-Gruppen anmodede om særskilt afstemning for hver gruppe af repræsentanter om stk. 14, og stykket forkastedes.
  Medordfører Ronzulli stillede et mundtligt ændringsforslag om en tilføjelse til stk. 26, og ændringsforslaget forkastedes.
  PPE-Gruppen anmodede om delt afstemning om stk. 26, og hele stykket forkastedes.
  S&D- og PPE-Gruppen anmodede om delt afstemning, og PPE-Gruppen anmodede om særskilt afstemning for hver gruppe af repræsentanter om stk. 49, og første del af stykket vedtoges, mens anden del forkastedes.
  Beslutningen, som ændret, vedtoges med ingen stemmer imod og med én stemme hverken for eller imod. |
| --- | --- |

—

Opfyldelse af 2015-målene: innovative løsninger på de sociale og økonomiske udfordringer

Betænkning af Odirile Motlhale (Botswana) og Licia Ronzulli

Udvalget om Sociale Anliggender og Miljø (AVS-EU/100.732/10/endelig)

Ændringsforslag 1, 2, 3, 4, 6, 7, 8, 9 og 10 vedtoges.

Ændringsforslag 5 forkastedes.

PPE-Gruppen anmodede om delt afstemning og særskilt afstemning for hver gruppe af repræsentanter om stk. 4, og stykket vedtoges.

Malahoo Forte (Jamaica) stillede et mundtligt ændringsforslag om en tilføjelse til stk. 8, og ændringsforslaget vedtoges.

PPE-Gruppen anmodede om delt afstemning om stk. 10, og stykket vedtoges.

PPE-Gruppen anmodede om særskilt afstemning for hver gruppe af repræsentanter om stk. 14, og stykket forkastedes.

Medordfører Ronzulli stillede et mundtligt ændringsforslag om en tilføjelse til stk. 26, og ændringsforslaget forkastedes.

PPE-Gruppen anmodede om delt afstemning om stk. 26, og hele stykket forkastedes.

S&D- og PPE-Gruppen anmodede om delt afstemning, og PPE-Gruppen anmodede om særskilt afstemning for hver gruppe af repræsentanter om stk. 49, og første del af stykket vedtoges, mens anden del forkastedes.

Beslutningen, som ændret, vedtoges med ingen stemmer imod og med én stemme hverken for eller imod.

9.   Afstemning om beslutningsforslagene om uopsættelige spørgsmål

| — | Uopsætteligt beslutningsforslag om fødevaresikkerhed (AVS-EU/100.879/10/komp.)
  PPE-Gruppen anmodede om særskilt afstemning for hver gruppe af repræsentanter om stk. 7 og 8, og stykkerne forkastedes.
  Ændringsforslag 1-5, 9, 17, 19 og 21-25 vedtoges.
  Ændringsforslag 10, 14, 15 og 18 forkastedes.
  PPE-Gruppen anmodede om særskilte afstemninger for hver gruppe af repræsentanter om stk. 11 og 12, og stykkerne forkastedes.
  Gunessee (Mauritius) stillede et mundtligt ændringsforslag om en tilføjelse til stk. 13, og ændringsforslaget forkastedes.
  PPE-Gruppen anmodede om særskilt afstemning om stk. 6, og stykket vedtoges.
  ALDE-Gruppen anmodede om delt afstemning, og PPE-Gruppen anmodede om særskilt afstemning for hver gruppe af repræsentanter om ændringsforslag 16 til stk. 17a, og første del af stykket forkastedes, anden del vedtoges og tredje del forkastedes.
  PPE-Gruppen anmodede om delt afstemning om betragtning L, og første del vedtoges, mens anden del forkastedes.
  PPE-Gruppen anmodede om særskilt afstemning om betragtning N, og punktet forkastedes.
  Beslutningen, som ændret, vedtoges enstemmigt. |
| --- | --- |

—

Uopsætteligt beslutningsforslag om fødevaresikkerhed (AVS-EU/100.879/10/komp.)

PPE-Gruppen anmodede om særskilt afstemning for hver gruppe af repræsentanter om stk. 7 og 8, og stykkerne forkastedes.

Ændringsforslag 1-5, 9, 17, 19 og 21-25 vedtoges.

Ændringsforslag 10, 14, 15 og 18 forkastedes.

PPE-Gruppen anmodede om særskilte afstemninger for hver gruppe af repræsentanter om stk. 11 og 12, og stykkerne forkastedes.

Gunessee (Mauritius) stillede et mundtligt ændringsforslag om en tilføjelse til stk. 13, og ændringsforslaget forkastedes.

PPE-Gruppen anmodede om særskilt afstemning om stk. 6, og stykket vedtoges.

ALDE-Gruppen anmodede om delt afstemning, og PPE-Gruppen anmodede om særskilt afstemning for hver gruppe af repræsentanter om ændringsforslag 16 til stk. 17a, og første del af stykket forkastedes, anden del vedtoges og tredje del forkastedes.

PPE-Gruppen anmodede om delt afstemning om betragtning L, og første del vedtoges, mens anden del forkastedes.

PPE-Gruppen anmodede om særskilt afstemning om betragtning N, og punktet forkastedes.

Beslutningen, som ændret, vedtoges enstemmigt.

| — | Uopsætteligt beslutningsforslag om sikkerhedsproblemet i Sahel-Sahara-regionen: terrorisme samt handel med narkotika, våben og mennesker (AVS-EU/100.880/10/komp.)
  Ændringsforslag 1, 2 og 3 vedtoges.
  Beslutningen, som ændret, vedtoges enstemmigt. |
| --- | --- |

—

Uopsætteligt beslutningsforslag om sikkerhedsproblemet i Sahel-Sahara-regionen: terrorisme samt handel med narkotika, våben og mennesker (AVS-EU/100.880/10/komp.)

Ændringsforslag 1, 2 og 3 vedtoges.

Beslutningen, som ændret, vedtoges enstemmigt.

FORSÆDE: David MATONGO

Medformand

10.   Diverse sager

Zahradil redegjorde for spørgsmål vedrørende fødevaresikkerhed. Vlasák redegjorde for vigtigheden af demokratisk frihed og medierne. Bearder afsluttede sin redegørelse vedrørende Zimbabwe.

11.   Tid og sted for Den Blandede Parlamentariske Forsamlings 21. samling

Medformanden takkede de congolesiske myndigheder for deres gæstfrihed og medsekretariatet og andet personale for deres indsats.

Den Blandede Parlamentariske Forsamlings 21. samling ville blive afholdt den 16.-18. maj 2011 i Budapest (Ungarn).

(Mødet hævet kl. 16.00)

David MATONGO og

Louis MICHEL

Medformænd

Mohamed Ibn CHAMBAS og

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Medgeneralsekretærer

---

BILAG I

ALFABETISK FORTEGNELSE OVER MEDLEMMERNE AF DEN BLANDEDE PARLAMENTARISKE FORSAMLING

| Repræsentanter fra AVS-landene | Repræsentanter fra Europa-Parlamentet |
| --- | --- |
| MATONGO (ZAMBIA), medformand | MICHEL, medformand |
| BOTSWANA (næstformand) | ARIF (næstformand) |
| BURUNDI (næstformand) | ŠŤASTNÝ (næstformand) |
| CAMEROUN (næstformand) | HOARAU (næstformand) |
| CONGO (Republikken) (næstformand) | KLASS (næstformand) |
| COOKØERNE (næstformand) | NICHOLSON (næstformand) |
| GUYANA (næstformand) | McAVAN (næstformand) |
| LESOTHO (næstformand) | RONZULLI (næstformand) |
| LIBERIA (næstformand) | GOERENS (næstformand) |
| MALI (næstformand) | SPERONI (næstformand) |
| SAINT VINCENT OG GRENADINERNE (næstformand) | ROITHOVÁ (næstformand) |
| TANZANIA (næstformand) | OUZKÝ (næstformand) |
| TUVALU (næstformand) | RIVASI (næstformand) |
| ANGOLA | ALFONSI |
| ANTIGUA & BARBUDA | ALVES |
| BAHAMAS | BAUER |
| BARBADOS | BEARDER |
| BELIZE | BOVÉ |
| BENIN | BULLMANN |
| BURKINA FASO | CALLANAN |
| KAP VERDE | CARVALHO |
| CENTRALAFRIKANSKE REPUBLIK (DEN) | CASA |
| TCHAD | CASINI |
| COMORERNE | CASPARY |
| CONGO (Den Demokratiske Republik) | CASTEX |
| ELFENBENSKYSTEN | CHRISTENSEN |
| DJIBOUTI | COELHO |
| DOMINICA | DE KEYSER |
| DOMINIKANSKE REPUBLIK (DEN) | DELVAUX |
| ÆKVATORIALGUINEA | DE MITA |
| ERITREA | DE SARNEZ |
| ETIOPIEN | DURANT |
| FIJI | ENGEL |
| GABON | ESTARÀS FERRAGUT |
| GAMBIA | FERREIRA, Elisa |
| GHANA | FERREIRA, João |
| GRENADA | FORD |
| GUINEA | GAHLER |
| GUINEA-BISSAU | GRIESBECK |
| HAITI | GUERRERO SALOM |
| JAMAICA | HALL |
| KENYA | HÄNDEL |
| KIRIBATI | HANNAN |
| MADAGASKAR | HAUG |
| MALAWI | JADOT |
| MARSHALLØERNE | JENSEN |
| MAURETANIEN | JOLY |
| MAURITIUS | KACZMAREK |
| MIKRONESIENS Forenede Stater | KORHOLA |
| MOZAMBIQUE | KUHN |
| NAMIBIA | LEGUTKO |
| NAURU | LE PEN |
| NIGER | LÓPEZ AGUILAR |
| NIGERIA | McMILLAN-SCOTT |
| NIUE | MANDERS |
| PALAU | MARTIN |
| PAPUA NY GUINEA | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| RWANDA | MATO ADROVER |
| SAINT KITTS OG NEVIS | MAYER |
| SAINT LUCIA | MITCHELL |
| SAMOA | MOREIRA |
| SÃO TOMÉ OG PRÍNCIPE | NEDELCHEVA |
| SENEGAL | NEUSER |
| SEYCHELLERNE | ROSSI |
| SIERRA LEONE | SCHLYTER |
| SALOMONØERNE | SCHMIDT |
| SOMALIA | SCHNELLHARDT |
| SYDAFRIKA | SCICLUNA |
| SUDAN | SCOTTÀ |
| SURINAM | SENYSZYN |
| SWAZILAND | STRIFFLER |
| TIMOR-LESTE | STURDY |
| TOGO | TIROLIEN |
| TONGA | TOIA |
| TRINIDAD OG TOBAGO | VLASÁK |
| UGANDA | WIELAND |
| VANUATU | ZANICCHI |
| ZIMBABWE | ZIMMER |

Repræsentanter fra AVS-landene

Repræsentanter fra Europa-Parlamentet

MATONGO (ZAMBIA), medformand

MICHEL, medformand

BOTSWANA (næstformand)

ARIF (næstformand)

BURUNDI (næstformand)

ŠŤASTNÝ (næstformand)

CAMEROUN (næstformand)

HOARAU (næstformand)

CONGO (Republikken) (næstformand)

KLASS (næstformand)

COOKØERNE (næstformand)

NICHOLSON (næstformand)

GUYANA (næstformand)

McAVAN (næstformand)

LESOTHO (næstformand)

RONZULLI (næstformand)

LIBERIA (næstformand)

GOERENS (næstformand)

MALI (næstformand)

SPERONI (næstformand)

SAINT VINCENT OG GRENADINERNE (næstformand)

ROITHOVÁ (næstformand)

TANZANIA (næstformand)

OUZKÝ (næstformand)

TUVALU (næstformand)

RIVASI (næstformand)

ANGOLA

ALFONSI

ANTIGUA & BARBUDA

ALVES

BAHAMAS

BAUER

BARBADOS

BEARDER

BELIZE

BOVÉ

BENIN

BULLMANN

BURKINA FASO

CALLANAN

KAP VERDE

CARVALHO

CENTRALAFRIKANSKE REPUBLIK (DEN)

CASA

TCHAD

CASINI

COMORERNE

CASPARY

CONGO (Den Demokratiske Republik)

CASTEX

ELFENBENSKYSTEN

CHRISTENSEN

DJIBOUTI

COELHO

DOMINICA

DE KEYSER

DOMINIKANSKE REPUBLIK (DEN)

DELVAUX

ÆKVATORIALGUINEA

DE MITA

ERITREA

DE SARNEZ

ETIOPIEN

DURANT

FIJI

ENGEL

GABON

ESTARÀS FERRAGUT

GAMBIA

FERREIRA, Elisa

GHANA

FERREIRA, João

GRENADA

FORD

GUINEA

GAHLER

GUINEA-BISSAU

GRIESBECK

HAITI

GUERRERO SALOM

JAMAICA

HALL

KENYA

HÄNDEL

KIRIBATI

HANNAN

MADAGASKAR

HAUG

MALAWI

JADOT

MARSHALLØERNE

JENSEN

MAURETANIEN

JOLY

MAURITIUS

KACZMAREK

MIKRONESIENS Forenede Stater

KORHOLA

MOZAMBIQUE

KUHN

NAMIBIA

LEGUTKO

NAURU

LE PEN

NIGER

LÓPEZ AGUILAR

NIGERIA

McMILLAN-SCOTT

NIUE

MANDERS

PALAU

MARTIN

PAPUA NY GUINEA

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

RWANDA

MATO ADROVER

SAINT KITTS OG NEVIS

MAYER

SAINT LUCIA

MITCHELL

SAMOA

MOREIRA

SÃO TOMÉ OG PRÍNCIPE

NEDELCHEVA

SENEGAL

NEUSER

SEYCHELLERNE

ROSSI

SIERRA LEONE

SCHLYTER

SALOMONØERNE

SCHMIDT

SOMALIA

SCHNELLHARDT

SYDAFRIKA

SCICLUNA

SUDAN

SCOTTÀ

SURINAM

SENYSZYN

SWAZILAND

STRIFFLER

TIMOR-LESTE

STURDY

TOGO

TIROLIEN

TONGA

TOIA

TRINIDAD OG TOBAGO

VLASÁK

UGANDA

WIELAND

VANUATU

ZANICCHI

ZIMBABWE

ZIMMER

UDVALGET OM POLITISKE ANLIGGENDER

| AVS-medlemmer | Medlemmer af Europa-Parlamentet |
| --- | --- |
| STRAKER, SAINT VINCENT OG GRENADINERNE, medformand | CASA, medformand |
| PAPALII (SAMOA), næstformand | KORHOLA, næstformand |
| DAYORI (BENIN), næstformand | CASTEX, næstformand |
| ANTIGUA OG BARBUDA | ALFONSI |
| CENTRALAFRIKANSKE REPUBLIK (DEN) | CALLANAN |
| IBOVI (CONGO, Republikken) | CASINI |
| ELFENBENSKYSTEN | DE KEYSER |
| ATEYE (DJIBOUTI) | DE MITA |
| TOGA (ETIOPIEN) | DURANT |
| FIJI | FERREIRA, Elisa |
| OWONO NGUEMA (GABON) | GAHLER |
| GUINEA | GRIESBECK |
| RAMOTAR (GUYANA) | HANNAN |
| HAITI | HÄNDEL |
| LESOTHO | KACZMAREK |
| KOLLIE (LIBERIA) | LE PEN |
| SERAMILA (MADAGASKAR) | MANDERS |
| MALI | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| VAN DER WALT (NAMIBIA) | MOREIRA |
| NAURU | NICHOLSON |
| NIUE | ROITHOVÁ |
| PAPUA NY GUINEA | SCOTTÀ |
| HAMDI-H-OSMAN (SUDAN) | SCHMIDT |
| PARMESSAR (SURINAM) | SPERONI |
| BAMNANTE (TOGO) | STRIFFLER |
| HLONGWANE (ZIMBABWE) | WIELAND |

AVS-medlemmer

Medlemmer af Europa-Parlamentet

STRAKER, SAINT VINCENT OG GRENADINERNE, medformand

CASA, medformand

PAPALII (SAMOA), næstformand

KORHOLA, næstformand

DAYORI (BENIN), næstformand

CASTEX, næstformand

ANTIGUA OG BARBUDA

ALFONSI

CENTRALAFRIKANSKE REPUBLIK (DEN)

CALLANAN

IBOVI (CONGO, Republikken)

CASINI

ELFENBENSKYSTEN

DE KEYSER

ATEYE (DJIBOUTI)

DE MITA

TOGA (ETIOPIEN)

DURANT

FIJI

FERREIRA, Elisa

OWONO NGUEMA (GABON)

GAHLER

GUINEA

GRIESBECK

RAMOTAR (GUYANA)

HANNAN

HAITI

HÄNDEL

LESOTHO

KACZMAREK

KOLLIE (LIBERIA)

LE PEN

SERAMILA (MADAGASKAR)

MANDERS

MALI

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

VAN DER WALT (NAMIBIA)

MOREIRA

NAURU

NICHOLSON

NIUE

ROITHOVÁ

PAPUA NY GUINEA

SCOTTÀ

HAMDI-H-OSMAN (SUDAN)

SCHMIDT

PARMESSAR (SURINAM)

SPERONI

BAMNANTE (TOGO)

STRIFFLER

HLONGWANE (ZIMBABWE)

WIELAND

UDVALGET OM ØKONOMISK UDVIKLING, FINANSER OG HANDEL

| AVS-medlemmer | Medlemmer af Europa-Parlamentet |
| --- | --- |
| KUTEKALA KAAWA (CONGO, Den Demokratiske Republik), medformand | CARVALHO, medformand |
| MUGAMBE (UGANDA), næstformand | LEGUTKO, næstformand |
| BUYA KAMARO (SIERRA LEONE), næstformand | ALVES, næstformand |
| DOS SANTOS (ANGOLA) | ARIF |
| BAHAMAS | BOVÉ |
| BELIZE | BULLMANN |
| COOKØERNE | CASPARY |
| ÆKVATORIALGUINEA | ENGEL |
| NAIB (ERITREA) | FORD |
| BANDUA (GHANA) | GOERENS |
| MALAHOO FORTE (JAMAICA) | GUERRERO SALOM |
| AIPIRA (MALAWI) | HOARAU |
| OULD GUELAYE (MAURETANIEN) | JENSEN |
| GUNESSEE (MAURITIUS) | KUHN |
| ADEFIDIDE (NIGERIA) | MARTIN |
| PALAU | MATO ADROVER |
| POLISI (RWANDA) | MAYER |
| SAINT KITTS OG NEVIS | McMILLAN-SCOTT |
| JEAN-MARIE (SAINT LUCIA) | MICHEL |
| SAO TOME OG PRINCIPE | MITCHELL |
| SALL (SENEGAL) | SCHLYTER |
| WILLIAM (SEYCHELLERNE) | ŠŤASTNÝ |
| SIBHIDLA (SYDAFRIKA) | SCICLUNA |
| VAIPULU (TONGA) | STURDY |
| TUVALU | TIROLIEN |
| SIKOFA (ZAMBIA) | ZANICCHI |

AVS-medlemmer

Medlemmer af Europa-Parlamentet

KUTEKALA KAAWA (CONGO, Den Demokratiske Republik), medformand

CARVALHO, medformand

MUGAMBE (UGANDA), næstformand

LEGUTKO, næstformand

BUYA KAMARO (SIERRA LEONE), næstformand

ALVES, næstformand

DOS SANTOS (ANGOLA)

ARIF

BAHAMAS

BOVÉ

BELIZE

BULLMANN

COOKØERNE

CASPARY

ÆKVATORIALGUINEA

ENGEL

NAIB (ERITREA)

FORD

BANDUA (GHANA)

GOERENS

MALAHOO FORTE (JAMAICA)

GUERRERO SALOM

AIPIRA (MALAWI)

HOARAU

OULD GUELAYE (MAURETANIEN)

JENSEN

GUNESSEE (MAURITIUS)

KUHN

ADEFIDIDE (NIGERIA)

MARTIN

PALAU

MATO ADROVER

POLISI (RWANDA)

MAYER

SAINT KITTS OG NEVIS

McMILLAN-SCOTT

JEAN-MARIE (SAINT LUCIA)

MICHEL

SAO TOME OG PRINCIPE

MITCHELL

SALL (SENEGAL)

SCHLYTER

WILLIAM (SEYCHELLERNE)

ŠŤASTNÝ

SIBHIDLA (SYDAFRIKA)

SCICLUNA

VAIPULU (TONGA)

STURDY

TUVALU

TIROLIEN

SIKOFA (ZAMBIA)

ZANICCHI

UDVALGET OM SOCIALE ANLIGGENDER OG MILJØ

| AVS-medlemmer | Medlemmer af Europa-Parlamentet |
| --- | --- |
| SITHOLE (MOZAMBIQUE), medformand | RIVASI, medformand |
| KOMBO (KENYA), næstformand | BAUER, næstformand |
| GRENADA, næstformand | NEDELCHEVA, næstformand |
| BARBADOS | BEARDER |
| MOTLHALE (BOTSWANA) | CHRISTENSEN |
| TAPSOBA (BURKINA FASO) | COELHO |
| KARERWA (BURUNDI) | DELVAUX |
| HAMATOUKOUR (CAMEROUN) | DE SARNEZ |
| ALMADA (KAP VERDE) | ESTARAS FERRAGUT |
| DARBO (TCHAD) | FERREIRA, João |
| COMOROERNE | HALL |
| DOMINICA | HAUG |
| JIMÉNEZ (DOMINIKANSKE REPUBLIK, den) | JADOT |
| BALDEH (GAMBIA) | JOLY |
| GUINEA BISSAU | KLASS |
| KIRIBATI | LÓPEZ AGUILAR |
| MARSHALLØERNE | McAVAN |
| MIKRONESIENS Forenede Stater | NEUSER |
| NIGER | OUZKÝ |
| SALOMONØERNE | RONZULLI |
| SOMALIA | ROSSI |
| HLOPE (SWAZILAND) | SCHNELLHARDT |
| NDUGAI (TANZANIA) | SENYSZYN |
| TIMOR LESTE | TOIA |
| TRINIDAD OG TOBAGO | VLASÁK |
| VANUATU | ZIMMER |

AVS-medlemmer

Medlemmer af Europa-Parlamentet

SITHOLE (MOZAMBIQUE), medformand

RIVASI, medformand

KOMBO (KENYA), næstformand

BAUER, næstformand

GRENADA, næstformand

NEDELCHEVA, næstformand

BARBADOS

BEARDER

MOTLHALE (BOTSWANA)

CHRISTENSEN

TAPSOBA (BURKINA FASO)

COELHO

KARERWA (BURUNDI)

DELVAUX

HAMATOUKOUR (CAMEROUN)

DE SARNEZ

ALMADA (KAP VERDE)

ESTARAS FERRAGUT

DARBO (TCHAD)

FERREIRA, João

COMOROERNE

HALL

DOMINICA

HAUG

JIMÉNEZ (DOMINIKANSKE REPUBLIK, den)

JADOT

BALDEH (GAMBIA)

JOLY

GUINEA BISSAU

KLASS

KIRIBATI

LÓPEZ AGUILAR

MARSHALLØERNE

McAVAN

MIKRONESIENS Forenede Stater

NEUSER

NIGER

OUZKÝ

SALOMONØERNE

RONZULLI

SOMALIA

ROSSI

HLOPE (SWAZILAND)

SCHNELLHARDT

NDUGAI (TANZANIA)

SENYSZYN

TIMOR LESTE

TOIA

TRINIDAD OG TOBAGO

VLASÁK

VANUATU

ZIMMER

---

BILAG II

TILSTEDEVÆRELSESLISTE, SAMLINGEN DEN 2.-4. DECEMBER I KINSHASA (DEN DEMOKRATISKE REPUBLIK CONGO)

| MATONGO (Zambia), medformand | MICHEL, medformand |
| --- | --- |
| DOS SANTOS (Angola)
  CHANDLER (Barbados)
  DAYORI (Benin)
  MOTLHALE (Botswana) (næstformand)
  TAPSOBA (Burkina Faso)
  KARERWA (Burundi) (næstformand)
  HAMATOUKOUR (Cameroun) (næstformand)
  DARBO (Tchad)
  IBOVI (Congo, Republikken) næstformand)
  MBUKU LAKA (Congo, Den Demokratiske Republik)
  SOUBANE ATEYE (Djibouti)
  JIMÉNEZ (Den Dominikanske Republik)
  SERICHE DOUGAN (Ækvatorialguinea)
  NAIB (Eritrea)
  TOGA (Etiopien)
  OWONO NGUEMA (Gabon)
  BALDEH (Gambia)
  BANDUA (Ghana)
  FLETCHER (Grenada) (1)

  RAMOTAR (Guyana) (næstformand)
  BEAUPLAN (Haiti)
  MALAHOO FORTE (Jamaica) )
  KOMBO (Kenya)
  TIHELI (Lesotho) (1) (næstformand)
  KOLLIE (Liberia) (næstformand)
  AIPIRA (Malawi)
  ASSARID IMBARCAOUANE(Mali) (næstformand)
  OULD GUELAYE (Mauretanien)
  GUNESSEE (Mauritius) (1)

  SITHOLE (Mozambique)
  VAN DER WALT(Namibia)
  WAZIRI (Nigeria) (1)

  POLISI (Rwanda) (næstformand)
  SKERRIT-ANDREW (Saint Kitts og Nevis) (1)

  JEAN MARIE (Saint Lucia)
  STRAKER (Saint Vincent og Grenadinerne) (næstformand)
  PAPALII (Samoa)
  SALL (Senegal)
  WILLIAM (Seychellerne)
  BUNDU (Sierra Leone)
  TOZAKA (Salomonøerne)
  MANAMELA (Sydafrika)
  MUSA (Sudan)
  PARMESSAR (Surinam)
  HLOPHE (Swaziland)
  NDUGAI (Tanzania) (næstformand)
  BAMNANTE (Togo)
  JOSEPH (Trinidad og Tobago) (1)

  ITALELI (Tuvalu) (næstformand)
  MUGAMBE (Uganda)
  JOY (Vanuatu) (1)

  SIKOTA (Zambia)
  HLONGWANE (Zimbabwe) | ATTARD MONTALTO (for FERREIRA, Elisa)
  AYLWARD (for HALL) (2)
   (3)

  BAUER
  BEARDER
  BERMAN (for MOREIRA) (2)
   (3)

  BINEV (for LE PEN) (3)
   (4)

  CALLANAN
  CASINI
  CASTEX
  CHRISTENSEN
  DE KEYSER
  DEVA (for OUZKÝ) (4)

  DURANT
  FERREIRA, João
  GAHLER
  GOERENS (næstformand) (2)

  GRIESBECK
  HANNAN (2)
   (3)

  JENSEN (2)
   (3)

  KACZMAREK
  KASTLER (for CASPARY)
  KLAß (NÆSTFORMAND)
  LEINEN (for BULLMANN)
  MANNER (for DE SARNEZ) (2)
   (3)

  MARTÍNEZ MARTÍNEZ
  MAYER
  MITCHELL
  NEDELCHEVA
  NEUSER
  PONGA (for DE MITA)
  RINALDI (for MANDERS) (2)

  RIVASI (næstformand)
  RONZULLI (næstformand)
  SCHMIDT
  SCHNELLHARDT
  SCICLUNA
  SENYSZYN
  SPERONI (næstformand) (3)
   (4)

  STRIFFLER (3)
   (4)

  TIROLIEN
  VLASÁK
  WIELAND (2)
   (3)

  ZAHRADIL (for STURDY)
  ZANICCHI |
| OBSERVATØRER: |
| CUBA

  REGUEIFEROS LINARES |
| MADAGASKAR

  SERAMILA |
| NIGER

  AMADOU |

MATONGO (Zambia), medformand

MICHEL, medformand

DOS SANTOS (Angola)

CHANDLER (Barbados)

DAYORI (Benin)

MOTLHALE (Botswana) (næstformand)

TAPSOBA (Burkina Faso)

KARERWA (Burundi) (næstformand)

HAMATOUKOUR (Cameroun) (næstformand)

DARBO (Tchad)

IBOVI (Congo, Republikken) næstformand)

MBUKU LAKA (Congo, Den Demokratiske Republik)

SOUBANE ATEYE (Djibouti)

JIMÉNEZ (Den Dominikanske Republik)

SERICHE DOUGAN (Ækvatorialguinea)

NAIB (Eritrea)

TOGA (Etiopien)

OWONO NGUEMA (Gabon)

BALDEH (Gambia)

BANDUA (Ghana)

FLETCHER (Grenada) (1)

RAMOTAR (Guyana) (næstformand)

BEAUPLAN (Haiti)

MALAHOO FORTE (Jamaica) )

KOMBO (Kenya)

TIHELI (Lesotho) (1) (næstformand)

KOLLIE (Liberia) (næstformand)

AIPIRA (Malawi)

ASSARID IMBARCAOUANE(Mali) (næstformand)

OULD GUELAYE (Mauretanien)

GUNESSEE (Mauritius) (1)

SITHOLE (Mozambique)

VAN DER WALT(Namibia)

WAZIRI (Nigeria) (1)

POLISI (Rwanda) (næstformand)

SKERRIT-ANDREW (Saint Kitts og Nevis) (1)

JEAN MARIE (Saint Lucia)

STRAKER (Saint Vincent og Grenadinerne) (næstformand)

PAPALII (Samoa)

SALL (Senegal)

WILLIAM (Seychellerne)

BUNDU (Sierra Leone)

TOZAKA (Salomonøerne)

MANAMELA (Sydafrika)

MUSA (Sudan)

PARMESSAR (Surinam)

HLOPHE (Swaziland)

NDUGAI (Tanzania) (næstformand)

BAMNANTE (Togo)

JOSEPH (Trinidad og Tobago) (1)

ITALELI (Tuvalu) (næstformand)

MUGAMBE (Uganda)

JOY (Vanuatu) (1)

SIKOTA (Zambia)

HLONGWANE (Zimbabwe)

ATTARD MONTALTO (for FERREIRA, Elisa)

AYLWARD (for HALL) (2)
   (3)

BAUER

BEARDER

BERMAN (for MOREIRA) (2)
   (3)

BINEV (for LE PEN) (3)
   (4)

CALLANAN

CASINI

CASTEX

CHRISTENSEN

DE KEYSER

DEVA (for OUZKÝ) (4)

DURANT

FERREIRA, João

GAHLER

GOERENS (næstformand) (2)

GRIESBECK

HANNAN (2)
   (3)

JENSEN (2)
   (3)

KACZMAREK

KASTLER (for CASPARY)

KLAß (NÆSTFORMAND)

LEINEN (for BULLMANN)

MANNER (for DE SARNEZ) (2)
   (3)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

MAYER

MITCHELL

NEDELCHEVA

NEUSER

PONGA (for DE MITA)

RINALDI (for MANDERS) (2)

RIVASI (næstformand)

RONZULLI (næstformand)

SCHMIDT

SCHNELLHARDT

SCICLUNA

SENYSZYN

SPERONI (næstformand) (3)
   (4)

STRIFFLER (3)
   (4)

TIROLIEN

VLASÁK

WIELAND (2)
   (3)

ZAHRADIL (for STURDY)

ZANICCHI

OBSERVATØRER:

CUBA

REGUEIFEROS LINARES

MADAGASKAR

SERAMILA

NIGER

AMADOU

Øvrige tilstedeværende:

| ANGOLA

  SIMBRÃO da CARVALHO
  FERREIRA-PINTO
  DALA | BENIN

  ALIA
  SEIDOU ADAMBI | BURKINA FASO

  OUEDRAOGO
  OUOBA NABA |
| --- | --- | --- |
| BURUNDI

  MWIDOGO
  NSHIMIRIMANA
  HAKIZIMANA
  BAGENGWANUBUSA | CAMEROUN

  AWUDU MBAYA
  KOMBO
  OWONA KONO | TCHAD

  DJIMAI
  MALLOUM |
| CONGO (Republikken)

  BOUNKOULOU
  BOPELE EBAMBA
  MOUSSODIA | CONGO (Den Demokratiske Republik)

  MABAYA GIZI AMINE
  MATADI NENGA
  KUTEKALA KAAWA
  BIE BONGENGE
  MOLEKO MOLIWA
  MUTUMBE MBUYA
  KAMBAYI CIMBUMBU
  KEMBUJUSWA NE N'LANZA
  NDOMBE SITA
  LUTUNDULA APALA
  IPALAKA YOBWA
  ENGBANDA MANANGA
  BAITSURA MUSOWA
  NKONGO BUDINA NZAU
  BETYNA NGILASE
  BIALOSUKA WATA
  ENGUDA LITUMBA
  EZATY MEREKO
  IYOLO LA NDJONDO
  LOMBEYA BOSONGO
  LUHONGE KABINDA NGOY
  LUONO KIMBANGA
  MBADU NSITU
  MONDOE ESSO LIBANZA
  MUTAMBA DIBWE
  MWAMBA MUSHIKONKE
  NENYENGWE IMI
  OTSHUMAMPITA ALOKI
  SHENILA MWANZA SAMILA
  SILUVANGI LUMBA | DJIBOUTI

  BOURHAN |
| ÆKVATORIALGUINEA

  NFA NDONG NSENG
  OLO BAHAMONDE | ERITREA

  TEKLE | ETIOPIEN

  YILALA
  WAKJIRA
  WAKE GELESU |
| GABON

  BOUANGA MOUNDANGA
  AFATOGUE NSOLE
  BOULINGUI MBADINGA
  AWOMBI | GHANA

  ANTWI
  YIADOM | KENYA

  AFFEY
  LABOSO |
| LIBERIA

  DUNA
  BARCLAY | MALAWI

  CHITEYEYE | MALI

  SYLLA
  BAH
  CISSE |
| MAURETANIEN

  GUELADIO
  BILAL
  OULD HAMOUD
  OULD ZAMEL
  ABDALLAH | MOZAMBIQUE

  ERNESTO
  MIGUEL | NAMIBIA

  TJIHIUKO |
| NIGERIA

  USMAN
  AKWASHIKI
  JIBIA | RWANDA

  AYINKAMIYE | SIERRA LEONE

  JUMU
  KAMARA
  TORTO |
| SYDAFRIKA

  SIBHIDLA
  MUBU | SUDAN

  ELHASSAN
  MUSTAF
  OMER
  CHOLEK
  TAHA | SURINAM

  BREEVELD
  WANGSABESARI |
| SWAZILAND

  HLOPE | TOGO

  GBONE
  ADONAYAKPOR | UGANDA

  DOMBO
  OGWAL ATIM |
| ZAMBIA

  MUBANGA | ZIMBABWE

  MLOTSHWA
  MNKANDHLA | |

ANGOLA

SIMBRÃO da CARVALHO

FERREIRA-PINTO

DALA

BENIN

ALIA

SEIDOU ADAMBI

BURKINA FASO

OUEDRAOGO

OUOBA NABA

BURUNDI

MWIDOGO

NSHIMIRIMANA

HAKIZIMANA

BAGENGWANUBUSA

CAMEROUN

AWUDU MBAYA

KOMBO

OWONA KONO

TCHAD

DJIMAI

MALLOUM

CONGO (Republikken)

BOUNKOULOU

BOPELE EBAMBA

MOUSSODIA

CONGO (Den Demokratiske Republik)

MABAYA GIZI AMINE

MATADI NENGA

KUTEKALA KAAWA

BIE BONGENGE

MOLEKO MOLIWA

MUTUMBE MBUYA

KAMBAYI CIMBUMBU

KEMBUJUSWA NE N'LANZA

NDOMBE SITA

LUTUNDULA APALA

IPALAKA YOBWA

ENGBANDA MANANGA

BAITSURA MUSOWA

NKONGO BUDINA NZAU

BETYNA NGILASE

BIALOSUKA WATA

ENGUDA LITUMBA

EZATY MEREKO

IYOLO LA NDJONDO

LOMBEYA BOSONGO

LUHONGE KABINDA NGOY

LUONO KIMBANGA

MBADU NSITU

MONDOE ESSO LIBANZA

MUTAMBA DIBWE

MWAMBA MUSHIKONKE

NENYENGWE IMI

OTSHUMAMPITA ALOKI

SHENILA MWANZA SAMILA

SILUVANGI LUMBA

DJIBOUTI

BOURHAN

ÆKVATORIALGUINEA

NFA NDONG NSENG

OLO BAHAMONDE

ERITREA

TEKLE

ETIOPIEN

YILALA

WAKJIRA

WAKE GELESU

GABON

BOUANGA MOUNDANGA

AFATOGUE NSOLE

BOULINGUI MBADINGA

AWOMBI

GHANA

ANTWI

YIADOM

KENYA

AFFEY

LABOSO

LIBERIA

DUNA

BARCLAY

MALAWI

CHITEYEYE

MALI

SYLLA

BAH

CISSE

MAURETANIEN

GUELADIO

BILAL

OULD HAMOUD

OULD ZAMEL

ABDALLAH

MOZAMBIQUE

ERNESTO

MIGUEL

NAMIBIA

TJIHIUKO

NIGERIA

USMAN

AKWASHIKI

JIBIA

RWANDA

AYINKAMIYE

SIERRA LEONE

JUMU

KAMARA

TORTO

SYDAFRIKA

SIBHIDLA

MUBU

SUDAN

ELHASSAN

MUSTAF

OMER

CHOLEK

TAHA

SURINAM

BREEVELD

WANGSABESARI

SWAZILAND

HLOPE

TOGO

GBONE

ADONAYAKPOR

UGANDA

DOMBO

OGWAL ATIM

ZAMBIA

MUBANGA

ZIMBABWE

MLOTSHWA

MNKANDHLA

| | AVS-RÅDET

  RODRIGUES-BIRKETT Carolyn, udenrigsminister (Guyana), formand for AVS-Ministerrådet |
| --- | --- |

AVS-RÅDET

RODRIGUES-BIRKETT Carolyn, udenrigsminister (Guyana), formand for AVS-Ministerrådet

| | KOMMISSIONEN

  PIEBALGS, medlem af Kommissionen med ansvar for udvikling
  DE GUCHT, medlem af Kommissionen med ansvar for international handel |
| --- | --- |

KOMMISSIONEN

PIEBALGS, medlem af Kommissionen med ansvar for udvikling

DE GUCHT, medlem af Kommissionen med ansvar for international handel

| | AU

  IGUEH |
| --- | --- |

AU

IGUEH

| | EØSU:

  KING
  JAHIER
  OCCHIPENTI
  VERBOVEN |
| --- | --- |

EØSU:

KING

JAHIER

OCCHIPENTI

VERBOVEN

| | AVS-SEKRETARIATET

  CHAMBAS, generalsekretær |
| --- | --- |

AVS-SEKRETARIATET

CHAMBAS, generalsekretær

| | EU-SEKRETARIATET

  AGUIRIANO NALDA, generalsekretær |
| --- | --- |

EU-SEKRETARIATET

AGUIRIANO NALDA, generalsekretær

---

(1)  Land repræsenteret af en person, der ikke er parlamentsmedlem.

(2)  Til stede den 2. december 2010

(3)  Til stede den 3. december 2010

(4)  Til stede den 4. december 2010

---

BILAG III

BILAG TIL MØDET TORSDAG DEN 2. DECEMBER 2010

Akkreditering af ikkeparlamentariske delegerede

| 1. | Grenada
  FLETCHER
  Ambassadør
  Grenadas ambassade, Bruxelles |
| --- | --- |

1.

Grenada

FLETCHER

Ambassadør

Grenadas ambassade, Bruxelles

| 2. | Lesotho
  Mamoruti A. TIHELI
  Ambassadør
  Lesothos ambassade, Bruxelles |
| --- | --- |

2.

Lesotho

Mamoruti A. TIHELI

Ambassadør

Lesothos ambassade, Bruxelles

| 3. | Mauritius
  Sutiawan GUNESSEE
  Ambassadør
  Mauritius' ambassade, Bruxelles |
| --- | --- |

3.

Mauritius

Sutiawan GUNESSEE

Ambassadør

Mauritius' ambassade, Bruxelles

| 4. | Saint Kitts og Nevis
  Shirley SKERITT-ANDREW
  Ambassadør
  Saint Kitts og Nevis' ambassade, Bruxelles |
| --- | --- |

4.

Saint Kitts og Nevis

Shirley SKERITT-ANDREW

Ambassadør

Saint Kitts og Nevis' ambassade, Bruxelles

| 5. | Trinidad og Tobago
  Jerome JOSEPH
  Førstesekretær
  Trinidad og Tobagos ambassade, Bruxelles |
| --- | --- |

5.

Trinidad og Tobago

Jerome JOSEPH

Førstesekretær

Trinidad og Tobagos ambassade, Bruxelles

| 6. | Vanuatu
  Roy Mickey JOY
  Ambassadør
  Vanuatus ambassade, Bruxelles |
| --- | --- |

6.

Vanuatu

Roy Mickey JOY

Ambassadør

Vanuatus ambassade, Bruxelles

---

BILAG IV

VEDTAGNE TEKSTER

| — | Beslutning om frie og uafhængige medier (AVS-EU/100.655/10/endelig) |
| --- | --- |

—

| — | Beslutning om efter København: teknologioverførsel, nye teknologier og teknisk kapacitetsopbygning i AVS-landene (AVS-EU/100.739/10/endelig) |
| --- | --- |

—

| — | Beslutning om opfyldelse af 2015-målene: innovative løsninger på de sociale og økonomiske udfordringer (AVS-EU/100.732/10/endelig) |
| --- | --- |

—

| — | Beslutning om fødevaresikkerhed (AVS-EU/100.879/10/endelig) |
| --- | --- |

—

| — | Beslutning om sikkerhedsproblemet i Sahel-Sahara-regionen: terrorisme samt handel med narkotika, våben og mennesker (AVS-EU/100.880/10/endelig) |
| --- | --- |

—

| — | Erklæring om offentliggørelsen af resultaterne af den anden runde af præsidentvalget den 28. november 2010 i Elfenbenskysten |
| --- | --- |

—

BESLUTNING (1)

om frie og uafhængige medier

Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU,

der samledes i Kinshasa (Den Demokratiske Republik Congo) den 2.-4. december 2010,

der henviser til sin forretningsordens artikel 17, stk. 1,

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder, særlig artikel 19 og 20,

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 11,

under henvisning til Cotonou-partnerskabsaftalen, særlig artikel 9, stk. 2,

der henviser til Windhoek-erklæringen af 3. maj 1991 om fremme af en uafhængig og pluralistisk afrikansk presse,

der henviser til principperne for uafhængig journalistik, som hyldes af journalister verden over, Det Internationale Journalistforbund (IFJ) og dets afrikanske og europæiske regionale organisationer, Sammenslutningen af Afrikanske Journalistforbund (FAJ) og Den Europæiske Journalistsammenslutning (EFJ),

der henviser til artikel 1 i vedtægterne for World Association of Newspapers (WAN),

der henviser til Federationen af Afrikanske Journalistforbunds rapport om pressefrihed (2009),

der henviser til Europa-Parlamentets tildeling af Sakharovprisen i 2005 til Reporters Without Borders (RWB),

der henviser til RWB's årsberetninger, specielt årsberetningen for 2009,

der henviser til rapporterne fra Freedom House, specielt rapporterne med titlen »Freedom of the Press 2009« og »Freedom on the Net«,

der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 26. september 2006 om medierne og udvikling (2),

der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 25. september 2008 om mediekoncentration og -pluralisme i Den Europæiske Union (3),

der henviser til konklusionerne fra forummet om medier og udvikling, som afholdtes af Den Afrikanske Union og EU i Ouagadougou i september 2008,

der henviser til betænkning fra Udvalget om Politiske Anliggender (AVS-EU-100.655/10/endelig),

| A. | der henviser til at begrebet frie og uafhængige medier er en central bestanddel af den grundlæggende ret til ytringsfrihed som nedfældet i verdenserklæringen om menneskerettigheder og efterfølgende indskrevet i såvel Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder som Cotonoupartnerskabsaftalen, |
| --- | --- |

A.

der henviser til at begrebet frie og uafhængige medier er en central bestanddel af den grundlæggende ret til ytringsfrihed som nedfældet i verdenserklæringen om menneskerettigheder og efterfølgende indskrevet i såvel Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder som Cotonoupartnerskabsaftalen,

| B. | der henviser til, at der i de globale fora, såsom Det Internationale Journalistforbund, World Association of Newspapers, Committee to Protect Journalists, Reporters Without Borders og Freedom House, er en generel erkendelse af, at frihed og uafhængighed i medierne er af afgørende betydning, hvis et demokrati, hvor de grundlæggende frihedsrettigheder overholdes, og et samfund, hvor individets rettigheder tillægges deres fulde pålydende værdi, skal kunne fungere ordentligt, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at der i de globale fora, såsom Det Internationale Journalistforbund, World Association of Newspapers, Committee to Protect Journalists, Reporters Without Borders og Freedom House, er en generel erkendelse af, at frihed og uafhængighed i medierne er af afgørende betydning, hvis et demokrati, hvor de grundlæggende frihedsrettigheder overholdes, og et samfund, hvor individets rettigheder tillægges deres fulde pålydende værdi, skal kunne fungere ordentligt,

| C. | der henviser til, at den seneste udvikling har vist, at der i almindelighed er tilbageskridt med hensyn til ytringsfriheden i medierne, således som det fremgår af uafhængige organers rapporter i såvel udviklede lande som udviklingslande, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at den seneste udvikling har vist, at der i almindelighed er tilbageskridt med hensyn til ytringsfriheden i medierne, således som det fremgår af uafhængige organers rapporter i såvel udviklede lande som udviklingslande,

| D. | der henviser til, at autoritære regimer ikke kun begrænser mediernes frihed for at undertrykke oppositionen og derved hindrer demokratiet i at fungere ordentligt, men også bringer valgprocesserne og samfundets normale funktion i fare ved at træffe foranstaltninger, som beskærer oppositionens eller mindretals ret til at sprede deres budskaber på en fri og gennemsigtig måde, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at autoritære regimer ikke kun begrænser mediernes frihed for at undertrykke oppositionen og derved hindrer demokratiet i at fungere ordentligt, men også bringer valgprocesserne og samfundets normale funktion i fare ved at træffe foranstaltninger, som beskærer oppositionens eller mindretals ret til at sprede deres budskaber på en fri og gennemsigtig måde,

| E. | der henviser til, at der også er en udbredt fornyet stigning i kriminelle elementers aktiviteter i samfundet, også i de mere rige dele af verden, som undertrykker al undersøgende journalistik og går så vidt som til at myrde mediearbejdere, der arbejder på at afdække disses aktiviteter, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at der også er en udbredt fornyet stigning i kriminelle elementers aktiviteter i samfundet, også i de mere rige dele af verden, som undertrykker al undersøgende journalistik og går så vidt som til at myrde mediearbejdere, der arbejder på at afdække disses aktiviteter,

| F. | der henviser til, at uafhængige organer har konstateret, at situationen er forværret, hvad angår mediernes frihed og uafhængighed i såvel EU- som AVS-landene, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at uafhængige organer har konstateret, at situationen er forværret, hvad angår mediernes frihed og uafhængighed i såvel EU- som AVS-landene,

| G. | der henviser til, at EU-landenes samlede placering på ranglisten for mediefrihed og -uafhængighed generelt er forringet - i visse tilfælde betragteligt, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at EU-landenes samlede placering på ranglisten for mediefrihed og -uafhængighed generelt er forringet - i visse tilfælde betragteligt,

| H. | der henviser til, at der er visse AVS-lande, hvor mediefriheden og -uafhængigheden er stærkt beskåret eller ligefrem ikkeeksisterende, mens en række AVS-lande, såsom Haiti, Guyana og Papua Ny Guinea er blevet rost for de fremskridt, de har gjort med hensyn til at forbedre mediernes frihed, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at der er visse AVS-lande, hvor mediefriheden og -uafhængigheden er stærkt beskåret eller ligefrem ikkeeksisterende, mens en række AVS-lande, såsom Haiti, Guyana og Papua Ny Guinea er blevet rost for de fremskridt, de har gjort med hensyn til at forbedre mediernes frihed,

| I. | der henviser til, at journalisterne har et ansvar, der er proportionalt med deres indflydelse, til ikke at opfordre til had, specielt racehad, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at journalisterne har et ansvar, der er proportionalt med deres indflydelse, til ikke at opfordre til had, specielt racehad,

| J. | der henviser til, at udviklingen af ny internet- og mobiltelefonirelateret teknologi giver befolkningen stadig større muligheder for at komme til orde, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at udviklingen af ny internet- og mobiltelefonirelateret teknologi giver befolkningen stadig større muligheder for at komme til orde,

| 1. | beklager den forværrede situation, hvad angår mediernes frihed og uafhængighed i verden med autoritære regimer, som undertrykker oppositionen ved at begå alvorlige brud på menneskerettighederne over for journalister, medieansatte og internetbrugere, idet de går så vidt som til mord eller ulovlig fængsling og dermed overtræder artikel 19 og 20 i den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder; |
| --- | --- |

1.

beklager den forværrede situation, hvad angår mediernes frihed og uafhængighed i verden med autoritære regimer, som undertrykker oppositionen ved at begå alvorlige brud på menneskerettighederne over for journalister, medieansatte og internetbrugere, idet de går så vidt som til mord eller ulovlig fængsling og dermed overtræder artikel 19 og 20 i den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder;

| 2. | gør opmærksom på de negative følger af koncentrationen af ejerskabet over medier i store selskaber, specielt hvad angår en indskrænkning af pluralismen, en begrænsning af friheden til at informere og blive informeret gennem formulering af betingelser, begrænsninger i den journalistiske aktivitet og forekomst af nye både eksplicitte og implicitte former for censur; |
| --- | --- |

2.

gør opmærksom på de negative følger af koncentrationen af ejerskabet over medier i store selskaber, specielt hvad angår en indskrænkning af pluralismen, en begrænsning af friheden til at informere og blive informeret gennem formulering af betingelser, begrænsninger i den journalistiske aktivitet og forekomst af nye både eksplicitte og implicitte former for censur;

| 3. | opfordrer de regeringer, som har fængslet journalister, der udførte deres legitime funktion, til øjeblikkelig at løslade dem; |
| --- | --- |

3.

opfordrer de regeringer, som har fængslet journalister, der udførte deres legitime funktion, til øjeblikkelig at løslade dem;

| 4. | opfordrer Kommissionen, AVS-Gruppen og EU-medlemsstaterne til kraftigt at fordømme alle former for krænkelse af tale- og pressefriheden i deres medlems- og partnerskabslande; |
| --- | --- |

4.

opfordrer Kommissionen, AVS-Gruppen og EU-medlemsstaterne til kraftigt at fordømme alle former for krænkelse af tale- og pressefriheden i deres medlems- og partnerskabslande;

| 5. | fordømmer de hyppigt ustraffede handlinger, som begås af kriminelle elementer, der ofte arbejder i organiserede forbrydersyndikater eller efter ordre fra politiske myndigheder, som chikanerer, sårer eller undertiden myrder journalister, som efterforsker deres aktiviteter, |
| --- | --- |

5.

fordømmer de hyppigt ustraffede handlinger, som begås af kriminelle elementer, der ofte arbejder i organiserede forbrydersyndikater eller efter ordre fra politiske myndigheder, som chikanerer, sårer eller undertiden myrder journalister, som efterforsker deres aktiviteter,

| 6. | finder det uacceptabelt, at journalister må indskrænke, afpasse eller standse deres aktiviteter eller er tvunget til at føre en afsondret tilværelse, fordi de har berørt religiøse emner; |
| --- | --- |

6.

finder det uacceptabelt, at journalister må indskrænke, afpasse eller standse deres aktiviteter eller er tvunget til at føre en afsondret tilværelse, fordi de har berørt religiøse emner;

| 7. | finder det uacceptabelt, at religiøse skikkelser afsiger domme over journalister og derved begrænser deres aktiviteter, beskærer deres ytringsfrihed og bringer deres liv i fare; |
| --- | --- |

7.

finder det uacceptabelt, at religiøse skikkelser afsiger domme over journalister og derved begrænser deres aktiviteter, beskærer deres ytringsfrihed og bringer deres liv i fare;

| 8. | beklager mangelen på et effektivt instrument til håndhævelse af overholdelsen af de grundlæggende rettigheder i forbindelse med anvendelsen af internationale handels- og samarbejdsaftaler; |
| --- | --- |

8.

beklager mangelen på et effektivt instrument til håndhævelse af overholdelsen af de grundlæggende rettigheder i forbindelse med anvendelsen af internationale handels- og samarbejdsaftaler;

| 9. | understreger, at mediernes frihed og uafhængighed er elementer, som er væsentlige for, at et demokratisk samfund kan fungere ordentligt lige fra afholdelsen af frie og fair valg til en pluralistisk ytringsfrihed for alle; |
| --- | --- |

9.

understreger, at mediernes frihed og uafhængighed er elementer, som er væsentlige for, at et demokratisk samfund kan fungere ordentligt lige fra afholdelsen af frie og fair valg til en pluralistisk ytringsfrihed for alle;

| 10. | anerkender, at medlemmerne af medierne har et moralsk og retligt ansvar med hensyn til at bringe offentligheden kvalitetspræget information og bør tjene samfundsinteresserne; mener ikke desto mindre, at regeringer, virksomheder og kriminelle elementer ikke bør forsøge at censurere medierne; |
| --- | --- |

10.

anerkender, at medlemmerne af medierne har et moralsk og retligt ansvar med hensyn til at bringe offentligheden kvalitetspræget information og bør tjene samfundsinteresserne; mener ikke desto mindre, at regeringer, virksomheder og kriminelle elementer ikke bør forsøge at censurere medierne;

| 11. | erkender, at nye former for internetbaserede medier bør beskyttes som led i frie og uafhængige medier ud over de traditionelle medier i form af radio, tv og den trykte presse; |
| --- | --- |

11.

erkender, at nye former for internetbaserede medier bør beskyttes som led i frie og uafhængige medier ud over de traditionelle medier i form af radio, tv og den trykte presse;

| 12. | opfordrer til en mere eksplicit henvisning til mediernes frihed og uafhængighed i internationale aftaler for at sikre, at der formuleres de rette betingelser, når denne frihed beskæres; |
| --- | --- |

12.

opfordrer til en mere eksplicit henvisning til mediernes frihed og uafhængighed i internationale aftaler for at sikre, at der formuleres de rette betingelser, når denne frihed beskæres;

| 13. | giver udtryk for betænkelighed ved den forringede placering på ranglisten for pressefrihed i visse AVS-lande, men roser Papua Ny Guinea, Guyana, Ghana, Tanzania, Djibouti og Lesotho for at sætte et godt eksempel på, hvad der kan opnås i AVS-lande trods vanskelige forhold; konstaterer, at 10 af AVS-landene er blandt de 50 øverste på ranglisten for 2009, men at en enkelt EU-medlemsstat ikke er blandt top-50; |
| --- | --- |

13.

giver udtryk for betænkelighed ved den forringede placering på ranglisten for pressefrihed i visse AVS-lande, men roser Papua Ny Guinea, Guyana, Ghana, Tanzania, Djibouti og Lesotho for at sætte et godt eksempel på, hvad der kan opnås i AVS-lande trods vanskelige forhold; konstaterer, at 10 af AVS-landene er blandt de 50 øverste på ranglisten for 2009, men at en enkelt EU-medlemsstat ikke er blandt top-50;

| 14. | giver udtryk for betænkelighed ved begrænsningerne i mediefriheden i lande, der ansøger om tiltrædelse af både EU og Cotonouaftalen, og opfordrer til, at tiltrædelse gøres betinget af overholdelsen af menneskerettighederne og eksplicit overholdelsen af ytringsfriheden i pressen og andre medier; |
| --- | --- |

14.

giver udtryk for betænkelighed ved begrænsningerne i mediefriheden i lande, der ansøger om tiltrædelse af både EU og Cotonouaftalen, og opfordrer til, at tiltrædelse gøres betinget af overholdelsen af menneskerettighederne og eksplicit overholdelsen af ytringsfriheden i pressen og andre medier;

| 15. | beklager, at medierne ofte i alt for høj grad er underlagt økonomiske eller politiske interesser eller staten, hvilket begrænser meningspluralismen; |
| --- | --- |

15.

beklager, at medierne ofte i alt for høj grad er underlagt økonomiske eller politiske interesser eller staten, hvilket begrænser meningspluralismen;

| 16. | opfordrer til fremme af etiske kodekser og vedtægter, der beskytter journalisternes redaktionelle uafhængighed, udbreder faglige standarder og forpligter journalisterne til at forvalte deres uafhængighed ansvarligt inden for rammerne af artikel 20 i verdenserklæringen om menneskerettigheder og de repræsentative journalistorganisationer; |
| --- | --- |

16.

opfordrer til fremme af etiske kodekser og vedtægter, der beskytter journalisternes redaktionelle uafhængighed, udbreder faglige standarder og forpligter journalisterne til at forvalte deres uafhængighed ansvarligt inden for rammerne af artikel 20 i verdenserklæringen om menneskerettigheder og de repræsentative journalistorganisationer;

| 17. | opfordrer til, at der oprettes en særskilt budgetpost på Kommissionens budget for udviklingsbistand med det formål at styrke journalisters kapacitetsopbygning og uddannelse, navnlig i AVS-landene; |
| --- | --- |

17.

opfordrer til, at der oprettes en særskilt budgetpost på Kommissionens budget for udviklingsbistand med det formål at styrke journalisters kapacitetsopbygning og uddannelse, navnlig i AVS-landene;

| 18. | roser Kommissionen for dens initiativer inden for mediefrihed og -uafhængighed og opfordrer den til at fremme den journalistiske ytringsfrihed yderligere gennem dens programmer, såsom Lorenzo Natali-prisen og Det Europæiske Instrument for Demokrati og Menneskerettigheder; |
| --- | --- |

18.

roser Kommissionen for dens initiativer inden for mediefrihed og -uafhængighed og opfordrer den til at fremme den journalistiske ytringsfrihed yderligere gennem dens programmer, såsom Lorenzo Natali-prisen og Det Europæiske Instrument for Demokrati og Menneskerettigheder;

| 19. | pålægger sine medformænd at undersøge måder, hvorpå man kan støtte tiltag til fremme af pressefriheden i AVS- og EU-landene gennem en årlig pris, der tildeles af Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU, og at aflægge beretning herom på forsamlingens næste møde; |
| --- | --- |

19.

pålægger sine medformænd at undersøge måder, hvorpå man kan støtte tiltag til fremme af pressefriheden i AVS- og EU-landene gennem en årlig pris, der tildeles af Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU, og at aflægge beretning herom på forsamlingens næste møde;

| 20. | roser det arbejde, som faglige organisationer, såsom Det Internationale Journalistforbund (IFJ), Den Europæiske Journalistsammenslutning (EFJ), Sammenslutningen af Afrikanske Journalistforbund (FAJ), Det Internationale Presseinstitut (IPI) og World Association of Newspapers (WAS), ngo'er som Reporters Without Borders (RWB), Freedom House, Committee to Protect Journalists og UNESCO's internationale program for udvikling og kommunikation, udfører med hensyn til at skærpe opmærksomheden omkring krænkelser af mediefriheden verden over, og opfordrer til, at deres arbejde støttes og formidlers så bredt som muligt; |
| --- | --- |

20.

roser det arbejde, som faglige organisationer, såsom Det Internationale Journalistforbund (IFJ), Den Europæiske Journalistsammenslutning (EFJ), Sammenslutningen af Afrikanske Journalistforbund (FAJ), Det Internationale Presseinstitut (IPI) og World Association of Newspapers (WAS), ngo'er som Reporters Without Borders (RWB), Freedom House, Committee to Protect Journalists og UNESCO's internationale program for udvikling og kommunikation, udfører med hensyn til at skærpe opmærksomheden omkring krænkelser af mediefriheden verden over, og opfordrer til, at deres arbejde støttes og formidlers så bredt som muligt;

| 21. | udtrykker tilfredshed med EU og AU's initiativ til støtte for det panafrikanske medienet og dettes portal; |
| --- | --- |

21.

udtrykker tilfredshed med EU og AU's initiativ til støtte for det panafrikanske medienet og dettes portal;

| 22. | forpligter sig til fortsat at overvåge mediernes frihed og uafhængighed i AVS- og EU-landene samt i sine institutionelle forbindelser på regionalt og internationalt plan; |
| --- | --- |

22.

forpligter sig til fortsat at overvåge mediernes frihed og uafhængighed i AVS- og EU-landene samt i sine institutionelle forbindelser på regionalt og internationalt plan;

| 23. | pålægger sine formænd at sende denne beslutning til AVS’ og EU’s institutioner. |
| --- | --- |

23.

pålægger sine formænd at sende denne beslutning til AVS’ og EU’s institutioner.

BESLUTNING (4)

om efter København: teknologioverførsel, nye teknologier og teknisk kapacitetsopbygning i AVS-landene

Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU,

der samledes i Kinshasa (Den Demokratiske Republik Congo) den 2.-4. december 2010,

der henviser til sin forretningsordens artikel 17, stk. 1,

der henviser til FN's rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC) og særlig dennes artikel 4, stk. 5,

der henviser til FN's årtusindeerklæring af 8. september 2000, der fastsætter 2015-målene som det internationale samfunds fælles kriterier for udryddelse af fattigdom,

der henviser til AVS-EU-partnerskabsaftalen, som undertegnedes i Cotonou den 23. juni 2000, særlig anden revision af aftalen, der undertegnedes på AVS-EU-Ministerrådets møde i juni 2010, og specielt dennes artikel 32a (klimaændringer),

der henviser til Nicholas Sterns rapport med titlen »The Economics of Climate Change. The Stern Review« (»Sternrapporten«) fra 2006,

der henviser til den fjerde vurderingsrapport fra Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (IPCC), som offentliggjordes i Valencia, Spanien, den 17. november 2007,

der henviser til Bali-handlingsplanen (afgørelse 1/COP 13),

der henviser til den 15. partskonference (COP 15) under UNFCCC og femte samling i den partskonference, der tjener som møde for parterne i Kyoto-protokollen (COP/MOP 5), som afholdtes i København den 7.-18. december 2009, samt til Københavnsaftalen,

der henviser til udkastet til tekst af 15. december 2009 om »Enhanced action on technology development and transfer«,

der henviser til EU’s globale klimaalliance og bestemmelserne om forstærket samarbejde med udviklingslandene i forbindelse med bekæmpelsen af klimaændringer,

der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 10. februar 2010 om resultatet af klimakonferencen i København (COP 15) (5),

der henviser til meddelelse fra Europa-Kommissionen af 9. marts 2010 til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget med titlen »International klimapolitik efter København: Handling nu for at sætte nyt skub i den globale indsats mod klimaforandringer« (KOM(2010)0086),

der henviser til Rådets rapport af 11. maj 2010 om »klimafinansiering: hurtig startfinansiering«,

der henviser til AVS-EU programmet for samarbejde på det videnskabelige og teknologiske område, som indledtes i juni 2008,

der henviser til Afrika-EU programmet for samarbejde om vedvarende energi, som planlægges igangsat ved udgangen af 2010,

der henviser til den fælles AVS-EU-erklæring om klimaændringer, som vedtoges den 22. juni 2010 af AVS-EU-Ministerrådet på dets 35. samling i Ouagadougou, Burkina Faso,

der henviser til sin beslutning om klimaforandringernes økonomiske og finansielle indvirkning på AVS-staterne (6), vedtaget på Tenerife den 1. april 2010,

der henviser til COP 16, der afholdes i Mexico i december 2010,

der henviser til betænkningen fra Udvalget om Økonomisk Udvikling, Finanser og Handel (AVS-EU/100.739/10/endelig),

| A. | der henviser til, at det er vigtigt at fremskynde forskning, udvikling og overførsel af lavemissionsteknologier i AVS- og EU-landene for at standse den globale opvarmning (efter først at begrænse denne til højst 1,5 °C i forhold til det førindustrielle niveau), skabe lavemissionsøkonomier baseret bl.a. på produktion af ren energi og sætte alle i stand til at tilpasse sig klimaændringernes negative virkninger og til effektivt at bekæmpe klimaændringer, biodiversitetstab og den udbredte forurening verden over, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at det er vigtigt at fremskynde forskning, udvikling og overførsel af lavemissionsteknologier i AVS- og EU-landene for at standse den globale opvarmning (efter først at begrænse denne til højst 1,5 °C i forhold til det førindustrielle niveau), skabe lavemissionsøkonomier baseret bl.a. på produktion af ren energi og sætte alle i stand til at tilpasse sig klimaændringernes negative virkninger og til effektivt at bekæmpe klimaændringer, biodiversitetstab og den udbredte forurening verden over,

| B. | der henviser til, at der bør tages hensyn til princippet om »fælles, men differentieret ansvar« for den globale opvarmning i forbindelse med overførslen af lavemissionsteknologi til AVS-landene, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at der bør tages hensyn til princippet om »fælles, men differentieret ansvar« for den globale opvarmning i forbindelse med overførslen af lavemissionsteknologi til AVS-landene,

| C. | der henviser til, at teknologioverførsel skal indgå som et supplement og en styrkelse af alle de bestræbelser, herunder afhjælpning, kapacitetsopbygning og tilpasning, der iværksættes på globalt plan som led i bekæmpelsen af klimaændringerne, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at teknologioverførsel skal indgå som et supplement og en styrkelse af alle de bestræbelser, herunder afhjælpning, kapacitetsopbygning og tilpasning, der iværksættes på globalt plan som led i bekæmpelsen af klimaændringerne,

| D. | der henviser til, at AVS-landene hører til dem, der har bidraget mindst, men som er mest udsatte for klimaændringernes negative virkninger; der henviser til, at begrænsning af energiforbruget i de industrialiserede lande og vækstlandene kombineret med hurtig udvikling og overførsel til AVS-landene af lavemissionsteknologi ville bidrage til at afbøde konsekvenserne for disse lande af den globale opvarmning, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at AVS-landene hører til dem, der har bidraget mindst, men som er mest udsatte for klimaændringernes negative virkninger; der henviser til, at begrænsning af energiforbruget i de industrialiserede lande og vækstlandene kombineret med hurtig udvikling og overførsel til AVS-landene af lavemissionsteknologi ville bidrage til at afbøde konsekvenserne for disse lande af den globale opvarmning,

| E. | der henviser til, at den største del af det teknologiske samarbejde fortsat finder sted på nationalt og ikke på internationalt plan, og at kun 2 % af de fælles patenter deles af virksomheder og institutioner fra udviklede lande og udviklingslandene, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at den største del af det teknologiske samarbejde fortsat finder sted på nationalt og ikke på internationalt plan, og at kun 2 % af de fælles patenter deles af virksomheder og institutioner fra udviklede lande og udviklingslandene,

| F. | der henviser til, at de udviklede lande i december 2010 i København forpligtede sig til at yde optrappet, ny og supplerende, forudsigelig og passende finansiering på i første omgang 30 mia. amerikanske dollars i perioden 2010-2012 og 100 mia. amerikanske dollars inden 2020 (7) som støtte til foranstaltninger til afhjælpning, tilpasning, teknologisk udvikling og teknologioverførsel samt kapacitetsopbygning; der henviser til, at EU har forpligtet sig til at yde 7,2 mia. euro ud af de 30 mia. amerikanske dollars i perioden 2010-2012, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at de udviklede lande i december 2010 i København forpligtede sig til at yde optrappet, ny og supplerende, forudsigelig og passende finansiering på i første omgang 30 mia. amerikanske dollars i perioden 2010-2012 og 100 mia. amerikanske dollars inden 2020 (7) som støtte til foranstaltninger til afhjælpning, tilpasning, teknologisk udvikling og teknologioverførsel samt kapacitetsopbygning; der henviser til, at EU har forpligtet sig til at yde 7,2 mia. euro ud af de 30 mia. amerikanske dollars i perioden 2010-2012,

| G. | der henviser til, at biomasse er den vigtigste vedvarende energikilde i de mindst udviklede lande, men at dens ekstensive og uregulerede anvendelse ikke er bæredygtig og har en lang række negative følger for miljøet og menneskers sundhed, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at biomasse er den vigtigste vedvarende energikilde i de mindst udviklede lande, men at dens ekstensive og uregulerede anvendelse ikke er bæredygtig og har en lang række negative følger for miljøet og menneskers sundhed,

| H. | der henviser til, at det på samme tid kun er en lille brøkdel af Afrikas enorme potentiale med hensyn til bæredygtig og vedvarende energi, der udnyttes (8), |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at det på samme tid kun er en lille brøkdel af Afrikas enorme potentiale med hensyn til bæredygtig og vedvarende energi, der udnyttes (8),

| I. | der henviser til, at størsteparten af de pesticider, som virksomhederne i de rigeste lande sælger til AVS-landene, samt deres intensive og uregulerede anvendelse har en lang række negative følger for miljøet og menneskers sundhed; der henviser til, at udveksling inden for kemikalieteknologi burde kunne give AVS-landenes landbrugere mulighed for at købe de mest miljøvenlige lavprisprodukter, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at størsteparten af de pesticider, som virksomhederne i de rigeste lande sælger til AVS-landene, samt deres intensive og uregulerede anvendelse har en lang række negative følger for miljøet og menneskers sundhed; der henviser til, at udveksling inden for kemikalieteknologi burde kunne give AVS-landenes landbrugere mulighed for at købe de mest miljøvenlige lavprisprodukter,

| J. | der henviser til, at den massive udførsel af affald af enhver art fra de udviklede lande og de rigeste lande til AVS-landene udgør en alvorlig trussel mod den økologiske balance i AVS-landene, som oven i købet ikke har adgang til egnede, effektive teknologier til oparbejdning, rekonditionering og genanvendelse af dette affald, som spænder fra det mest harmløse til stærkt giftigt affald, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at den massive udførsel af affald af enhver art fra de udviklede lande og de rigeste lande til AVS-landene udgør en alvorlig trussel mod den økologiske balance i AVS-landene, som oven i købet ikke har adgang til egnede, effektive teknologier til oparbejdning, rekonditionering og genanvendelse af dette affald, som spænder fra det mest harmløse til stærkt giftigt affald,

| K. | der henviser til, at en udvidelse af decentrale vedvarende energikilder i AVS-landene kunne mindske fattigdommen ved at øge adgangen til energiforsyning og dermed give bedre muligheder for udvikling af landdistrikter og bevarelse af skovområder samt føre til en direkte forbedring af den menneskelige sundhed og af beskæftigelsesmulighederne; der henviser til, at kun 0,2 % af EU's officielle udviklingsbistand på nuværende tidspunkt er rettet mod investeringer i decentral vedvarende energiforsyning, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at en udvidelse af decentrale vedvarende energikilder i AVS-landene kunne mindske fattigdommen ved at øge adgangen til energiforsyning og dermed give bedre muligheder for udvikling af landdistrikter og bevarelse af skovområder samt føre til en direkte forbedring af den menneskelige sundhed og af beskæftigelsesmulighederne; der henviser til, at kun 0,2 % af EU's officielle udviklingsbistand på nuværende tidspunkt er rettet mod investeringer i decentral vedvarende energiforsyning,

| L. | der henviser til, at samtlige politiske, institutionelle, finansielle, kommercielle og informations- og personalemæssige hindringer for overførsel af lavemissionsteknologi bør fjernes, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at samtlige politiske, institutionelle, finansielle, kommercielle og informations- og personalemæssige hindringer for overførsel af lavemissionsteknologi bør fjernes,

| M. | der henviser til, at teknologi- og innovationsunderskuddet i AVS-landene ofte opfattes som symptomer på markedssvigt i stedet for tegn på, at der er behov for at forbedre det internationale samarbejde om teknologiudvikling, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at teknologi- og innovationsunderskuddet i AVS-landene ofte opfattes som symptomer på markedssvigt i stedet for tegn på, at der er behov for at forbedre det internationale samarbejde om teknologiudvikling,

| N. | der henviser til, at den vigtige rolle, som informations- og kommunikationsteknologierne spiller i forbindelse med udbredelsen af teknologi, også bør anerkendes, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at den vigtige rolle, som informations- og kommunikationsteknologierne spiller i forbindelse med udbredelsen af teknologi, også bør anerkendes,

| 1. | understreger, at optrapningen af forskning og innovation i AVS- og EU-landene og udbredelse samt overførsel af relevant teknologi og knowhow til AVS-landene udgør et nøgleelement i enhver effektiv international reaktion på de globale udfordringer, som klimaændringerne rejser; |
| --- | --- |

1.

understreger, at optrapningen af forskning og innovation i AVS- og EU-landene og udbredelse samt overførsel af relevant teknologi og knowhow til AVS-landene udgør et nøgleelement i enhver effektiv international reaktion på de globale udfordringer, som klimaændringerne rejser;

| 2. | beklager, at det ikke lykkedes under COP 15-konferencen at nå frem til en mekanisme for udvikling, overførsel og samarbejde omkring grøn teknologi til trods for, at udvikling og overførsel af teknologi til afhjælpning og tilpasning til klimaændringerne udgjorde et af grundelementerne i Balihandlingsplanen og et centralt emne i FN’s forhandlinger om klimaændringer i København i 2009; |
| --- | --- |

2.

beklager, at det ikke lykkedes under COP 15-konferencen at nå frem til en mekanisme for udvikling, overførsel og samarbejde omkring grøn teknologi til trods for, at udvikling og overførsel af teknologi til afhjælpning og tilpasning til klimaændringerne udgjorde et af grundelementerne i Balihandlingsplanen og et centralt emne i FN’s forhandlinger om klimaændringer i København i 2009;

| 3. | er af den overbevisning, at en succesrig international aftale om klimabeskyttelse vil skulle omfatte robuste institutionelle regler og bestemmelser for udvikling og ikkeprohibitiv overførsel af teknologi, som kan gøre det lettere at foretage offentlige og private investeringer på dette område; opfordrer derfor COP 16 til allerede nu at træffe specifikke beslutninger om teknisk kapacitetsopbygning samt udvikling og overførsel af teknologi med udgangspunkt i de bestemmelser, som udspringer af UNFCCC-processen på dette område; |
| --- | --- |

3.

er af den overbevisning, at en succesrig international aftale om klimabeskyttelse vil skulle omfatte robuste institutionelle regler og bestemmelser for udvikling og ikkeprohibitiv overførsel af teknologi, som kan gøre det lettere at foretage offentlige og private investeringer på dette område; opfordrer derfor COP 16 til allerede nu at træffe specifikke beslutninger om teknisk kapacitetsopbygning samt udvikling og overførsel af teknologi med udgangspunkt i de bestemmelser, som udspringer af UNFCCC-processen på dette område;

| 4. | påpeger, at den teknologimekanisme, der blev foreslået under COP 15 i København, bør udbygges yderligere som led i enhver fremtidig international ramme for klimabeskyttelse; opfordrer også forhandlerne til at sørge for, at der inden for rammerne af Den Grønne Københavnsklimafond afsættes passende finansiering til udvikling og overførsel af teknologi, således at teknologimekanismen kan gennemføres effektivt; |
| --- | --- |

4.

påpeger, at den teknologimekanisme, der blev foreslået under COP 15 i København, bør udbygges yderligere som led i enhver fremtidig international ramme for klimabeskyttelse; opfordrer også forhandlerne til at sørge for, at der inden for rammerne af Den Grønne Københavnsklimafond afsættes passende finansiering til udvikling og overførsel af teknologi, således at teknologimekanismen kan gennemføres effektivt;

| 5. | bemærker, at for at udviklingen og overførslen af teknologi og kapacitetsopbygningsprojekterne i AVS-landene skal blive en succes, skal de nationale forsknings- og udviklingsbehov, erfaringer, barrierer og endogene muligheder først identificeres; understreger, at de iværksatte tiltag bør tilpasses forholdene i de enkelte lande og bør fremme landets ejerskab til disse aktiviteter; |
| --- | --- |

5.

bemærker, at for at udviklingen og overførslen af teknologi og kapacitetsopbygningsprojekterne i AVS-landene skal blive en succes, skal de nationale forsknings- og udviklingsbehov, erfaringer, barrierer og endogene muligheder først identificeres; understreger, at de iværksatte tiltag bør tilpasses forholdene i de enkelte lande og bør fremme landets ejerskab til disse aktiviteter;

| 6. | påpeger behovet for at tage hensyn til de særlige forhold i forbindelse med de skrøbelige økonomier i de mindst udviklede lande og i de stærkt forgældede mellemindkomstlande, og til sårbarheden, den afsides beliggenhed og de ringe muligheder for at skabe stordriftsfordele, som kendetegner de små AVS-østater, der er udviklingslande; |
| --- | --- |

6.

påpeger behovet for at tage hensyn til de særlige forhold i forbindelse med de skrøbelige økonomier i de mindst udviklede lande og i de stærkt forgældede mellemindkomstlande, og til sårbarheden, den afsides beliggenhed og de ringe muligheder for at skabe stordriftsfordele, som kendetegner de små AVS-østater, der er udviklingslande;

| 7. | opfordrer de udviklede lande til at støtte udviklingen og yderligere styrke den institutionelle, videnskabelige, teknologiske og menneskelige kapacitet og knowhow i AVS-landene ved at følge eksemplet fra AVS-programmet for videnskab og teknologi, så det kan blive muligt for dem at tilegne sig, indføre og udvikle fyldestgørende lavemissionsteknologier; |
| --- | --- |

7.

opfordrer de udviklede lande til at støtte udviklingen og yderligere styrke den institutionelle, videnskabelige, teknologiske og menneskelige kapacitet og knowhow i AVS-landene ved at følge eksemplet fra AVS-programmet for videnskab og teknologi, så det kan blive muligt for dem at tilegne sig, indføre og udvikle fyldestgørende lavemissionsteknologier;

| 8. | bemærker, at kapacitetsstøtten fortsat er fragmenteret og afhænger af nationale forhold såsom arbejdskraftintensitet og tjenesternes decentralisering; understreger, at opbygningen af kapacitet til udvikling og overførsel af teknologi i AVS-landene mere skal ses som et prioriteret mål end som en foranstaltning til fremme af kortsigtede projektresultater; påpeger, at det er en langsigtet proces, der kræver en systematisk tilgang, som tager højde for lande- og sektorspecifikke forhold og etablerer en kobling mellem udviklingen af institutionel, organisatorisk og menneskelig kapacitet; understreger endvidere, at kapacitetsopbygningen bør fremme efterspørgslen efter udvikling og/eller overførsel af teknologi blandt AVS-landene; |
| --- | --- |

8.

bemærker, at kapacitetsstøtten fortsat er fragmenteret og afhænger af nationale forhold såsom arbejdskraftintensitet og tjenesternes decentralisering; understreger, at opbygningen af kapacitet til udvikling og overførsel af teknologi i AVS-landene mere skal ses som et prioriteret mål end som en foranstaltning til fremme af kortsigtede projektresultater; påpeger, at det er en langsigtet proces, der kræver en systematisk tilgang, som tager højde for lande- og sektorspecifikke forhold og etablerer en kobling mellem udviklingen af institutionel, organisatorisk og menneskelig kapacitet; understreger endvidere, at kapacitetsopbygningen bør fremme efterspørgslen efter udvikling og/eller overførsel af teknologi blandt AVS-landene;

| 9. | påpeger behovet for at gøre en indsats for at tilvejebringe uddannelsesprogrammer med henblik på at styrke den endogene kapacitet i forbindelse med projektudvikling, forvaltning, drift og vedligeholdelse af teknologier; gør imidlertid opmærksom på, at årsagerne til udstrømningen af uddannet personale i nogle AVS-lande, herunder lave lønninger og dårlige arbejdsforhold, omgående bør afhjælpes; |
| --- | --- |

9.

påpeger behovet for at gøre en indsats for at tilvejebringe uddannelsesprogrammer med henblik på at styrke den endogene kapacitet i forbindelse med projektudvikling, forvaltning, drift og vedligeholdelse af teknologier; gør imidlertid opmærksom på, at årsagerne til udstrømningen af uddannet personale i nogle AVS-lande, herunder lave lønninger og dårlige arbejdsforhold, omgående bør afhjælpes;

| 10. | er af den opfattelse, at der bør anlægges en langt mere ambitiøs tilgang til udviklingen af lavemissionsteknologier, så det bliver lettere og hurtigere at udbrede dem og få sat en stopper for afhængigheden af fossil energi; noterer sig behovet for at styrke de eksisterende nationale og regionale offentlige institutioners evne til at bistå med hensyn til denne tilgang; |
| --- | --- |

10.

er af den opfattelse, at der bør anlægges en langt mere ambitiøs tilgang til udviklingen af lavemissionsteknologier, så det bliver lettere og hurtigere at udbrede dem og få sat en stopper for afhængigheden af fossil energi; noterer sig behovet for at styrke de eksisterende nationale og regionale offentlige institutioners evne til at bistå med hensyn til denne tilgang;

| 11. | opfordrer de udviklede lande til aktivt at støtte forskning og udvikling i AVS-landene, så det bliver muligt for de offentlige og private aktører fra udviklingslandene at deltage som ejere i det voksende globale marked for lavemissionsteknologi; opmuntrer til, at der oprettes nationale institutioner, som arbejder med innovative systemer, der kan udmønte sig i endogen udvikling af teknologier; påpeger, at der bør tages initiativ til at etablere en kobling mellem det tekniske og det sociale område og sikre, at projekterne er lokalt ejede og imødekommer lokale behov; understreger, at spørgsmål om ejendomsrettigheder ligeledes bør tages i betragtning; |
| --- | --- |

11.

opfordrer de udviklede lande til aktivt at støtte forskning og udvikling i AVS-landene, så det bliver muligt for de offentlige og private aktører fra udviklingslandene at deltage som ejere i det voksende globale marked for lavemissionsteknologi; opmuntrer til, at der oprettes nationale institutioner, som arbejder med innovative systemer, der kan udmønte sig i endogen udvikling af teknologier; påpeger, at der bør tages initiativ til at etablere en kobling mellem det tekniske og det sociale område og sikre, at projekterne er lokalt ejede og imødekommer lokale behov; understreger, at spørgsmål om ejendomsrettigheder ligeledes bør tages i betragtning;

| 12. | fremhæver behovet for at udnytte EU's virksomheders og offentlige tjenesters nyskabende potentiale inden for vedvarende energier og teknologier, herunder energieffektivitetsteknologier og avanceret ikt, til gennem handelsaftaler at fremme et gradvist skift til en lavemissionsøkonomi på verdensplan og dermed sikre nye muligheder for at sælge EU-produkter og knowhow inden for dette område til udviklingslandene, eller til i påkommende tilfælde at overføre denne knowhow til dem; |
| --- | --- |

12.

fremhæver behovet for at udnytte EU's virksomheders og offentlige tjenesters nyskabende potentiale inden for vedvarende energier og teknologier, herunder energieffektivitetsteknologier og avanceret ikt, til gennem handelsaftaler at fremme et gradvist skift til en lavemissionsøkonomi på verdensplan og dermed sikre nye muligheder for at sælge EU-produkter og knowhow inden for dette område til udviklingslandene, eller til i påkommende tilfælde at overføre denne knowhow til dem;

| 13. | mener, at diversificeringen af energikilder, forsyningsveje og infrastruktur samt sammenkoblingen af olie-, gas- og intelligente forsyningsnet er nøglen til langsigtet energiforsyningssikkerhed og -bæredygtighed for såvel EU- som AVS-landene; minder om, at disse politiktendenser også på afgørende vis fremmer udviklingen af ny energiteknologi og jobskabelsen i EU- og AVS-landene; |
| --- | --- |

13.

mener, at diversificeringen af energikilder, forsyningsveje og infrastruktur samt sammenkoblingen af olie-, gas- og intelligente forsyningsnet er nøglen til langsigtet energiforsyningssikkerhed og -bæredygtighed for såvel EU- som AVS-landene; minder om, at disse politiktendenser også på afgørende vis fremmer udviklingen af ny energiteknologi og jobskabelsen i EU- og AVS-landene;

| 14. | bekræfter vigtigheden af, at EU og AVS i højere grad indgår i et fælles forskningsarbejde og foretager kapitalindsprøjtninger i opbygningen og moderniseringen af energiinfrastrukturen i såvel EU- som AVS-landene, navnlig gennem offentlig-private partnerskaber og joint ventures, eller i påkommende tilfælde offentlig-offentlige partnerskaber, og dermed opmuntrer til gensidigt gavnlig handel med energi eller teknologioverførsel og fremmer diversificeringen af energimikset i AVS-landene; |
| --- | --- |

14.

bekræfter vigtigheden af, at EU og AVS i højere grad indgår i et fælles forskningsarbejde og foretager kapitalindsprøjtninger i opbygningen og moderniseringen af energiinfrastrukturen i såvel EU- som AVS-landene, navnlig gennem offentlig-private partnerskaber og joint ventures, eller i påkommende tilfælde offentlig-offentlige partnerskaber, og dermed opmuntrer til gensidigt gavnlig handel med energi eller teknologioverførsel og fremmer diversificeringen af energimikset i AVS-landene;

| 15. | opfordrer AVS-landene til at skræddersy og gennemføre nationale innovative strategier for klimaændringer i henhold til deres egne behov og politikker, idet der også tages hensyn til de positive afsmittende virkninger for sundhed, uddannelse og beskæftigelse; |
| --- | --- |

15.

opfordrer AVS-landene til at skræddersy og gennemføre nationale innovative strategier for klimaændringer i henhold til deres egne behov og politikker, idet der også tages hensyn til de positive afsmittende virkninger for sundhed, uddannelse og beskæftigelse;

| 16. | opfordrer EU til at støtte innovative løsninger og de projekter, der allerede er i gang i AVS-landene; |
| --- | --- |

16.

opfordrer EU til at støtte innovative løsninger og de projekter, der allerede er i gang i AVS-landene;

| 17. | opfordrer EU og dets medlemsstater til at lægge pres på og indføre bindende lovgivning over for europæiske virksomheder, der opererer i AVS-landene, således at man sikrer, at de sætter et eksempel med hensyn til bæredygtig udvikling, lav CO2-emission, respekt for miljøet og undgåelse af forurening af jord og vand; mener, at dette også kan bestå i en form for udveksling af teknologi og ekspertise ved eksemplets magt; |
| --- | --- |

17.

opfordrer EU og dets medlemsstater til at lægge pres på og indføre bindende lovgivning over for europæiske virksomheder, der opererer i AVS-landene, således at man sikrer, at de sætter et eksempel med hensyn til bæredygtig udvikling, lav CO2-emission, respekt for miljøet og undgåelse af forurening af jord og vand; mener, at dette også kan bestå i en form for udveksling af teknologi og ekspertise ved eksemplets magt;

| 18. | opfordrer AVS-landene til at iværksætte sanktioner over for EU-virksomheder, der opererer på deres territorium, og som ikke handler i overensstemmelse med ovennævnte principper, og som dermed ikke deltager i en sådan udveksling ved eksemplets magt; |
| --- | --- |

18.

opfordrer AVS-landene til at iværksætte sanktioner over for EU-virksomheder, der opererer på deres territorium, og som ikke handler i overensstemmelse med ovennævnte principper, og som dermed ikke deltager i en sådan udveksling ved eksemplets magt;

| 19. | understreger betydningen af et samarbejde til gensidig fordel mellem de udviklede landes virksomheder, offentlige sektorer, forskningsinstitutioner og deres modparter i AVS-landene og opfordrer til, at der indgås teknologiske partnerskaber mellem dem; efterlyser bedre viden om allerede eksisterende samarbejdsordninger på området for teknologioverførsel samt oprettelse af et register for sådanne aktiviteter og en global database for licensoplysninger og bedste praksis; |
| --- | --- |

19.

understreger betydningen af et samarbejde til gensidig fordel mellem de udviklede landes virksomheder, offentlige sektorer, forskningsinstitutioner og deres modparter i AVS-landene og opfordrer til, at der indgås teknologiske partnerskaber mellem dem; efterlyser bedre viden om allerede eksisterende samarbejdsordninger på området for teknologioverførsel samt oprettelse af et register for sådanne aktiviteter og en global database for licensoplysninger og bedste praksis;

| 20. | opfordrer til, at partnerskaberne med mellemstatslige og internationale institutioner styrkes; understreger, at samarbejdet på lavere lokalt plan, hvori ikkestatslige og lokalsamfundsbaserede organisationer inddrages, også bør fremmes; |
| --- | --- |

20.

opfordrer til, at partnerskaberne med mellemstatslige og internationale institutioner styrkes; understreger, at samarbejdet på lavere lokalt plan, hvori ikkestatslige og lokalsamfundsbaserede organisationer inddrages, også bør fremmes;

| 21. | understreger nødvendigheden af at oprette et klimateknologisk center og netværk med det formål at stimulere til internationalt samarbejde om nøgleteknologier og at yde teknisk bistand, uddannelse og fælles kapacitetsopbygning; understreger, at den nye globale arkitektur for overførsel af klimaændringsteknologi bør være mindre tung og bureaukratisk; |
| --- | --- |

21.

understreger nødvendigheden af at oprette et klimateknologisk center og netværk med det formål at stimulere til internationalt samarbejde om nøgleteknologier og at yde teknisk bistand, uddannelse og fælles kapacitetsopbygning; understreger, at den nye globale arkitektur for overførsel af klimaændringsteknologi bør være mindre tung og bureaukratisk;

| 22. | noterer sig betydningen af et syd-syd-samarbejde, som vil kunne føre til teknologisk self-reliance og dermed undgå eventuelle konflikter i forbindelse med intellektuelle ejendomsrettigheder; opfordrer AVS-landene til at oprette regionale F&U-samarbejdsplatformer/-netværker for eksisterende indenlandske forskningsinstitutioner med henblik på udvikling af klimaændringsteknologier, så det bliver muligt at dele F&U-ressourcer og -omkostninger; |
| --- | --- |

22.

noterer sig betydningen af et syd-syd-samarbejde, som vil kunne føre til teknologisk self-reliance og dermed undgå eventuelle konflikter i forbindelse med intellektuelle ejendomsrettigheder; opfordrer AVS-landene til at oprette regionale F&U-samarbejdsplatformer/-netværker for eksisterende indenlandske forskningsinstitutioner med henblik på udvikling af klimaændringsteknologier, så det bliver muligt at dele F&U-ressourcer og -omkostninger;

| 23. | opfordrer indtrængende EU og AVS-regeringerne til at videreudvikle og øge finansieringen af den forskning i klimaændringer, der finder sted ved deres universiteter og forskningsinstitutioner, og at knytte disse bedre sammen, så der kan findes fælles løsninger på fælles problemer (f.eks. ved at udvikle teknologier, der muliggør besparelse og genanvendelse af vand); |
| --- | --- |

23.

opfordrer indtrængende EU og AVS-regeringerne til at videreudvikle og øge finansieringen af den forskning i klimaændringer, der finder sted ved deres universiteter og forskningsinstitutioner, og at knytte disse bedre sammen, så der kan findes fælles løsninger på fælles problemer (f.eks. ved at udvikle teknologier, der muliggør besparelse og genanvendelse af vand);

| 24. | opfordrer til fremme af offentlig-private partnerskaber på området for teknologisk forskning, udvikling og implementering samt til oprettelsen af joint ventures mellem EU- og AVS-virksomheder; opfordrer ligeledes EU og medlemsstaterne til at yde finansiel og teknisk støtte til investeringer i teknologiudvikling og -overførsel i AVS-landene og dermed give incitament til erhvervssamarbejde; |
| --- | --- |

24.

opfordrer til fremme af offentlig-private partnerskaber på området for teknologisk forskning, udvikling og implementering samt til oprettelsen af joint ventures mellem EU- og AVS-virksomheder; opfordrer ligeledes EU og medlemsstaterne til at yde finansiel og teknisk støtte til investeringer i teknologiudvikling og -overførsel i AVS-landene og dermed give incitament til erhvervssamarbejde;

| 25. | opfordrer til, at de lokale ngo'er inddrages tæt i teknologiudbredelses- og kapacitetsopbygningsprocesserne; fremhæver, at ngo'ernes kendskab til det lokale miljø er vigtigt for at sikre en vellykket indførelse af nye teknologier; |
| --- | --- |

25.

opfordrer til, at de lokale ngo'er inddrages tæt i teknologiudbredelses- og kapacitetsopbygningsprocesserne; fremhæver, at ngo'ernes kendskab til det lokale miljø er vigtigt for at sikre en vellykket indførelse af nye teknologier;

| 26. | påpeger, at AVS-landene omfatter et stort antal isolerede samfund og øer, og opfordrer derfor til, at fremme af lokalt produceret energi prioriteres; |
| --- | --- |

26.

påpeger, at AVS-landene omfatter et stort antal isolerede samfund og øer, og opfordrer derfor til, at fremme af lokalt produceret energi prioriteres;

| 27. | påpeger, at der navnlig bør tages hensyn til udvikling og overførsel af energirelaterede og miljøvenlige teknologier; mener, at der i EU's officielle udviklingsbistand bør fokuseres mere på at udvikle energieffektive teknologier og decentrale vedvarende energikilder i AVS-landene, og at dette vil mindske fattigdommen og øge beskæftigelsesmulighederne; erindrer om, at atomkraftenergi ikke er en løsning, der sikrer en lavemissionsudvikling; understreger, at teknologierne skal være effektive og økonomisk bæredygtige, og at der ved deres indførelse skal anlægges en holistisk tilgang med forskellige bæredygtighedsdimensioner, herunder sundheds- og miljømæssige, teknologiske, økonomiske, sociokulturelle og institutionelle aspekter; |
| --- | --- |

27.

påpeger, at der navnlig bør tages hensyn til udvikling og overførsel af energirelaterede og miljøvenlige teknologier; mener, at der i EU's officielle udviklingsbistand bør fokuseres mere på at udvikle energieffektive teknologier og decentrale vedvarende energikilder i AVS-landene, og at dette vil mindske fattigdommen og øge beskæftigelsesmulighederne; erindrer om, at atomkraftenergi ikke er en løsning, der sikrer en lavemissionsudvikling; understreger, at teknologierne skal være effektive og økonomisk bæredygtige, og at der ved deres indførelse skal anlægges en holistisk tilgang med forskellige bæredygtighedsdimensioner, herunder sundheds- og miljømæssige, teknologiske, økonomiske, sociokulturelle og institutionelle aspekter;

| 28. | understreger, at de økonomiske partnerskabsaftaler skal indvirke positivt på udbredelsen af teknologi og styrkelsen af den innovative kapacitet i AVS-regionerne, som beskrevet i udkastet til tekst om en øget indsats inden for udvikling og overførsel af teknologi; |
| --- | --- |

28.

understreger, at de økonomiske partnerskabsaftaler skal indvirke positivt på udbredelsen af teknologi og styrkelsen af den innovative kapacitet i AVS-regionerne, som beskrevet i udkastet til tekst om en øget indsats inden for udvikling og overførsel af teknologi;

| 29. | fremhæver, at AVS-landene i højere grad bør drage fordel af det potentiale, der ligger i mekanismen for bæredygtig udvikling, som skal omformes under scenariet efter København; |
| --- | --- |

29.

fremhæver, at AVS-landene i højere grad bør drage fordel af det potentiale, der ligger i mekanismen for bæredygtig udvikling, som skal omformes under scenariet efter København;

| 30. | understreger behovet for at fokusere specifikt på det teknologiske potentiale med hensyn til afhjælpning og tilpasning til klimaændringerne i AVS-landene; |
| --- | --- |

30.

understreger behovet for at fokusere specifikt på det teknologiske potentiale med hensyn til afhjælpning og tilpasning til klimaændringerne i AVS-landene;

| 31. | understreger behovet for at sikre, at udviklingen og overførslen af teknologi samt aktiviteterne under kapacitetsopbygningsprojekterne spores, overvåges og evalueres rutinemæssigt; opfordrer til, at der jævnligt udarbejdes rapporter om status, muligheder og eventuelle behov for yderligere forbedringer med henblik på at formulere anbefalinger på basis af evalueringsresultaterne; understreger vigtigheden af at udveksle erfaringer; |
| --- | --- |

31.

understreger behovet for at sikre, at udviklingen og overførslen af teknologi samt aktiviteterne under kapacitetsopbygningsprojekterne spores, overvåges og evalueres rutinemæssigt; opfordrer til, at der jævnligt udarbejdes rapporter om status, muligheder og eventuelle behov for yderligere forbedringer med henblik på at formulere anbefalinger på basis af evalueringsresultaterne; understreger vigtigheden af at udveksle erfaringer;

| 32. | pålægger sine medformænd at sende denne beslutning til AVS-EU-Ministerrådet, Europa-Parlamentet, Kommissionen, Den Afrikanske Union og UNFCCC's sekretariat. |
| --- | --- |

32.

pålægger sine medformænd at sende denne beslutning til AVS-EU-Ministerrådet, Europa-Parlamentet, Kommissionen, Den Afrikanske Union og UNFCCC's sekretariat.

BESLUTNING (9)

om opfyldelse af 2015-målene: innovative løsninger på de sociale og økonomiske udfordringer

Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU,

der samledes i Kinshasa (Den Demokratiske Republik Congo) den 2.-4. december 2010,

der henviser til sin forretningsordens artikel 17, stk. 1,

der henviser til FN's årtusindeerklæring af 8. september 2000, hvori 2015-målene opstilles som det internationale samfunds fælles kriterier for fattigdomsudryddelse,

der henviser til Monterrey-konsensussen, som vedtoges på FN's internationale konference om udviklingsfinansiering den 21.-22. marts 2002, og Doha-erklæringen om udviklingsfinansiering, som vedtoges den 2. december 2008 på den internationale opfølgningskonference om udviklingsfinansiering, hvor implementeringen af Monterrey-konsensussen blev evalueret,

der henviser til sin beslutning om fødevaresikkerhed i AVS-landene og om AVS-EU-samarbejdets rolle, som vedtoges i Ljubljana den 20. marts 2008 (10),

der henviser til Paris-erklæringen om bistandseffektivitet og Accra-handlingsplanen,

der henviser til meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg med titlen: »Skat og udvikling: Samarbejde med udviklingslandene om god forvaltningspraksis på skatteområdet« (KOM(2010)0163),

der henviser til opfordringen fra Addis Abeba om at træffe omgående foranstaltninger til fordel for mødres sundhed,

der henviser til opfordringen fra Berlin og til de strategiske alternativer for ngo'er, som begge offentliggjordes til markering af 15-årsdagen for FN's internationale konference om befolkning og udvikling (ICPD/15),

der henviser til FN's generalsekretærs rapport fra juli 2009 om gennemførelsen af årtusindeerklæringen,

der henviser til konventionen om barnets rettigheder (CRC) og konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder (CEDAW),

der henviser til UNDP's rapport med titlen »Beyond the Midpoint: achieving the Millennium Development Goals«, som offentliggjordes i januar 2010,

der henviser til Verdenssundhedsorganisationens (WHO's) rapport fra 2008 med titlen »Primære sundhedsydelser – nu mere end nogensinde«,

der henviser til FN-konventionen om handicappedes rettigheder, der er blevet ratificeret af 95 stater, og som EU er i færd med at tilslutte sig, og navnlig konventionens artikel 32,

der henviser til rapporten fra UNDP, UNFPA, UNICEF og WFP med titlen »Stocktaking on the Millennium Development Goals«, som offentliggjordes i januar 2010,

der henviser til UNICEF's rapport med titlen »Progress for children - Achieving the MDGs with equity«, som offentliggjordes i september 2010,

der henviser til erklæringen fra verdenstopmødet om fødevaresikkerhed, som afholdtes i Rom den 16.-18. november 2009,

der henviser til EU's 12-punkts-handlingsplan til støtte for 2015-målene, som Kommissionen offentliggjorde den 21. april 2010,

der henviser til UNIDO's rapport om industriel udvikling fra 2009: »Breaking In and Moving Up: New Industrial Challenges for the Bottom Billion and the Middle-Income Countries«,

der henviser til plenarmødet på højt plan i FN's Generalforsamling om 2015-målene i New York den 20.-22. september 2010 og slutdokumentet herfra,

der henviser til FN's Generalforsamlings resolution 64/131 om opfyldelse af 2015-målene for handicappede personer,

der henviser til betænkning fra sit Udvalg om Sociale Anliggender og Miljø (AVS-EU-100.732/10/endelig),

| A. | der henviser til, at Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisationen (FAO) (11) skønner, at antallet af underernærede personer i verden faldt til 925 mio. i 2010 i sammenligning med 1 mia. i 2009, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisationen (FAO) (11) skønner, at antallet af underernærede personer i verden faldt til 925 mio. i 2010 i sammenligning med 1 mia. i 2009,

| B. | der henviser til, at følgerne af de forskellige kriser (energi- og fødevarekrisen samt den finansielle og økonomiske krise) for AVS-landene frembyder yderligere udfordringer i forbindelse med fattigdomsbekæmpelsen og risikerer at sætte opfyldelsen af 2015-målene over styr, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at følgerne af de forskellige kriser (energi- og fødevarekrisen samt den finansielle og økonomiske krise) for AVS-landene frembyder yderligere udfordringer i forbindelse med fattigdomsbekæmpelsen og risikerer at sætte opfyldelsen af 2015-målene over styr,

| C. | der henviser til, at der er behov for incitamenter for at sikre, at investorerne styrker deres deltagelse i projekter med en positiv lokal indvirkning på det økonomiske, sociale og miljømæssige plan, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at der er behov for incitamenter for at sikre, at investorerne styrker deres deltagelse i projekter med en positiv lokal indvirkning på det økonomiske, sociale og miljømæssige plan,

| D. | der henviser til, at det er nødvendigt inden for rammerne af de økonomiske partnerskabsaftaler (ØPA'er) at indføre foranstaltninger til støtte af skattereformer for at kompensere for tabet af toldindtægter som følge af fjernelsen af toldafgifter som led i liberaliseringen af samhandelen, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at det er nødvendigt inden for rammerne af de økonomiske partnerskabsaftaler (ØPA'er) at indføre foranstaltninger til støtte af skattereformer for at kompensere for tabet af toldindtægter som følge af fjernelsen af toldafgifter som led i liberaliseringen af samhandelen,

| E. | der henviser til, at den ekstreme fattigdom kun er faldet marginalt i løbet af de seneste år, og at der som følge af befolkningstilvæksten er sket en reel stigning på 27 mio. i antallet af mennesker, der lever i ekstrem fattigdom i Afrika syd for Sahara (12), |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at den ekstreme fattigdom kun er faldet marginalt i løbet af de seneste år, og at der som følge af befolkningstilvæksten er sket en reel stigning på 27 mio. i antallet af mennesker, der lever i ekstrem fattigdom i Afrika syd for Sahara (12),

| F. | der henviser til, at alt for mange børn, især de fattigste og mest marginaliserede, fortsat nægtes retten til uddannelse (mere end 100 mio. var sat uden for skolesystemet i 2008, hvoraf de 52 % var piger), og at de børn, som på nuværende tidspunkt er sat uden for skolesystemet, især i Afrika, aldrig har været i kontakt med det formelle uddannelsessystem (13); der henviser til, at 80 % af verdens handicappede lever i udviklingslandene, og at mere end 98 % af de handicappede børn i disse lande ikke følger en fuldtids skolegang, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at alt for mange børn, især de fattigste og mest marginaliserede, fortsat nægtes retten til uddannelse (mere end 100 mio. var sat uden for skolesystemet i 2008, hvoraf de 52 % var piger), og at de børn, som på nuværende tidspunkt er sat uden for skolesystemet, især i Afrika, aldrig har været i kontakt med det formelle uddannelsessystem (13); der henviser til, at 80 % af verdens handicappede lever i udviklingslandene, og at mere end 98 % af de handicappede børn i disse lande ikke følger en fuldtids skolegang,

| G. | der henviser til, at ulige muligheder baseret på køn, etnisk oprindelse, indkomst, sprog eller handicap udgør store hindringer for uddannelse for alle, og at det uden registrerede oplysninger om inddragelsen af disse grupper er vanskeligt at måle eventuelle fremskridt; der henviser til, at målet om afskaffelse af uligheder mellem kønnene ikke er opfyldt, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at ulige muligheder baseret på køn, etnisk oprindelse, indkomst, sprog eller handicap udgør store hindringer for uddannelse for alle, og at det uden registrerede oplysninger om inddragelsen af disse grupper er vanskeligt at måle eventuelle fremskridt; der henviser til, at målet om afskaffelse af uligheder mellem kønnene ikke er opfyldt,

| H. | der henviser til, at udryddelse af fattigdom også kræver demokratisk deltagelse og bør ledsages af en ændring af de økonomiske strukturer for at sikre alle kvinder lige muligheder og adgang til ressourcer og offentlige tjenesteydelser, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at udryddelse af fattigdom også kræver demokratisk deltagelse og bør ledsages af en ændring af de økonomiske strukturer for at sikre alle kvinder lige muligheder og adgang til ressourcer og offentlige tjenesteydelser,

| I. | der henviser til, at selvom der er sket store fremskridt med hensyn til opfyldelsen af nogle af 2015-målene, er det de tre 2015-mål for sundhed - og i særdeleshed målet vedrørende mødredødelighed - der er længst fra at være opfyldt, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at selvom der er sket store fremskridt med hensyn til opfyldelsen af nogle af 2015-målene, er det de tre 2015-mål for sundhed - og i særdeleshed målet vedrørende mødredødelighed - der er længst fra at være opfyldt,

| J. | der henviser til, at dødeligheden blandt børn under fem år er faldet fra 90 dødsfald pr. 1 000 levendefødte i 1990 til 65 i 2008 takket være bedre rutinemæssig vaccinationsdækning og tilbud om en gentagelse af vaccinationen, men at den faldende tendens i dødeligheden i den nævnte aldersgruppe stadig ikke er tilstrækkelig til at opfylde 2015-målet, særlig i Afrika syd for Sahara (14), og at dødeligheden blandt handicappede børn under fem år er på 80 % selv i lande, hvor den generelle dødelighed blandt børn under fem år er faldet til under 20 % (15), |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at dødeligheden blandt børn under fem år er faldet fra 90 dødsfald pr. 1 000 levendefødte i 1990 til 65 i 2008 takket være bedre rutinemæssig vaccinationsdækning og tilbud om en gentagelse af vaccinationen, men at den faldende tendens i dødeligheden i den nævnte aldersgruppe stadig ikke er tilstrækkelig til at opfylde 2015-målet, særlig i Afrika syd for Sahara (14), og at dødeligheden blandt handicappede børn under fem år er på 80 % selv i lande, hvor den generelle dødelighed blandt børn under fem år er faldet til under 20 % (15),

| K. | der henviser til, at antallet af undervægtige børn under fem år globalt faldt fra 31 % til 26 % fra 1990 til 2008; der henviser til, at de fleste lande, hvor der kun sker utilstrækkelige eller slet ingen fremskridt hen imod opfyldelsen af 2015-mål 1, er beliggende i Afrika syd for Sahara og i Sydasien (16). |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at antallet af undervægtige børn under fem år globalt faldt fra 31 % til 26 % fra 1990 til 2008; der henviser til, at de fleste lande, hvor der kun sker utilstrækkelige eller slet ingen fremskridt hen imod opfyldelsen af 2015-mål 1, er beliggende i Afrika syd for Sahara og i Sydasien (16).

| L. | der henviser til, at målet om at forbedre mødres sundhed stadig ikke er opfyldt med en samlet nedbringelse af mødredødeligheden på 1 % pr. år i forhold til de 5,5 % pr. år, der er nødvendige for at nå 2015-målet om nedbringelse af mødredødeligheden (17); der henviser til, at mange kvinder lider af kvæstelser, infektioner, sygdomme eller handicap som følge af komplikationer i tilknytning til graviditet eller fødsel, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at målet om at forbedre mødres sundhed stadig ikke er opfyldt med en samlet nedbringelse af mødredødeligheden på 1 % pr. år i forhold til de 5,5 % pr. år, der er nødvendige for at nå 2015-målet om nedbringelse af mødredødeligheden (17); der henviser til, at mange kvinder lider af kvæstelser, infektioner, sygdomme eller handicap som følge af komplikationer i tilknytning til graviditet eller fødsel,

| M. | der henviser til, at de fleste hiv-smittede lever i Afrika syd for Sahara, og at de fleste af dem er kvinder, og til, at halvdelen af de hiv-positive gravide kvinder på verdensplan nu modtager antiretroviral behandling (ARV) til forebyggelse af hiv-smitte fra mor til barn, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at de fleste hiv-smittede lever i Afrika syd for Sahara, og at de fleste af dem er kvinder, og til, at halvdelen af de hiv-positive gravide kvinder på verdensplan nu modtager antiretroviral behandling (ARV) til forebyggelse af hiv-smitte fra mor til barn,

| N. | der henviser til, at uddannelsessektoren gennem undervisningsprogrammer i hele en persons undervisningsforløb er et vigtigt redskab til forebyggelse af hiv, malaria, tuberkulose og oversete tropesygdomme og til mindskelse af risikoen for den hertil knyttede stigmatisering, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at uddannelsessektoren gennem undervisningsprogrammer i hele en persons undervisningsforløb er et vigtigt redskab til forebyggelse af hiv, malaria, tuberkulose og oversete tropesygdomme og til mindskelse af risikoen for den hertil knyttede stigmatisering,

| O. | der henviser til, at FN skønner, at det er nødvendigt at ansætte mere end 10 mio. lærere på verdensplan for at nå det internationalt aftalte mål om at sikre grundskoleundervisning for alle inden 2015 (18), |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at FN skønner, at det er nødvendigt at ansætte mere end 10 mio. lærere på verdensplan for at nå det internationalt aftalte mål om at sikre grundskoleundervisning for alle inden 2015 (18),

| P. | der henviser til, at malaria fortsat udgør en betydelig trussel for næsten halvdelen af verdens befolkning, og at 90 % af alle malariadødsfald forekommer i Afrika syd for Sahara, og hovedsagelig blandt børn under fem år, og til, at malaria også kan føre til andre farlige helbredsproblemer som f.eks. anæmi, lav fødselsvægt, for tidlig fødsel, spædbørnsdødelighed og mødredødelighed, og at insektmiddelbehandlede net har vist sig at nedbringe børnedødeligheden med ca. 20 % (19), |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at malaria fortsat udgør en betydelig trussel for næsten halvdelen af verdens befolkning, og at 90 % af alle malariadødsfald forekommer i Afrika syd for Sahara, og hovedsagelig blandt børn under fem år, og til, at malaria også kan føre til andre farlige helbredsproblemer som f.eks. anæmi, lav fødselsvægt, for tidlig fødsel, spædbørnsdødelighed og mødredødelighed, og at insektmiddelbehandlede net har vist sig at nedbringe børnedødeligheden med ca. 20 % (19),

| Q. | der henviser til, at forekomsten af tuberkulose, målt som antallet af tilfælde pr. 100 000 personer, også er faldet på verdensplan, og at målsætningen om en halvering af forekomst og dødelighed inden 2015 efter al sandsynlighed ikke vil blive nået, |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at forekomsten af tuberkulose, målt som antallet af tilfælde pr. 100 000 personer, også er faldet på verdensplan, og at målsætningen om en halvering af forekomst og dødelighed inden 2015 efter al sandsynlighed ikke vil blive nået,

| R. | der henviser til, at der er mere end 650 mio. mennesker med handicap på verdensplan, hvoraf 80 % lever i udviklingslande, for størstedelens vedkommende ledige og under fattigdomsgrænsen, |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at der er mere end 650 mio. mennesker med handicap på verdensplan, hvoraf 80 % lever i udviklingslande, for størstedelens vedkommende ledige og under fattigdomsgrænsen,

| S. | der henviser til, at AVS-landene stadig står over for mange miljørelaterede udfordringer i tilknytning til forurening, klimaændringer og afskovning, som kan få negativ indvirkning på forsyningen af lokale landbrugsprodukter, |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at AVS-landene stadig står over for mange miljørelaterede udfordringer i tilknytning til forurening, klimaændringer og afskovning, som kan få negativ indvirkning på forsyningen af lokale landbrugsprodukter,

| T. | der henviser til, at den globale målsætning om forsyning af drikkevand fra forbedrede kilder er godt på vej til at blive opfyldt, og at 207 mio. flere afrikanere nu bruger sikre drikkevandskilder, men at udbredelsen af bedre drikkevand i Afrika syd for Sahara stadig er lavere end i andre regioner, og at fremskridtet i udbredelsen af sanitet har været minimalt i visse lande, da ca. 95 % af de fattigste i disse lande praktiserer afføring i det fri (20), |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at den globale målsætning om forsyning af drikkevand fra forbedrede kilder er godt på vej til at blive opfyldt, og at 207 mio. flere afrikanere nu bruger sikre drikkevandskilder, men at udbredelsen af bedre drikkevand i Afrika syd for Sahara stadig er lavere end i andre regioner, og at fremskridtet i udbredelsen af sanitet har været minimalt i visse lande, da ca. 95 % af de fattigste i disse lande praktiserer afføring i det fri (20),

| U. | der henviser til, at Afrika syd for Sahara fortsat har den højeste forekomst af slum på verdensplan, selv om antallet af mennesker, der lever i slum, er faldet, |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at Afrika syd for Sahara fortsat har den højeste forekomst af slum på verdensplan, selv om antallet af mennesker, der lever i slum, er faldet,

| V. | der henviser til, at 215 mio. børn i verden er tvunget til at arbejde, og at 115 mio. af disse er ofre for, hvad ILO karakteriserer som de værste former for arbejde (21), |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at 215 mio. børn i verden er tvunget til at arbejde, og at 115 mio. af disse er ofre for, hvad ILO karakteriserer som de værste former for arbejde (21),

| W. | der henviser til, at begrebet »børnearbejde« ifølge UNICEF betyder alle former for arbejde, som udføres af børn under 18 år, og som er farligt eller griber ind i uddannelsen af barnet eller er skadeligt for barnets helbred eller dets fysiske, mentale, åndelige, moralske eller sociale udvikling, |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at begrebet »børnearbejde« ifølge UNICEF betyder alle former for arbejde, som udføres af børn under 18 år, og som er farligt eller griber ind i uddannelsen af barnet eller er skadeligt for barnets helbred eller dets fysiske, mentale, åndelige, moralske eller sociale udvikling,

| X. | der henviser til, at det globale udviklingspartnerskab, på trods af at der sket yderligere fremskridt i retning af at opfylde 2015-mål 8, har været ramt af betydelige tilbageslag, hvilket vil hindre en tilfredsstillende opfyldelse af 2015-målene, |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at det globale udviklingspartnerskab, på trods af at der sket yderligere fremskridt i retning af at opfylde 2015-mål 8, har været ramt af betydelige tilbageslag, hvilket vil hindre en tilfredsstillende opfyldelse af 2015-målene,

| Y. | der henviser til, at 2015-målene ikke vil blive opfyldt uden en ledsagende sans for ansvarlighed, god regeringsførelse, demokrati, sikkerhed, udvikling, menneskerettigheder og ligestilling, |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at 2015-målene ikke vil blive opfyldt uden en ledsagende sans for ansvarlighed, god regeringsførelse, demokrati, sikkerhed, udvikling, menneskerettigheder og ligestilling,

| Z. | der henviser til, at, ODA-målet på 0,7 % ville mobilisere mere end 300 mia. amerikanske dollars årligt til udvikling, hvis det blev opfyldt af alle bidragydere inden 2015, |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at, ODA-målet på 0,7 % ville mobilisere mere end 300 mia. amerikanske dollars årligt til udvikling, hvis det blev opfyldt af alle bidragydere inden 2015,

| AA. | der henviser til at mangel på fred og sikkerhed, demokrati og politisk stabilitet ofte forhindrer fattige lande i at udfolde deres fulde udviklingspotentiale, |
| --- | --- |

AA.

der henviser til at mangel på fred og sikkerhed, demokrati og politisk stabilitet ofte forhindrer fattige lande i at udfolde deres fulde udviklingspotentiale,

| AB. | der henviser til, at jordbesiddelse skaber incitament for privatpersoner, familier og fællesskaber til at styre deres egen udvikling og sikre fødevaresikkerhed på lokalt niveau, |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at jordbesiddelse skaber incitament for privatpersoner, familier og fællesskaber til at styre deres egen udvikling og sikre fødevaresikkerhed på lokalt niveau,

| 1. | minder om, at de internationale forpligtelser, der er indgået, hvad angår 2015-målene, forudsætter at de industrialiserede lande når op på et bidrag på 0,7 % af bruttonationalproduktet i officiel udviklingsbistand (ODA) inden 2015; minder om, at EU's bidrag i øjeblikket ligger 20 mia. euro under udgiftsforpligtelserne i tilknytning til 2015-målene; |
| --- | --- |

1.

minder om, at de internationale forpligtelser, der er indgået, hvad angår 2015-målene, forudsætter at de industrialiserede lande når op på et bidrag på 0,7 % af bruttonationalproduktet i officiel udviklingsbistand (ODA) inden 2015; minder om, at EU's bidrag i øjeblikket ligger 20 mia. euro under udgiftsforpligtelserne i tilknytning til 2015-målene;

| 2. | glæder sig over FN-topmødet i New York som et tydeligt tegn på, at alle lande fortsat er besluttet på at opfylde målene inden 2015 selv under de nuværende vanskelige internationale forhold; |
| --- | --- |

2.

glæder sig over FN-topmødet i New York som et tydeligt tegn på, at alle lande fortsat er besluttet på at opfylde målene inden 2015 selv under de nuværende vanskelige internationale forhold;

| 3. | minder om, at der er sket store fremskridt med hensyn til opfyldelsen af 2015-målene; opfordrer derfor på den ene side til, at de gode resultater offentliggøres regelmæssigt, og på den anden side til, at EU og AVS-landene udarbejder flerårige tidsplaner med henblik på at opfylde 2015-målene inden for de næste fem år; |
| --- | --- |

3.

minder om, at der er sket store fremskridt med hensyn til opfyldelsen af 2015-målene; opfordrer derfor på den ene side til, at de gode resultater offentliggøres regelmæssigt, og på den anden side til, at EU og AVS-landene udarbejder flerårige tidsplaner med henblik på at opfylde 2015-målene inden for de næste fem år;

| 4. | opfordrer de internationale bidragydere til at yde betydelig resultatorienteret, supplerende, gennemsigtig og målbar finansiering for at hjælpe de fattige lande med at bekæmpe fattigdom, opfylde 2015-målene og afbøde konsekvenserne af klimaændringerne og den økonomiske krise; |
| --- | --- |

4.

opfordrer de internationale bidragydere til at yde betydelig resultatorienteret, supplerende, gennemsigtig og målbar finansiering for at hjælpe de fattige lande med at bekæmpe fattigdom, opfylde 2015-målene og afbøde konsekvenserne af klimaændringerne og den økonomiske krise;

| 5. | opfordrer AVS-landene til i tilstrækkelig grad at øge og mobilisere deres nationale ressourcer for bedre at nå 2015-målene; |
| --- | --- |

5.

opfordrer AVS-landene til i tilstrækkelig grad at øge og mobilisere deres nationale ressourcer for bedre at nå 2015-målene;

| 6. | understreger behovet for at indføre alternative og innovative kilder til finansiering af udvikling med henblik på at kunne opfylde 2015-målene; |
| --- | --- |

6.

understreger behovet for at indføre alternative og innovative kilder til finansiering af udvikling med henblik på at kunne opfylde 2015-målene;

| 7. | opfordrer EU og AVS-landene til at råde FN til at nedsætte et mellemstatsligt udvalg for internationale skatteanliggender; |
| --- | --- |

7.

opfordrer EU og AVS-landene til at råde FN til at nedsætte et mellemstatsligt udvalg for internationale skatteanliggender;

| 8. | opfordrer G-20 til at slå hårdt ned på skattely, idet de kortlægger samarbejdende skattejurisdiktioner med lav beskatning, samt skatteunddragelse og til at slå til lyd for større gennemsigtighed og et landespecifikt rapporteringssystem for at sætte udviklingslandene i stand til at beholde deres egne ressourcer til deres egen udvikling; |
| --- | --- |

8.

opfordrer G-20 til at slå hårdt ned på skattely, idet de kortlægger samarbejdende skattejurisdiktioner med lav beskatning, samt skatteunddragelse og til at slå til lyd for større gennemsigtighed og et landespecifikt rapporteringssystem for at sætte udviklingslandene i stand til at beholde deres egne ressourcer til deres egen udvikling;

| 9. | opfordrer alle internationale bidragydere til fortsat at forbedre donorkoordineringen og arbejdsfordelingen og til at afkoble hele deres støtte i samråd med partnerlandene; |
| --- | --- |

9.

opfordrer alle internationale bidragydere til fortsat at forbedre donorkoordineringen og arbejdsfordelingen og til at afkoble hele deres støtte i samråd med partnerlandene;

| 10. | opfordrer indtrængende EU og AVS-landene til at indføre effektive strategier for gældslettelse i AVS-landene, specielt til støtte for 2015-målene vedrørende uddannelse og sundhed; gør samtidig opmærksom på, at tredjeverdenslandenes udenrigsgæld og dennes mekanismer, f.eks. betaling af afdrag og renter, udgør en enorm, permanent hæmsko for disse landes udvikling; |
| --- | --- |

10.

opfordrer indtrængende EU og AVS-landene til at indføre effektive strategier for gældslettelse i AVS-landene, specielt til støtte for 2015-målene vedrørende uddannelse og sundhed; gør samtidig opmærksom på, at tredjeverdenslandenes udenrigsgæld og dennes mekanismer, f.eks. betaling af afdrag og renter, udgør en enorm, permanent hæmsko for disse landes udvikling;

| 11. | understreger, at for at opfylde 2015-målene bør de offentlige tjenesteydelser opretholdes og styrkes som et uundværligt led til løsning af især sundheds- og fattigdomsproblemerne; |
| --- | --- |

11.

understreger, at for at opfylde 2015-målene bør de offentlige tjenesteydelser opretholdes og styrkes som et uundværligt led til løsning af især sundheds- og fattigdomsproblemerne;

| 12. | opfordrer alle EU-medlemsstater til at træffe foranstaltninger, der gør pengeoverførsler billigere; |
| --- | --- |

12.

opfordrer alle EU-medlemsstater til at træffe foranstaltninger, der gør pengeoverførsler billigere;

| 13. | påpeger, at selv om bistand kan være en løftestang for udviklingslandene, er det ikke nok til at sikre bæredygtig og varig udvikling; opfordrer derfor til, at der reelt oprettes partnerskaber mellem den offentlige og den private sektor, til, at udviklingslandene sikres et større ejerskab til deres årtusindprojekter, og til, at regeringerne skaber de rette betingelser for, at den private sektor kan innovere, investere og skabe job; |
| --- | --- |

13.

påpeger, at selv om bistand kan være en løftestang for udviklingslandene, er det ikke nok til at sikre bæredygtig og varig udvikling; opfordrer derfor til, at der reelt oprettes partnerskaber mellem den offentlige og den private sektor, til, at udviklingslandene sikres et større ejerskab til deres årtusindprojekter, og til, at regeringerne skaber de rette betingelser for, at den private sektor kan innovere, investere og skabe job;

| 14. | gentager, at handel spiller en vigtig rolle som motor for vækst og udvikling og bidrager til at opfylde 2015-målene; understreger, at det er nødvendigt at bekæmpe protektionistiske tendenser; |
| --- | --- |

14.

gentager, at handel spiller en vigtig rolle som motor for vækst og udvikling og bidrager til at opfylde 2015-målene; understreger, at det er nødvendigt at bekæmpe protektionistiske tendenser;

| 15. | opfordrer EU til at træffe konkrete foranstaltninger mod fattigdom ved at sikre politisammenhæng mellem sin handelspolitik og sit udviklingssamarbejde samt den fælles landbrugs- og fiskeripolitik med henblik på at undgå direkte eller indirekte negative konsekvenser for AVS-landenes bæredygtige økonomiske udvikling; |
| --- | --- |

15.

opfordrer EU til at træffe konkrete foranstaltninger mod fattigdom ved at sikre politisammenhæng mellem sin handelspolitik og sit udviklingssamarbejde samt den fælles landbrugs- og fiskeripolitik med henblik på at undgå direkte eller indirekte negative konsekvenser for AVS-landenes bæredygtige økonomiske udvikling;

| 16. | er af den opfattelse, at strategier omkring lokal økonomisk udvikling har potentiale til at omforme udviklingslandenes nationale og tværregionale bæredygtige udvikling, således at der opbygges nationale og regionale markeder under hensyntagen til befolkningernes reelle behov; |
| --- | --- |

16.

er af den opfattelse, at strategier omkring lokal økonomisk udvikling har potentiale til at omforme udviklingslandenes nationale og tværregionale bæredygtige udvikling, således at der opbygges nationale og regionale markeder under hensyntagen til befolkningernes reelle behov;

| 17. | opfordrer EU og AVS-landene til at sikre afgørende fremskridt for de 2015-mål, som er i størst fare for ikke at blive opfyldt, bl.a. 2015-mål 3, 4, 5, 6 og 8; |
| --- | --- |

17.

opfordrer EU og AVS-landene til at sikre afgørende fremskridt for de 2015-mål, som er i størst fare for ikke at blive opfyldt, bl.a. 2015-mål 3, 4, 5, 6 og 8;

| 18. | minder om, at en forsvarlig skatteforvaltning og forsvarlige korruptionsbekæmpelsesforanstaltninger vil bidrage til at skabe et gunstigt investeringsmiljø; |
| --- | --- |

18.

minder om, at en forsvarlig skatteforvaltning og forsvarlige korruptionsbekæmpelsesforanstaltninger vil bidrage til at skabe et gunstigt investeringsmiljø;

| 19. | glæder sig over Kommissionens tilsagn om at anvende 1 mia. euro i forbindelse med 2015-målene, som blev afgivet af Kommissionens formand på FN-topmødet i New York om 2015-målene, til at belønne lande, der udviser gode resultater, og støtte dem, som er sakket længst bagefter; |
| --- | --- |

19.

glæder sig over Kommissionens tilsagn om at anvende 1 mia. euro i forbindelse med 2015-målene, som blev afgivet af Kommissionens formand på FN-topmødet i New York om 2015-målene, til at belønne lande, der udviser gode resultater, og støtte dem, som er sakket længst bagefter;

| 20. | opfordrer indtrængende AVS-landene til at tage konkrete skridt for at gennemføre forbedringer inden for mødresundhed; opfordrer derfor udviklingslandene til at bruge mindst 15 % af de nationale budgetter på sundhedspleje og til at styrke deres sundhedsvæsen og til at fremskynde uddannelsen af jordemødre og sygeplejersker til feltarbejde; |
| --- | --- |

20.

opfordrer indtrængende AVS-landene til at tage konkrete skridt for at gennemføre forbedringer inden for mødresundhed; opfordrer derfor udviklingslandene til at bruge mindst 15 % af de nationale budgetter på sundhedspleje og til at styrke deres sundhedsvæsen og til at fremskynde uddannelsen af jordemødre og sygeplejersker til feltarbejde;

| 21. | opfordrer EU og AVS-landene til at finde frem til effektive strategier for social beskyttelse, der prioriterer en gensidig fordeling af beskyttelsen mod risici og forudbetalingsordninger, for at undgå, at patienten skal betale udbydere af primære sundhedstjenester direkte, hvilket ofte afskrækker de fattige fra at benytte disse ydelser; |
| --- | --- |

21.

opfordrer EU og AVS-landene til at finde frem til effektive strategier for social beskyttelse, der prioriterer en gensidig fordeling af beskyttelsen mod risici og forudbetalingsordninger, for at undgå, at patienten skal betale udbydere af primære sundhedstjenester direkte, hvilket ofte afskrækker de fattige fra at benytte disse ydelser;

| 22. | glæder sig over den globale strategi for kvinders og børns sundhed med løfter om mere end 40 mia. amerikanske dollars over de næste fem år, som blev lanceret på FN-topmødet om 2015-målene; |
| --- | --- |

22.

glæder sig over den globale strategi for kvinders og børns sundhed med løfter om mere end 40 mia. amerikanske dollars over de næste fem år, som blev lanceret på FN-topmødet om 2015-målene;

| 23. | opfordrer EU og AVS-landene til at fremme den frie og rummelige adgang til sundhedspleje og indføre, forbedre og styrke sundhedspleje af høj kvalitet, herunder graviditetspleje, fødselsbistand ved uddannet sundhedspersonale og adgang til obstetrisk pleje i akutte tilfælde; |
| --- | --- |

23.

opfordrer EU og AVS-landene til at fremme den frie og rummelige adgang til sundhedspleje og indføre, forbedre og styrke sundhedspleje af høj kvalitet, herunder graviditetspleje, fødselsbistand ved uddannet sundhedspersonale og adgang til obstetrisk pleje i akutte tilfælde;

| 24. | opfordrer til en holistisk, helhedsorienteret sundhedstilgang, der omfatter adgang til medicin, lægehjælp og rent vand, sanitet og ernæring; understreger, at en sådan kompleks tilgang kunne have en større og stimulerende effekt med hensyn til opfyldelsen af sundhedsrelaterede 2015-mål; |
| --- | --- |

24.

opfordrer til en holistisk, helhedsorienteret sundhedstilgang, der omfatter adgang til medicin, lægehjælp og rent vand, sanitet og ernæring; understreger, at en sådan kompleks tilgang kunne have en større og stimulerende effekt med hensyn til opfyldelsen af sundhedsrelaterede 2015-mål;

| 25. | understreger, at ordningerne for uddannelse af sundhedspersonale er utilstrækkelige i Afrika, hvor to tredjedele af landene kun har én lægeuddannelsesinstitution og ingen slet ingen; opfordrer derfor indtrængende AVS-landene til i deres strategier at medtage særlige programmer for uddannelse af sundhedspersonale for at gøre det muligt at ansætte kvalificeret personale på hospitalerne og i sundhedsstrukturerne; |
| --- | --- |

25.

understreger, at ordningerne for uddannelse af sundhedspersonale er utilstrækkelige i Afrika, hvor to tredjedele af landene kun har én lægeuddannelsesinstitution og ingen slet ingen; opfordrer derfor indtrængende AVS-landene til i deres strategier at medtage særlige programmer for uddannelse af sundhedspersonale for at gøre det muligt at ansætte kvalificeret personale på hospitalerne og i sundhedsstrukturerne;

| 26. | udtrykker sin betænkelighed ved, at de industrialiserede landes rekruttering af kvalificeret sundhedspersonale er en af de faktorer, som forværrer situationen for udviklingslandenes skrøbelige sundhedssystemer; |
| --- | --- |

26.

udtrykker sin betænkelighed ved, at de industrialiserede landes rekruttering af kvalificeret sundhedspersonale er en af de faktorer, som forværrer situationen for udviklingslandenes skrøbelige sundhedssystemer;

| 27. | opfordrer til en større fokus på det stigende antal ikkeoverførbare sygdomme, oversete tropesygdomme samt de sygdomme, der opstår som følge af vold, traumer og ulykker, ved at styrke sundhedssystemerne i AVS-landene; |
| --- | --- |

27.

opfordrer til en større fokus på det stigende antal ikkeoverførbare sygdomme, oversete tropesygdomme samt de sygdomme, der opstår som følge af vold, traumer og ulykker, ved at styrke sundhedssystemerne i AVS-landene;

| 28. | opfordrer EU og AVS-landene til at opretholde bestræbelserne på at eliminere hiv-smitte fra mor til barn; gentager, at dette bedre kan opnås, hvis der tilvejebringes graviditetspleje og lokalsamfundsbaseret sundhedspleje for børn og mødre; |
| --- | --- |

28.

opfordrer EU og AVS-landene til at opretholde bestræbelserne på at eliminere hiv-smitte fra mor til barn; gentager, at dette bedre kan opnås, hvis der tilvejebringes graviditetspleje og lokalsamfundsbaseret sundhedspleje for børn og mødre;

| 29. | opfordrer EU til at forbedre fattige menneskers adgang til lægemidler til en overkommelig pris ved at udvise fleksibilitet ved anvendelsen af aftalen om handelsrelaterede aspekter af intellektuel ejendomsret (TRIPS) i sine handelsforbindelser med udviklingslande; |
| --- | --- |

29.

opfordrer EU til at forbedre fattige menneskers adgang til lægemidler til en overkommelig pris ved at udvise fleksibilitet ved anvendelsen af aftalen om handelsrelaterede aspekter af intellektuel ejendomsret (TRIPS) i sine handelsforbindelser med udviklingslande;

| 30. | opfordrer med henblik på bedre opfyldelse af 2015-målene på sundhedsområdet indtrængende regeringerne og donorlandene til at styrke sundhedssystemerne, og navnlig sundhedssystemernes grundelementer, herunder levering af tjenesteydelser, medicinalvarer, vacciner og teknologier, sundhedspersonale, sundhedsfinansiering, sundhedsinformationssystemer samt lederskab og styring, og til at sikre handicappede adgang til disse systemer; |
| --- | --- |

30.

opfordrer med henblik på bedre opfyldelse af 2015-målene på sundhedsområdet indtrængende regeringerne og donorlandene til at styrke sundhedssystemerne, og navnlig sundhedssystemernes grundelementer, herunder levering af tjenesteydelser, medicinalvarer, vacciner og teknologier, sundhedspersonale, sundhedsfinansiering, sundhedsinformationssystemer samt lederskab og styring, og til at sikre handicappede adgang til disse systemer;

| 31. | opfordrer EU og AVS-landene til at investere i en børneorienteret social beskyttelse, som omfatter social- og sygesikringsordninger; |
| --- | --- |

31.

opfordrer EU og AVS-landene til at investere i en børneorienteret social beskyttelse, som omfatter social- og sygesikringsordninger;

| 32. | understreger, at den første målsætning i 2015-målene omfatter retten til en passende levestandard og en anerkendelse af behovet for at yde handicappede en særlig beskyttelse; |
| --- | --- |

32.

understreger, at den første målsætning i 2015-målene omfatter retten til en passende levestandard og en anerkendelse af behovet for at yde handicappede en særlig beskyttelse;

| 33. | understreger behovet for at udvikle og gennemføre hensigtsmæssige nationale politikker for reduktion af børnedødeligheden, herunder forebyggelsesforanstaltninger, vaccinationer, lægebehandling samt forbedret ernæring, drikkevand og sanitet; opfordrer derfor til fremme af integrerede kampagner, som f.eks. omfatter uddeling af myggenet og vaccinationskampagner (især mod mæslinger), med henblik på at reducere børnedødeligheden; |
| --- | --- |

33.

understreger behovet for at udvikle og gennemføre hensigtsmæssige nationale politikker for reduktion af børnedødeligheden, herunder forebyggelsesforanstaltninger, vaccinationer, lægebehandling samt forbedret ernæring, drikkevand og sanitet; opfordrer derfor til fremme af integrerede kampagner, som f.eks. omfatter uddeling af myggenet og vaccinationskampagner (især mod mæslinger), med henblik på at reducere børnedødeligheden;

| 34. | opfordrer EU og AVS-landene til at fremme uddannelsespolitikker og ikke kun fokusere på indskrivningsprocenten, men også på uddannelsens kvalitet og gennemførelsesprocenten, specielt blandt piger, gennem forbedring af skolebygningernes modtagelseskapacitet og intensivering af læreruddannelsen, samtidig med at de bestræber sig på at give handicappede børn inkluderende undervisning, idet kun 10 % af disse på nuværende tidspunkt har adgang til skolesystemet i lavindkomstlandene; |
| --- | --- |

34.

opfordrer EU og AVS-landene til at fremme uddannelsespolitikker og ikke kun fokusere på indskrivningsprocenten, men også på uddannelsens kvalitet og gennemførelsesprocenten, specielt blandt piger, gennem forbedring af skolebygningernes modtagelseskapacitet og intensivering af læreruddannelsen, samtidig med at de bestræber sig på at give handicappede børn inkluderende undervisning, idet kun 10 % af disse på nuværende tidspunkt har adgang til skolesystemet i lavindkomstlandene;

| 35. | understreger den centrale rolle, som uddannelse bør spille i AVS-landenes nationale politikker, ved at kombinere effektive politikker med vedvarende nationale investeringer i uddannelse; insisterer i denne forbindelse på en holistisk tilgang til uddannelse, der bør ses som et sammensat system med forskellige deltagere, strukturer og forbindelser, og fokusere på at:






  — | tilbyde et fuldt spektrum af læringsmuligheder til børn, unge og voksne |
| --- | --- | --- |

35.

understreger den centrale rolle, som uddannelse bør spille i AVS-landenes nationale politikker, ved at kombinere effektive politikker med vedvarende nationale investeringer i uddannelse; insisterer i denne forbindelse på en holistisk tilgang til uddannelse, der bør ses som et sammensat system med forskellige deltagere, strukturer og forbindelser, og fokusere på at:

—

tilbyde et fuldt spektrum af læringsmuligheder til børn, unge og voksne

| — | opgradere uddannelseskvaliteten |
| --- | --- |

—

opgradere uddannelseskvaliteten

| — | forbedre lærernes status, løn, arbejdsbetingelser og rettigheder |
| --- | --- |

—

forbedre lærernes status, løn, arbejdsbetingelser og rettigheder

| — | involvere forskellige deltagere og interesseparter i processen ved f.eks. at fremme offentlig-private partnerskaber |
| --- | --- |

—

involvere forskellige deltagere og interesseparter i processen ved f.eks. at fremme offentlig-private partnerskaber

| — | finansiere og regulere læringstjenester; |
| --- | --- |

—

finansiere og regulere læringstjenester;

| 36. | glæder sig over FN's opbakning bag menneskerettigheder og social beskyttelse i sit slutdokument; |
| --- | --- |

36.

glæder sig over FN's opbakning bag menneskerettigheder og social beskyttelse i sit slutdokument;

| 37. | understreger, at EU- og AVS-medlemsstaterne bør styrke deres tilsagn om at fremme ligestilling, bekæmpe kønsbestemt vold og styrke kvinders indflydelse og status som de vigtigste prioriteter for at nå samtlige 2015-mål; |
| --- | --- |

37.

understreger, at EU- og AVS-medlemsstaterne bør styrke deres tilsagn om at fremme ligestilling, bekæmpe kønsbestemt vold og styrke kvinders indflydelse og status som de vigtigste prioriteter for at nå samtlige 2015-mål;

| 38. | minder om, at de udviklede landes og udviklingslandenes gensidige ansvar for at opfylde 2015-målene kræver en styrkelse af rammerne for ansvarlighed, regeringsførelse og gennemsigtighed; |
| --- | --- |

38.

minder om, at de udviklede landes og udviklingslandenes gensidige ansvar for at opfylde 2015-målene kræver en styrkelse af rammerne for ansvarlighed, regeringsførelse og gennemsigtighed;

| 39. | understreger behovet for at forfølge 2015-målene gennem en holistisk tilgang, idet alle 2015-mål er indbyrdes forbundne og gensidigt forstærkende; |
| --- | --- |

39.

understreger behovet for at forfølge 2015-målene gennem en holistisk tilgang, idet alle 2015-mål er indbyrdes forbundne og gensidigt forstærkende;

| 40. | insisterer på, at overholdelse samt fremme og beskyttelse af menneskerettighederne er en integrerende del af en effektiv indsats hen imod opfyldelsen af 2015-målene; |
| --- | --- |

40.

insisterer på, at overholdelse samt fremme og beskyttelse af menneskerettighederne er en integrerende del af en effektiv indsats hen imod opfyldelsen af 2015-målene;

| 41. | opfordrer til gennemførelse af »udviklingspagter« på lokalt niveau, som indebærer, at lokale myndigheder giver offentligt tilsagn om at opfylde de udviklingsmål, som fastlægges af lokalsamfundene, og sikrer, at de lokale myndigheder holdes ansvarlige for, hvordan midlerne anvendes; |
| --- | --- |

41.

opfordrer til gennemførelse af »udviklingspagter« på lokalt niveau, som indebærer, at lokale myndigheder giver offentligt tilsagn om at opfylde de udviklingsmål, som fastlægges af lokalsamfundene, og sikrer, at de lokale myndigheder holdes ansvarlige for, hvordan midlerne anvendes;

| 42. | understreger, at en uddannet og udlært arbejdsstyrke er altafgørende for at fremme økonomisk udvikling, konkurrenceevne og vækst; |
| --- | --- |

42.

understreger, at en uddannet og udlært arbejdsstyrke er altafgørende for at fremme økonomisk udvikling, konkurrenceevne og vækst;

| 43. | opfordrer EU- og AVS-landene til at iværksætte uddannelsesprogrammer i jura og skat for medarbejderne i skatteadministrationen; understreger, at det er nødvendigt med en særlig indsats for de lande, som stadig ikke modtager langsigtet støtte på skatteområdet; |
| --- | --- |

43.

opfordrer EU- og AVS-landene til at iværksætte uddannelsesprogrammer i jura og skat for medarbejderne i skatteadministrationen; understreger, at det er nødvendigt med en særlig indsats for de lande, som stadig ikke modtager langsigtet støtte på skatteområdet;

| 44. | understreger, at kampen for afskaffelse af børneudnyttelse og børnearbejde bør udgøre en hovedprioritet for EU- og AVS-landene; opfordrer derfor EU- og AVS-landene til at fokusere deres bestræbelser på at afskaffe børnearbejde; |
| --- | --- |

44.

understreger, at kampen for afskaffelse af børneudnyttelse og børnearbejde bør udgøre en hovedprioritet for EU- og AVS-landene; opfordrer derfor EU- og AVS-landene til at fokusere deres bestræbelser på at afskaffe børnearbejde;

| 45. | opfordrer EU- og AVS-landene til at anvende EU-finansieringen så effektivt som muligt for at opfylde 2015-målene gennem en mere omhyggelig udvælgelse af fokusområder i landestrategidokumenterne og de nationale vejledende programmer og en lettere adgang til ledsageforanstaltninger til økonomiske partnerskabsaftaler; opfordrer Kommissionen til at sikre, at dens forslag om i tilknytning til midtvejsevalueringen af AVS-programmerne at allokere reserver på 1 mia. fra EUF-midlerne især kommer de lande til gode, der er længst fra at opfylde målene; opfordrer EU til at integrere handicap i alt internationalt samarbejde i overensstemmelse med dets forpligtelse ifølge artikel 32 i FN-konventionen om handicappedes rettigheder; |
| --- | --- |

45.

opfordrer EU- og AVS-landene til at anvende EU-finansieringen så effektivt som muligt for at opfylde 2015-målene gennem en mere omhyggelig udvælgelse af fokusområder i landestrategidokumenterne og de nationale vejledende programmer og en lettere adgang til ledsageforanstaltninger til økonomiske partnerskabsaftaler; opfordrer Kommissionen til at sikre, at dens forslag om i tilknytning til midtvejsevalueringen af AVS-programmerne at allokere reserver på 1 mia. fra EUF-midlerne især kommer de lande til gode, der er længst fra at opfylde målene; opfordrer EU til at integrere handicap i alt internationalt samarbejde i overensstemmelse med dets forpligtelse ifølge artikel 32 i FN-konventionen om handicappedes rettigheder;

| 46. | opfordrer EU- og AVS-landene til at forfølge fair, retfærdige og regulerede handelspolitikker; understreger i denne forbindelse vigtigheden af at integrere menneskerettighedsdimensionen i alle handelsaftaler; |
| --- | --- |

46.

opfordrer EU- og AVS-landene til at forfølge fair, retfærdige og regulerede handelspolitikker; understreger i denne forbindelse vigtigheden af at integrere menneskerettighedsdimensionen i alle handelsaftaler;

| 47. | opfordrer EU- og AVS-landene til at øge investeringerne i landbrug og fødevaresikkerhed med særlig fokus på udbudssiden til et niveau, hvor alle er garanteret frihed fra sult, og i den forbindelse navnlig at rette fokus på akutte sultproblemer, forbedring af infrastrukturerne i landdistrikter, små landbrug og sociale beskyttelsesprogrammer med det formål at opretholde fødevaresikkerheden på lang sigt; |
| --- | --- |

47.

opfordrer EU- og AVS-landene til at øge investeringerne i landbrug og fødevaresikkerhed med særlig fokus på udbudssiden til et niveau, hvor alle er garanteret frihed fra sult, og i den forbindelse navnlig at rette fokus på akutte sultproblemer, forbedring af infrastrukturerne i landdistrikter, små landbrug og sociale beskyttelsesprogrammer med det formål at opretholde fødevaresikkerheden på lang sigt;

| 48. | er alvorligt bekymret over, at udenlandske investorer med støtte fra deres regeringer opkøber landbrugsarealer (især i Afrika), som, hvis dette spørgsmål ikke håndteres korrekt, truer med at undergrave den lokale fødevaresikkerhed og få alvorlige og vidtrækkende konsekvenser i udviklingslandene; opfordrer indtrængende AVS-landene, FN og EU til kraftigt at imødegå de negative virkninger af opkøb af landbrugsarealer; |
| --- | --- |

48.

er alvorligt bekymret over, at udenlandske investorer med støtte fra deres regeringer opkøber landbrugsarealer (især i Afrika), som, hvis dette spørgsmål ikke håndteres korrekt, truer med at undergrave den lokale fødevaresikkerhed og få alvorlige og vidtrækkende konsekvenser i udviklingslandene; opfordrer indtrængende AVS-landene, FN og EU til kraftigt at imødegå de negative virkninger af opkøb af landbrugsarealer;

| 49. | opfordrer EU- og AVS-landene til at sikre, at reformerne af den fælles landbrugspolitik, indgåelsen af økonomiske partnerskabsaftaler og Den Europæiske Udviklingsfonds midtvejsrevision sker på en sammenhængende og koordineret måde; |
| --- | --- |

49.

opfordrer EU- og AVS-landene til at sikre, at reformerne af den fælles landbrugspolitik, indgåelsen af økonomiske partnerskabsaftaler og Den Europæiske Udviklingsfonds midtvejsrevision sker på en sammenhængende og koordineret måde;

| 50. | opfordrer EU- og AVS-landene til at fremme ejendomsretten til jord som et redskab til fattigdomsbekæmpelse og en garanti for fødevaresikkerhed ved at styrke ejendomsrettighederne og lette adgangen til lån for landbrugere, små virksomheder og lokalsamfund; understreger, at det er vigtigt med nye investeringer til styrkelse af små landbrugeres kapacitet, indførelse af mere effektive vandforvaltningsteknologier og genopretning af næringsstofferne i jorden; |
| --- | --- |

50.

opfordrer EU- og AVS-landene til at fremme ejendomsretten til jord som et redskab til fattigdomsbekæmpelse og en garanti for fødevaresikkerhed ved at styrke ejendomsrettighederne og lette adgangen til lån for landbrugere, små virksomheder og lokalsamfund; understreger, at det er vigtigt med nye investeringer til styrkelse af små landbrugeres kapacitet, indførelse af mere effektive vandforvaltningsteknologier og genopretning af næringsstofferne i jorden;

| 51. | opfordrer EU- og AVS-landene til at anerkende retten til mad; |
| --- | --- |

51.

opfordrer EU- og AVS-landene til at anerkende retten til mad;

| 52. | opfordrer EU- og AVS-landene til at fremme lokal produktion og lokalt forbrug; |
| --- | --- |

52.

opfordrer EU- og AVS-landene til at fremme lokal produktion og lokalt forbrug;

| 53. | opfordrer EU- og AVS-landene til at øge mulighederne for selvstændige erhvervsdrivende og små virksomheder og i denne forbindelse fremme og lette adgangen til mikrolån; |
| --- | --- |

53.

opfordrer EU- og AVS-landene til at øge mulighederne for selvstændige erhvervsdrivende og små virksomheder og i denne forbindelse fremme og lette adgangen til mikrolån;

| 54. | påpeger, at industriel udvikling rummer et enormt ændringspotentiale for de nationale økonomier og formentlig frembyder større muligheder for langsigtet vækst i produktiviteten end landbrugseksport og udvinding af naturressourcer, som udsætter økonomierne for chok; opfordrer derfor AVS-landene til at tage fat på dette spørgsmål, idet de formulerer og gennemfører industrialiseringsorienterede politikker med særlig fokus på specialiseret fremstillingsvirksomhed og handelskapacitetsopbygning; |
| --- | --- |

54.

påpeger, at industriel udvikling rummer et enormt ændringspotentiale for de nationale økonomier og formentlig frembyder større muligheder for langsigtet vækst i produktiviteten end landbrugseksport og udvinding af naturressourcer, som udsætter økonomierne for chok; opfordrer derfor AVS-landene til at tage fat på dette spørgsmål, idet de formulerer og gennemfører industrialiseringsorienterede politikker med særlig fokus på specialiseret fremstillingsvirksomhed og handelskapacitetsopbygning;

| 55. | opfordrer med henblik på at forbedre AVS-landenes handelsresultater indtrængende regeringerne og donorlandene til at øge investeringerne og forbedre støtten til opbygning af AVS-virksomhedernes udbudskapacitet, kvalitet, konkurrenceevne og overholdelse af de af importøren foreskrevne produktstandarder; er af den opfattelse, at dette bør indebære en styrkelse af produktivitet, teknologirådgivningstjenester, uddannelse, oprettelse af eksportkonsortier og klyngeudvikling; |
| --- | --- |

55.

opfordrer med henblik på at forbedre AVS-landenes handelsresultater indtrængende regeringerne og donorlandene til at øge investeringerne og forbedre støtten til opbygning af AVS-virksomhedernes udbudskapacitet, kvalitet, konkurrenceevne og overholdelse af de af importøren foreskrevne produktstandarder; er af den opfattelse, at dette bør indebære en styrkelse af produktivitet, teknologirådgivningstjenester, uddannelse, oprettelse af eksportkonsortier og klyngeudvikling;

| 56. | gentager vigtigheden af de principper for støtteeffektivitet, der er fastlagt i Pariserklæringen og Accrahandlingsplanen; |
| --- | --- |

56.

gentager vigtigheden af de principper for støtteeffektivitet, der er fastlagt i Pariserklæringen og Accrahandlingsplanen;

| 57. | opfordrer AVS-parlamenterne til at gøre status over fremskridtene i det internationale samarbejdes parlamentariske dimension og til at vurdere parlamentarisk inddragelse til støtte for 2015-målene; opfordrer alle parlamenter til ved behandlingen af budget- og lovforslag at vurdere deres følger for opfyldelsen af 2015-målene; |
| --- | --- |

57.

opfordrer AVS-parlamenterne til at gøre status over fremskridtene i det internationale samarbejdes parlamentariske dimension og til at vurdere parlamentarisk inddragelse til støtte for 2015-målene; opfordrer alle parlamenter til ved behandlingen af budget- og lovforslag at vurdere deres følger for opfyldelsen af 2015-målene;

| 58. | opfordrer det internationale samfund til at fremme og støtte demokrati, fred, retsstatsprincippet og en korruptionsfri forvaltning i udviklingslandene; |
| --- | --- |

58.

opfordrer det internationale samfund til at fremme og støtte demokrati, fred, retsstatsprincippet og en korruptionsfri forvaltning i udviklingslandene;

| 59. | opfordrer EU- og AVS-landene til at tage fat på de underliggende grundlæggende årsager til ulighed ved at tage hånd om forskelsbehandling, sociale normer og praksis ved at øge lokalsamfundenes viden og kapacitetsudvikling, styrke ansvarlighedssystemerne og støtte civilsamfundsorganisationerne; |
| --- | --- |

59.

opfordrer EU- og AVS-landene til at tage fat på de underliggende grundlæggende årsager til ulighed ved at tage hånd om forskelsbehandling, sociale normer og praksis ved at øge lokalsamfundenes viden og kapacitetsudvikling, styrke ansvarlighedssystemerne og støtte civilsamfundsorganisationerne;

| 60. | opfordrer EU- og AVS-landene til at være særligt opmærksomme på mindretalsrettigheder og til at overholde menneskerettighederne og fremme ikkeforskelsbehandling; |
| --- | --- |

60.

opfordrer EU- og AVS-landene til at være særligt opmærksomme på mindretalsrettigheder og til at overholde menneskerettighederne og fremme ikkeforskelsbehandling;

| 61. | opfordrer EU's medlemsstater til at følge op på den 12-punkts-handlingsplan, som Kommissionen offentliggjorde i april 2010 (22) og opfordrer Kommissionen til at udfærdige en årlig rapport over EU's fremskridt hen imod opfyldelsen af 2015-målene; |
| --- | --- |

61.

opfordrer EU's medlemsstater til at følge op på den 12-punkts-handlingsplan, som Kommissionen offentliggjorde i april 2010 (22) og opfordrer Kommissionen til at udfærdige en årlig rapport over EU's fremskridt hen imod opfyldelsen af 2015-målene;

| 62. | glæder sig over FN's tilsagn om at afholde et særligt møde i 2013 som opfølgning på bestræbelserne for at opfylde 2015-målene; |
| --- | --- |

62.

glæder sig over FN's tilsagn om at afholde et særligt møde i 2013 som opfølgning på bestræbelserne for at opfylde 2015-målene;

| 63. | pålægger sine medformænd at sende denne beslutning til AVS-EU-Ministerrådet, Europa-Parlamentet, Kommissionen, Rådets formandskab og Den Afrikanske Union. |
| --- | --- |

63.

pålægger sine medformænd at sende denne beslutning til AVS-EU-Ministerrådet, Europa-Parlamentet, Kommissionen, Rådets formandskab og Den Afrikanske Union.

BESLUTNING (23)

om fødevaresikkerhed

Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU,

der samledes i Kinshasa (Den Demokratiske Republik Congo) den 2.-4. december 2010,

der henviser til sin forretningsordens artikel 17, stk. 2,

der henviser til sin beslutning om fødevaresikkerhed i AVS-landene og om AVS-EU-samarbejdets rolle, der vedtoges i Ljubljana den 20. marts 2008 (24),

der henviser til Europa-Parlamentets beslutninger af 29. november 2007 (25), 13. januar 2009 (26), 26. november 2009 (27) og 18. maj 2010 (28) om fødevaresikkerhed,

der henviser til konklusionerne fra verdensfødevaretopmødet i 1996 og målsætningen om at halvere antallet af sultende mennesker inden 2015,

der henviser til FN-erklæringen fra september 2000 om 2015-målene og forpligtelsen til at halvere antallet af mennesker, der sulter og lever for under 1 amerikansk dollar om dagen; der henviser til EU's 12-punkts-handlingsplan til støtte for 2015-målene, som Kommissionen offentliggjorde den 21. april 2010,

der henviser til Pariserklæringen om bistandseffektivitet fra 2005 og Accrahandlingsplanen fra 2008,

der henviser til den særlige samling i FN's Menneskerettighedsråd den 22. maj 2008 i Genève om »de negative følger, som den skærpede fødevarekrise har for retten til føde, og som bl.a. er forårsaget af de kraftige prisstigninger«,

der henviser til FN's taskforce på højt plan om den globale fødevaresikkerhedskrise og dens »Comprehensive Framework for Action« og til mødet på højt plan om »fødevaresikkerhed for alle«, som afholdtes i Madrid den 26.-27. januar 2009,

der henviser til G-8's fælles erklæring om fødevaresikkerhed afgivet i L’Aquila den 10. juli 2009,

der henviser til erklæringen fra verdenstopmødet om fødevaresikkerhed i Rom den 16.-18. november 2009,

der henviser til FAO's årsberetninger med titlen »The State of Food Insecurity in the World«,

der henviser til EU's »fødevarefacilitet for udviklingslande«,

der henviser til sluterklæringen fra det sjette topmøde mellem AVS-landenes stats- og regeringschefer i Accra den 2.-3. oktober 2008,

der henviser til AU's erklæring om landbruget og fødevaresikkerheden i Afrika, som vedtoges i Maputo i juli 2003,

der henviser til de mål, som er opstillet i AVS-EU-partnerskabsaftalerne, der er undertegnet i Lomé og derefter i Cotonou vedrørende udvikling og handel,

der henviser til meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet af 25. januar 2006 med titlen »Temastrategi for fødevaresikkerhed - Fødevaresikkerhed: virkeliggørelse af millenniumudviklingsmålene« (KOM(2006)0021),

der henviser til resultaterne af FN-mødet på højt plan om 2015-målene i New York den 20.-22. september 2010,

der henviser til Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisationens (FAO's) rapport fra 2010 om afhjælpning af fødevareusikkerheden under langvarige kriser,

her henviser til rapporten fra FN's særlige rapportør om retten til mad, der blev forelagt for FN's Generalforsamlings 65. samling den 11. august 2010,

der henviser til sin Kigali-erklæring af 22. november 2007 om udviklingsvenlige økonomiske partnerskabsaftaler (ØPA'er) (29),

der henviser til konklusionerne på EU-Afrika-topmødet den 29.-30. november 2010 og den anden handlingsplan samt til Europa-Parlamentets og Det Panafrikanske Parlaments erklæring af 27. november 2010 som optakt til topmødet,

der henviser til sluterklæringen fra Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU's femte regionale møde i Østafrika (Mahé, Seychellerne, 14.-15. juli 2010),

| A. | der henviser til, at FAO i 1996 definerede fødevaresikkerhed som »adgang for alle til enhver tid til tilstrækkelig, sund og nærende føde med henblik på en sund og aktiv tilværelse«, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at FAO i 1996 definerede fødevaresikkerhed som »adgang for alle til enhver tid til tilstrækkelig, sund og nærende føde med henblik på en sund og aktiv tilværelse«,

| B. | der henviser til Kommissionens grønbog med titlen »EU's udviklingspolitik til støtte for inklusiv vækst og bæredygtig udvikling: Forbedring af virkningen af EU's udviklingspolitik« (KOM(2010)0629), som offentliggjordes den 10. november 2010 og hvis mål indbefatter »hvordan der opnås bæredygtige resultater på landbrugsområdet og fødevaresikkerhed«, |
| --- | --- |

B.

der henviser til Kommissionens grønbog med titlen »EU's udviklingspolitik til støtte for inklusiv vækst og bæredygtig udvikling: Forbedring af virkningen af EU's udviklingspolitik« (KOM(2010)0629), som offentliggjordes den 10. november 2010 og hvis mål indbefatter »hvordan der opnås bæredygtige resultater på landbrugsområdet og fødevaresikkerhed«,

| C. | der henviser til, at landbruget er hovederhvervet for 80-90 % af befolkningen i mange udviklingslande; der henviser til, at en indkomststigning hos denne gruppe vil sætte nyt skub i landdistriktsøkonomien, skabe flere job for de fattige og øge efterspørgslen efter indenlandsk producerede varer og tjenesteydelser, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at landbruget er hovederhvervet for 80-90 % af befolkningen i mange udviklingslande; der henviser til, at en indkomststigning hos denne gruppe vil sætte nyt skub i landdistriktsøkonomien, skabe flere job for de fattige og øge efterspørgslen efter indenlandsk producerede varer og tjenesteydelser,

| D. | der henviser til, at antallet af underernærede personer i verden fortsat udgør over 1 mio. i 2010 trods de aktuelle globale bestræbelser på at nedbringe sult, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at antallet af underernærede personer i verden fortsat udgør over 1 mio. i 2010 trods de aktuelle globale bestræbelser på at nedbringe sult,

| E. | der henviser til, at kraftigt stigende fødevarepriser i 2008, olieprisernes himmelflugt og den finansielle krise kombineret med klimaændringer havde ødelæggende følger for AVS-landenes økonomier, som havde sin rod i en systemisk krise, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at kraftigt stigende fødevarepriser i 2008, olieprisernes himmelflugt og den finansielle krise kombineret med klimaændringer havde ødelæggende følger for AVS-landenes økonomier, som havde sin rod i en systemisk krise,

| F. | der henviser til, at spekulation i opkøb af fødevarer og jord med eksportorienteret agroindustri for øje kan bidrage til mangelsituationer og dermed til prisstigninger og berøver millioner af mennesker tilstrækkelig adgang til føde, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at spekulation i opkøb af fødevarer og jord med eksportorienteret agroindustri for øje kan bidrage til mangelsituationer og dermed til prisstigninger og berøver millioner af mennesker tilstrækkelig adgang til føde,

| G. | der henviser til, at EU-AVS-udviklingssamarbejdsprogrammerne ikke har prioriteret landbrugssektoren i tilstrækkelig grad, selv om det er godtgjort, at landbruget spiller en vigtig rolle for AVS-landene, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at EU-AVS-udviklingssamarbejdsprogrammerne ikke har prioriteret landbrugssektoren i tilstrækkelig grad, selv om det er godtgjort, at landbruget spiller en vigtig rolle for AVS-landene,

| H. | der henviser til, at ubæredygtige landbrugsmetoder, herunder ukontrolleret afskovning eller overdreven afhængighed af pesticider, bidrager direkte til manglen på landbrugsarealer af god kvalitet til produktion af sunde fødevarer, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at ubæredygtige landbrugsmetoder, herunder ukontrolleret afskovning eller overdreven afhængighed af pesticider, bidrager direkte til manglen på landbrugsarealer af god kvalitet til produktion af sunde fødevarer,

| I. | der henviser til, at AVS-landene er afhængige af eksport af råvarer, som tegner sig for over 50 % af tilførslen af fremmed valuta, mens en række små østater, der er udviklingslande, må importere knap 80 % af deres behov for basisfødevarer, da de ikke på nogen måde kan regne med at opnå en rimelig grad af selvforsyning på fødevareområdet, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at AVS-landene er afhængige af eksport af råvarer, som tegner sig for over 50 % af tilførslen af fremmed valuta, mens en række små østater, der er udviklingslande, må importere knap 80 % af deres behov for basisfødevarer, da de ikke på nogen måde kan regne med at opnå en rimelig grad af selvforsyning på fødevareområdet,

| J. | der henviser til, at eksportstøtte til landbrugsprodukter kan resultere i dumping på udviklingslandenes markeder med alvorlige følger for små lokale producenter, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at eksportstøtte til landbrugsprodukter kan resultere i dumping på udviklingslandenes markeder med alvorlige følger for små lokale producenter,

| K. | der henviser til, at følgerne af klimaændringerne, ødelæggelsen af plantedækket og de stadig hyppigere naturkatastrofer formentlig vil øge fødevareusikkerheden betragteligt i de kommende år og vil have alvorlige følger for indkomstmulighederne for personer i landbrugssektoren, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at følgerne af klimaændringerne, ødelæggelsen af plantedækket og de stadig hyppigere naturkatastrofer formentlig vil øge fødevareusikkerheden betragteligt i de kommende år og vil have alvorlige følger for indkomstmulighederne for personer i landbrugssektoren,

| L. | der henviser til, at mange afrikanske lande udlejer landbrugsarealer til udenlandske investorer, som, hvis dette spørgsmål ikke håndteres korrekt, truer med at undergrave den lokale fødevaresikkerhed og få alvorlige og vidtrækkende konsekvenser, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at mange afrikanske lande udlejer landbrugsarealer til udenlandske investorer, som, hvis dette spørgsmål ikke håndteres korrekt, truer med at undergrave den lokale fødevaresikkerhed og få alvorlige og vidtrækkende konsekvenser,

| M. | der henviser til, at klimaændringerne og afskovningen, som har konsekvenser for landbruget, hovedsagelig i form af et lavere høstudbytte som følge af jævnlige tilfælde af vandmangel og tørke eller - omvendt - oversvømmelser og jordskred, har alvorlige negative følger for landbrugsaktiviteterne i EU- og AVS-landene, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at klimaændringerne og afskovningen, som har konsekvenser for landbruget, hovedsagelig i form af et lavere høstudbytte som følge af jævnlige tilfælde af vandmangel og tørke eller - omvendt - oversvømmelser og jordskred, har alvorlige negative følger for landbrugsaktiviteterne i EU- og AVS-landene,

| N. | der henviser til, at en øget landbrugsproduktion, navnlig inden for familielandbruget, kan reducere fødevareusikkerheden og bidrage til lavere fødevarepriser og højere producentindtægter, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at en øget landbrugsproduktion, navnlig inden for familielandbruget, kan reducere fødevareusikkerheden og bidrage til lavere fødevarepriser og højere producentindtægter,

| O. | der henviser til, at drikkevand er en vigtig faktor for fødevaresikkerheden, og at AVS-landene har vanskelig adgang til denne ressource, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at drikkevand er en vigtig faktor for fødevaresikkerheden, og at AVS-landene har vanskelig adgang til denne ressource,

| P. | der henviser til, at vilde dyr i form af kød fra disse leverer meget af det protein, der på ubæredygtig vis indgår i kosten for mange af verdens fattigste befolkninger, hvilket resulterer i områder, der tilsyneladende er strukturmæssigt intakte, men potentielt er ude af stand til at opretholde biodiversiteten og derfor kun udgør en kortsigtet løsning og bringer yderligere forstyrrelser i fødevarekæden, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at vilde dyr i form af kød fra disse leverer meget af det protein, der på ubæredygtig vis indgår i kosten for mange af verdens fattigste befolkninger, hvilket resulterer i områder, der tilsyneladende er strukturmæssigt intakte, men potentielt er ude af stand til at opretholde biodiversiteten og derfor kun udgør en kortsigtet løsning og bringer yderligere forstyrrelser i fødevarekæden,

| Q. | der henviser til, at 70 % af de 1,3 mia. mennesker, som lever i ekstrem fattigdom, er kvinder, og at kvinder i hele verden nægtes de nødvendige muligheder for at forbedre deres økonomiske og sociale forhold, f.eks. ejendoms- og arverettigheder eller adgang til uddannelse eller beskæftigelse, |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at 70 % af de 1,3 mia. mennesker, som lever i ekstrem fattigdom, er kvinder, og at kvinder i hele verden nægtes de nødvendige muligheder for at forbedre deres økonomiske og sociale forhold, f.eks. ejendoms- og arverettigheder eller adgang til uddannelse eller beskæftigelse,

| R. | der henviser til, at afmatningen i strømmen af udenlandske direkte investeringer i udviklingslandene som følge af den globale recession direkte hindrer adgangen til lån og lånegarantier, herunder mikrokreditter, samtidig med at den forstærker de eksisterende hindringer for køb og udnyttelse af landbrugsarealer, der udgør en væsentlig faktor for udviklingen af det lokale landbrug og for at opretholde fødevaresikkerheden på lang sigt, |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at afmatningen i strømmen af udenlandske direkte investeringer i udviklingslandene som følge af den globale recession direkte hindrer adgangen til lån og lånegarantier, herunder mikrokreditter, samtidig med at den forstærker de eksisterende hindringer for køb og udnyttelse af landbrugsarealer, der udgør en væsentlig faktor for udviklingen af det lokale landbrug og for at opretholde fødevaresikkerheden på lang sigt,

| S. | der henviser til, at 7 mio. landarbejdere ifølge FAO's skøn er døde af hiv/aids siden 1985, og at pandemien forventes at kræve yderligere 16 mio. ofre i løbet af de kommende to årtier i de 25 værst ramte lande i Afrika; der henviser til, at hiv/aids og andre pandemier primært rammer den produktive arbejdsstyrke, |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at 7 mio. landarbejdere ifølge FAO's skøn er døde af hiv/aids siden 1985, og at pandemien forventes at kræve yderligere 16 mio. ofre i løbet af de kommende to årtier i de 25 værst ramte lande i Afrika; der henviser til, at hiv/aids og andre pandemier primært rammer den produktive arbejdsstyrke,

| T. | der henviser til, at politisk uro og mangel på fred og sikkerhed bringer mange landes evne til at brødføde befolkningen i fare og på længere sigt desuden påvirker befolkningens indtægtsmuligheder i negativ retning, |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at politisk uro og mangel på fred og sikkerhed bringer mange landes evne til at brødføde befolkningen i fare og på længere sigt desuden påvirker befolkningens indtægtsmuligheder i negativ retning,

| U. | der henviser til, at øget adgang til moderne informationsteknologier øger landbrugernes muligheder og sikrer, at de informeres bedre om landbrugsmetoder, priser og adgang til produktionsfaktorer, |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at øget adgang til moderne informationsteknologier øger landbrugernes muligheder og sikrer, at de informeres bedre om landbrugsmetoder, priser og adgang til produktionsfaktorer,

| 1. | fremhæver det væsentlige kendetegn ved retten til mad, der bør betragtes som en uafhændelig og universel ret; understreger de enkelte landes eller regioners ret til at indføre en form for landbrug, der imødekommer befolkningens fødevarebehov; gentager, at adgangen til tilstrækkelig og sund mad udgør en grundlæggende menneskeret og bør sikres gennem regeringernes, de internationale organers og civilsamfundsorganisationernes fælles indsats; understreger, at nægtelsen af denne ret bør betragtes som en krænkelse af en universel menneskeret; |
| --- | --- |

1.

fremhæver det væsentlige kendetegn ved retten til mad, der bør betragtes som en uafhændelig og universel ret; understreger de enkelte landes eller regioners ret til at indføre en form for landbrug, der imødekommer befolkningens fødevarebehov; gentager, at adgangen til tilstrækkelig og sund mad udgør en grundlæggende menneskeret og bør sikres gennem regeringernes, de internationale organers og civilsamfundsorganisationernes fælles indsats; understreger, at nægtelsen af denne ret bør betragtes som en krænkelse af en universel menneskeret;

| 2. | minder EU og AVS-landene om, at de har givet tilsagn om at halvere antallet af mennesker, der sulter, inden 2015; opfordrer EU og AVS-landene til at træffe de nødvendige foranstaltninger inden for rammerne af årtusindrammen for at indfri dette tilsagn; |
| --- | --- |

2.

minder EU og AVS-landene om, at de har givet tilsagn om at halvere antallet af mennesker, der sulter, inden 2015; opfordrer EU og AVS-landene til at træffe de nødvendige foranstaltninger inden for rammerne af årtusindrammen for at indfri dette tilsagn;

| 3. | opfordrer EU til i tæt samråd med AVS-landene og inden for rammerne af WTO at prioritere spørgsmålet om den indvirkning på AVS-landene, som EU's landbrugseksportstøtte har; understreger behovet for et positivt udviklingsorienteret resultat af Doharunden; understreger endvidere, at den udviklede verden bør udvise større vilje til at reformere sin landbrugsstøtte gennem en verdenshandelsdeal; minder i den forbindelse om, at der i en aftale bør tages hensyn til klimaregionerne og følgelig de særskilte former for landbrugsproduktion; understreger, at resultaterne af Doharunden bør anspore udviklingslandene til at investere i deres landbrugs- og fødevareproduktion; |
| --- | --- |

3.

opfordrer EU til i tæt samråd med AVS-landene og inden for rammerne af WTO at prioritere spørgsmålet om den indvirkning på AVS-landene, som EU's landbrugseksportstøtte har; understreger behovet for et positivt udviklingsorienteret resultat af Doharunden; understreger endvidere, at den udviklede verden bør udvise større vilje til at reformere sin landbrugsstøtte gennem en verdenshandelsdeal; minder i den forbindelse om, at der i en aftale bør tages hensyn til klimaregionerne og følgelig de særskilte former for landbrugsproduktion; understreger, at resultaterne af Doharunden bør anspore udviklingslandene til at investere i deres landbrugs- og fødevareproduktion;

| 4. | opfordrer AVS-landene til at afsætte en væsentlig andel af sektorens investeringer til familielandbrug med henblik på at tilvejebringe fødevaresikkerhed; |
| --- | --- |

4.

opfordrer AVS-landene til at afsætte en væsentlig andel af sektorens investeringer til familielandbrug med henblik på at tilvejebringe fødevaresikkerhed;

| 5. | anser det for vigtigt at sætte nyt skub i AVS-EU-partnerskabet gennem indgåelse af fair og afbalancerede partnerskabsaftaler, der fokuserer på udvikling; |
| --- | --- |

5.

anser det for vigtigt at sætte nyt skub i AVS-EU-partnerskabet gennem indgåelse af fair og afbalancerede partnerskabsaftaler, der fokuserer på udvikling;

| 6. | er af den opfattelse, at der for at opretholde fødevaresikkerhed og bæredygtighed og bidrage til at bekæmpe fattigdom i internationale handelsregler og -aftaler bør tages hensyn til alle økonomiske og sociale rettigheder, herunder retten til mad; |
| --- | --- |

6.

er af den opfattelse, at der for at opretholde fødevaresikkerhed og bæredygtighed og bidrage til at bekæmpe fattigdom i internationale handelsregler og -aftaler bør tages hensyn til alle økonomiske og sociale rettigheder, herunder retten til mad;

| 7. | beklager, at i 2008 – fem år efter Maputo-erklæringen, der indeholder den overordnede målsætning om at afsætte 10 % af AU-medlemsstaternes nationale budgetter til landbruget – har 50 % af de afrikanske lande anvendt mindre end 5 % af deres nationale budgetter på landbrug; |
| --- | --- |

7.

beklager, at i 2008 – fem år efter Maputo-erklæringen, der indeholder den overordnede målsætning om at afsætte 10 % af AU-medlemsstaternes nationale budgetter til landbruget – har 50 % af de afrikanske lande anvendt mindre end 5 % af deres nationale budgetter på landbrug;

| 8. | understreger, at der under drøftelserne om gennemførelsen af den 10. EUF bør tages større hensyn til befolkningernes behov med hensyn til en landbrugsproduktion, som sigter mod at opretholde deres fødevaresikkerhed, og på forbedringen og diversificeringen af landbrugsproduktionen og skabelsen af mere merværdi for at hjælpe AVS-landene med at bevæge sig bort fra modellen med monokulturer til eksport; |
| --- | --- |

8.

understreger, at der under drøftelserne om gennemførelsen af den 10. EUF bør tages større hensyn til befolkningernes behov med hensyn til en landbrugsproduktion, som sigter mod at opretholde deres fødevaresikkerhed, og på forbedringen og diversificeringen af landbrugsproduktionen og skabelsen af mere merværdi for at hjælpe AVS-landene med at bevæge sig bort fra modellen med monokulturer til eksport;

| 9. | opfordrer til, at der i gennemførelsen af den 10. EUF indgår et særligt program for styrkelse af fødevaresikkerheden for hvert af AVS-landene, og til, at dette program indeholder klare og ambitiøse mål samt konkrete foranstaltninger, der iværksættes inden for præcise tidsfrister i samråd med landbrugsorganisationerne og civilsamfundet; |
| --- | --- |

9.

opfordrer til, at der i gennemførelsen af den 10. EUF indgår et særligt program for styrkelse af fødevaresikkerheden for hvert af AVS-landene, og til, at dette program indeholder klare og ambitiøse mål samt konkrete foranstaltninger, der iværksættes inden for præcise tidsfrister i samråd med landbrugsorganisationerne og civilsamfundet;

| 10. | opfordrer EU- og AVS-landene til i deres udviklingspolitik at indregne de kortsigtede behov og begrænsninger, som mænd og kvinder i landdistrikter er undergivet, for navnlig at sikre, at fødevaresikkerhedsrelaterede programmer udmunder i et positivt resultat; |
| --- | --- |

10.

opfordrer EU- og AVS-landene til i deres udviklingspolitik at indregne de kortsigtede behov og begrænsninger, som mænd og kvinder i landdistrikter er undergivet, for navnlig at sikre, at fødevaresikkerhedsrelaterede programmer udmunder i et positivt resultat;

| 11. | understreger, at fødevaresikkerheden bør integreres i udviklingslandenes politikker for at sikre, at der er tilstrækkeligt med fødevarer til rådighed, og forbedre fødevareadgangen og forbruget af fødevarer, idet der fastlægges fattigdomsafhjælpende strategier; |
| --- | --- |

11.

understreger, at fødevaresikkerheden bør integreres i udviklingslandenes politikker for at sikre, at der er tilstrækkeligt med fødevarer til rådighed, og forbedre fødevareadgangen og forbruget af fødevarer, idet der fastlægges fattigdomsafhjælpende strategier;

| 12. | opfordrer indtrængende det internationale samfund til at bistå verdensfødevareprogrammet (WFP) med at tackle nye udfordringer i bekæmpelsen af sult som følge af kraftigt stigende fødevare- og oliepriser, vejrchok og svindende globale fødevarelagre; |
| --- | --- |

12.

opfordrer indtrængende det internationale samfund til at bistå verdensfødevareprogrammet (WFP) med at tackle nye udfordringer i bekæmpelsen af sult som følge af kraftigt stigende fødevare- og oliepriser, vejrchok og svindende globale fødevarelagre;

| 13. | anmoder Kommissionen, EU-medlemsstaterne og AVS-landene om at indgå i et tæt samarbejde for at træffe konkrete foranstaltninger med henblik på at modvirke finansiel spekulation i korn og fødevarer; |
| --- | --- |

13.

anmoder Kommissionen, EU-medlemsstaterne og AVS-landene om at indgå i et tæt samarbejde for at træffe konkrete foranstaltninger med henblik på at modvirke finansiel spekulation i korn og fødevarer;

| 14. | opfordrer til, at betydningen af forskning, landbrugskonsulenttjenester og kontakter mellem landbrugerne anerkendes i forbindelse med forfølgelsen af fødevaresikkerhedsmålene; |
| --- | --- |

14.

opfordrer til, at betydningen af forskning, landbrugskonsulenttjenester og kontakter mellem landbrugerne anerkendes i forbindelse med forfølgelsen af fødevaresikkerhedsmålene;

| 15. | påpeger, at det er nødvendigt at indføre bedre landbrugsproduktionsmetoder, herunder lavpristeknologier, tage initiativer inden for landbrugsforskning og forbedre forholdet mellem produktivitet og effektivitet i AVS-landene for at øge bæredygtigheden og afbøde fødevareusikkerhedens negative følger; |
| --- | --- |

15.

påpeger, at det er nødvendigt at indføre bedre landbrugsproduktionsmetoder, herunder lavpristeknologier, tage initiativer inden for landbrugsforskning og forbedre forholdet mellem produktivitet og effektivitet i AVS-landene for at øge bæredygtigheden og afbøde fødevareusikkerhedens negative følger;

| 16. | opfordrer indtrængende AVS- og EU-landene til nøje at overvåge store arealopkøb, som kunne medføre, at lokale landbrugere »udkonkurreres«, og at deres evne til at producere lokale afgrøder for at brødføde sig selv og lokalbefolkningen svækkes; |
| --- | --- |

16.

opfordrer indtrængende AVS- og EU-landene til nøje at overvåge store arealopkøb, som kunne medføre, at lokale landbrugere »udkonkurreres«, og at deres evne til at producere lokale afgrøder for at brødføde sig selv og lokalbefolkningen svækkes;

| 17. | understreger den meget store betydning, som EU-AVS-samarbejdet har med hensyn til at forbedre landbrugernes viden og færdigheder; opfordrer derfor til, at der iværksættes uddannelsesprogrammer med det sigte at øge landbrugernes viden og færdigheder inden for bæredygtige landbrugsmetoder; |
| --- | --- |

17.

understreger den meget store betydning, som EU-AVS-samarbejdet har med hensyn til at forbedre landbrugernes viden og færdigheder; opfordrer derfor til, at der iværksættes uddannelsesprogrammer med det sigte at øge landbrugernes viden og færdigheder inden for bæredygtige landbrugsmetoder;

| 18. | understreger betydningen af at sikre alle producenter kvalitetsfrø; |
| --- | --- |

18.

understreger betydningen af at sikre alle producenter kvalitetsfrø;

| 19. | opfordrer AVS-landene til at udvise initiativ gennem ambitiøse landbrugspolitiske programmer, såsom Malis risinitiativ; |
| --- | --- |

19.

opfordrer AVS-landene til at udvise initiativ gennem ambitiøse landbrugspolitiske programmer, såsom Malis risinitiativ;

| 20. | opfordrer AVS-landene til at prioritere landbrugssektoren i deres udviklingsplaner og i såvel regionale som landsdækkende strategidokumenter, navnlig gennem øgede offentlige investeringer i landdistrikternes infrastrukturer; |
| --- | --- |

20.

opfordrer AVS-landene til at prioritere landbrugssektoren i deres udviklingsplaner og i såvel regionale som landsdækkende strategidokumenter, navnlig gennem øgede offentlige investeringer i landdistrikternes infrastrukturer;

| 21. | mener, at sammenhæng i udviklingspolitikkerne, især på områderne handel, udvikling, landbrug og fiskeri, bør være et ledende princip for EU's udviklingssamarbejde med henblik på i højere grad at udnytte Cotonouaftalens artikel 12; |
| --- | --- |

21.

mener, at sammenhæng i udviklingspolitikkerne, især på områderne handel, udvikling, landbrug og fiskeri, bør være et ledende princip for EU's udviklingssamarbejde med henblik på i højere grad at udnytte Cotonouaftalens artikel 12;

| 22. | understreger, at det er nødvendigt, at EU og AVS-landene udarbejder en hensigtsmæssig og fleksibel mekanisme, der specielt kan håndtere nødsituationer som følge af katastrofer i landbrugssektoren; |
| --- | --- |

22.

understreger, at det er nødvendigt, at EU og AVS-landene udarbejder en hensigtsmæssig og fleksibel mekanisme, der specielt kan håndtere nødsituationer som følge af katastrofer i landbrugssektoren;

| 23. | glæder sig over støtten fra den fødevarefacilitet, som EU har oprettet med et budget på 1 mia. euro, og som fra 2009 til 2011 skal yde hurtig støtte til over 50 prioriterede lande over hele verden, der kæmper med stigende fødevarepriser, med henblik på at øge kapaciteten i produktionen af lokale fødevarer og udbuddet heraf og dermed styrke lokale landbrugssamfunds situation; |
| --- | --- |

23.

glæder sig over støtten fra den fødevarefacilitet, som EU har oprettet med et budget på 1 mia. euro, og som fra 2009 til 2011 skal yde hurtig støtte til over 50 prioriterede lande over hele verden, der kæmper med stigende fødevarepriser, med henblik på at øge kapaciteten i produktionen af lokale fødevarer og udbuddet heraf og dermed styrke lokale landbrugssamfunds situation;

| 24. | opfordrer AVS-landenes regeringer til at sikre, at kvinder i landdistrikterne tillægges fulde og lige rettigheder til jord og andre ressourcer, herunder gennem retten til arv, og at der gennemføres administrative reformer og andre nødvendige foranstaltninger for at give kvinder samme adgang som mænd til lån, kapital, arbejderrettigheder, lovfæstede identifikationspapirer, fyldestgørende teknologier og adgang til markeder og information; |
| --- | --- |

24.

opfordrer AVS-landenes regeringer til at sikre, at kvinder i landdistrikterne tillægges fulde og lige rettigheder til jord og andre ressourcer, herunder gennem retten til arv, og at der gennemføres administrative reformer og andre nødvendige foranstaltninger for at give kvinder samme adgang som mænd til lån, kapital, arbejderrettigheder, lovfæstede identifikationspapirer, fyldestgørende teknologier og adgang til markeder og information;

| 25. | gør opmærksom på, at EU som helhed, inklusive dets medlemsstater fortsat er den førende donor af udviklingsbistand og tegner sig for 56 % af denne på verdensplan svarende til en værdi af i alt 49 mia. euro i 2009, hvilket bekræftes af EU-regeringernes kollektive tilsagn om at nå op på henholdsvis 0,56 % og 0,70 % af bruttonationalindkomsten i officiel udviklingsbistand i henholdsvis 2010 og 2015; |
| --- | --- |

25.

gør opmærksom på, at EU som helhed, inklusive dets medlemsstater fortsat er den førende donor af udviklingsbistand og tegner sig for 56 % af denne på verdensplan svarende til en værdi af i alt 49 mia. euro i 2009, hvilket bekræftes af EU-regeringernes kollektive tilsagn om at nå op på henholdsvis 0,56 % og 0,70 % af bruttonationalindkomsten i officiel udviklingsbistand i henholdsvis 2010 og 2015;

| 26. | opfordrer EU-medlemsstaterne og Kommissionen til at indfri deres tilsagn, specielt over for de mindst udviklede AVS-lande og de nettofødevareimporterende AVS-lande, således at disse sættes i stand til at afbøde de negative virkninger, de oplever som følge af den kraftige vækst i fødevarepriserne, der i stigende grad forværrer deres betalingsbalanceproblemer; |
| --- | --- |

26.

opfordrer EU-medlemsstaterne og Kommissionen til at indfri deres tilsagn, specielt over for de mindst udviklede AVS-lande og de nettofødevareimporterende AVS-lande, således at disse sættes i stand til at afbøde de negative virkninger, de oplever som følge af den kraftige vækst i fødevarepriserne, der i stigende grad forværrer deres betalingsbalanceproblemer;

| 27. | er af den opfattelse, at de fattige landes udlandsgæld hæmmer deres udviklingsmuligheder og svækker deres modstandsdygtighed og evne til at bekæmpe fattigdom og sult effektivt; opfordrer derfor Kommissionen og EU-medlemsstaterne til at fortsætte forhandlingerne med henblik på eftergivelse af de stærkt gældstyngede landes gæld, som fortsat udgør et uløst problem; |
| --- | --- |

27.

er af den opfattelse, at de fattige landes udlandsgæld hæmmer deres udviklingsmuligheder og svækker deres modstandsdygtighed og evne til at bekæmpe fattigdom og sult effektivt; opfordrer derfor Kommissionen og EU-medlemsstaterne til at fortsætte forhandlingerne med henblik på eftergivelse af de stærkt gældstyngede landes gæld, som fortsat udgør et uløst problem;

| 28. | glæder sig over Kommissionens tilsagn om at anvende 1 mia. euro i forbindelse med 2015-målene, som blev afgivet af Kommissionens formand på FN-topmødet i New York om 2015-målene, til at belønne lande, der udviser gode resultater, og støtte dem, som er sakket længst bagefter, og til, samtidig med at man tager hensyn til de særlige forhold og behov, som kendetegner de mindst udviklede lande, de små østater, der er udviklingslande, og de nettofødevareimporterende AVS-lande, at fastlægge objektive og gennemsigtige tildelingskriterier og sikre, at adgangen til disse ressourcer er efterspørgselsbaseret; opfordrer Kommissionen til også at overveje at anvende en del af forpligtelsen på 1 mia. euro i forbindelse med 2015-målene til at mobilisere yderligere midler fra private virksomheder, som matcher støtten til at gennemføre projekter, der øger fødevareproduktionen på lokale og regionale markeder, og som også sigter mod udvikling og anvendelse af bioteknologi til opfyldelse af disse mål; |
| --- | --- |

28.

glæder sig over Kommissionens tilsagn om at anvende 1 mia. euro i forbindelse med 2015-målene, som blev afgivet af Kommissionens formand på FN-topmødet i New York om 2015-målene, til at belønne lande, der udviser gode resultater, og støtte dem, som er sakket længst bagefter, og til, samtidig med at man tager hensyn til de særlige forhold og behov, som kendetegner de mindst udviklede lande, de små østater, der er udviklingslande, og de nettofødevareimporterende AVS-lande, at fastlægge objektive og gennemsigtige tildelingskriterier og sikre, at adgangen til disse ressourcer er efterspørgselsbaseret; opfordrer Kommissionen til også at overveje at anvende en del af forpligtelsen på 1 mia. euro i forbindelse med 2015-målene til at mobilisere yderligere midler fra private virksomheder, som matcher støtten til at gennemføre projekter, der øger fødevareproduktionen på lokale og regionale markeder, og som også sigter mod udvikling og anvendelse af bioteknologi til opfyldelse af disse mål;

| 29. | er af den opfattelse, at den kommercielle virkning af næste generation af agrobrændstoffer også bør undersøges nøjere; opfordrer derfor Kommissionen til hurtigst muligt at indføre og gennemføre gennemsigtige bæredygtighedskriterier og at se nærmere på de eventuelle skadelige virkninger af støtten til agrobrændstofafgrøder; |
| --- | --- |

29.

er af den opfattelse, at den kommercielle virkning af næste generation af agrobrændstoffer også bør undersøges nøjere; opfordrer derfor Kommissionen til hurtigst muligt at indføre og gennemføre gennemsigtige bæredygtighedskriterier og at se nærmere på de eventuelle skadelige virkninger af støtten til agrobrændstofafgrøder;

| 30. | støtter indførelsen af en fyldestgørende mekanisme for afbødning af og tilpasning til klimaændringer for familielandbrug inden for rammerne af det regionale samarbejde mellem AVS og EU; |
| --- | --- |

30.

støtter indførelsen af en fyldestgørende mekanisme for afbødning af og tilpasning til klimaændringer for familielandbrug inden for rammerne af det regionale samarbejde mellem AVS og EU;

| 31. | støtter en bedre koordinering, specielt på nationalt plan, men også i det internationale udviklingssamarbejde, af indsatsen i forbindelse med landbrugsprogrammerne og dermed undgå den konstaterede overlapning af programmer i AVS-landene, som belaster de menneskelige og finansielle ressourcer; |
| --- | --- |

31.

støtter en bedre koordinering, specielt på nationalt plan, men også i det internationale udviklingssamarbejde, af indsatsen i forbindelse med landbrugsprogrammerne og dermed undgå den konstaterede overlapning af programmer i AVS-landene, som belaster de menneskelige og finansielle ressourcer;

| 32. | understreger behovet for finansiel ansvarlighed på nationalt og internationalt plan i alle landbrugsprogrammer, som er knyttet til EU-bistand, med henblik på at sikre en forsvarlig forvaltning af bistandsmidlerne; |
| --- | --- |

32.

understreger behovet for finansiel ansvarlighed på nationalt og internationalt plan i alle landbrugsprogrammer, som er knyttet til EU-bistand, med henblik på at sikre en forsvarlig forvaltning af bistandsmidlerne;

| 33. | opfordrer indtrængende AVS-regeringerne til at udvikle en mere bæredygtig forvaltning af miljøaktiverne, såsom kød fra vilde dyr, og opfordrer til, at der forskes yderligere i bæredygtig proteinproduktion i AVS-landene som et middel til at mindske afhængigheden af hurtigt svindende kilder til animalsk protein fra vilde dyr; |
| --- | --- |

33.

opfordrer indtrængende AVS-regeringerne til at udvikle en mere bæredygtig forvaltning af miljøaktiverne, såsom kød fra vilde dyr, og opfordrer til, at der forskes yderligere i bæredygtig proteinproduktion i AVS-landene som et middel til at mindske afhængigheden af hurtigt svindende kilder til animalsk protein fra vilde dyr;

| 34. | opfordrer EU og AVS-landene til under de igangværende og fremtidige klimaændringsforhandlinger at lægge en stærk vægt på behovet for at øge tilgængeligheden af landbrugsinput, såsom gødningsstoffer, frø og andre værktøjer, for at hjælpe landbrugerne med at stimulere produktionen, samtidig med at man fremmer en bæredygtig vandressourceforvaltning, og at tillægge tilvejebringelsen af den nødvendige støtte til klimavenlige landbrugsmetoder en særlig opmærksomhed; |
| --- | --- |

34.

opfordrer EU og AVS-landene til under de igangværende og fremtidige klimaændringsforhandlinger at lægge en stærk vægt på behovet for at øge tilgængeligheden af landbrugsinput, såsom gødningsstoffer, frø og andre værktøjer, for at hjælpe landbrugerne med at stimulere produktionen, samtidig med at man fremmer en bæredygtig vandressourceforvaltning, og at tillægge tilvejebringelsen af den nødvendige støtte til klimavenlige landbrugsmetoder en særlig opmærksomhed;

| 35. | pålægger sine formænd at sende denne beslutning til AVS-EU-Ministerrådet, formanden for Kommissionen, Europa-Parlamentet, AVS- og EU-medlemsstaternes nationale parlamenter, næstformanden i Kommissionen/Den Europæiske Unions højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, formanden for Kommissionen for Den Afrikanske Union, Det Panafrikanske Parlament og FN's generalsekretær. |
| --- | --- |

35.

pålægger sine formænd at sende denne beslutning til AVS-EU-Ministerrådet, formanden for Kommissionen, Europa-Parlamentet, AVS- og EU-medlemsstaternes nationale parlamenter, næstformanden i Kommissionen/Den Europæiske Unions højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, formanden for Kommissionen for Den Afrikanske Union, Det Panafrikanske Parlament og FN's generalsekretær.

BESLUTNING (30)

om sikkerhedsproblemet i Sahel-Sahara-regionen: terrorisme samt handel med narkotika, våben og mennesker

Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU,

der samledes i Kinshasa (Den Demokratiske Republik Congo) den 2.-4. december 2010,

der henviser til sin forretningsordens artikel 17, stk. 2,

der henviser til den internationale konvention til bekæmpelse af terrorbombninger, som vedtoges af FN's generalforsamling den 15. december 1997 i New York,

der henviser til protokollen til Den Afrikanske Unions konvention om forebyggelse og bekæmpelse af terrorisme, som vedtoges i Addis Abeba den 8. juli 2004 på den 3. ordinære samling i Den Afrikanske Unions konference,

der henviser til FN's Generalforsamlings resolution 60/288 af 8. september 2006 om FN's globale terrorbekæmpelsesstrategi,

der henviser til FN's konvention mod grænseoverskridende organiseret kriminalitet af 15. november 2000 og protokollerne hertil,

der henviser til FN's handlingsprogram om forebyggelse, bekæmpelse og afskaffelse af alle aspekter ved ulovlig handel med håndvåben og lette våben, som vedtoges i New York den 20. juli 2001,

der henviser til AVS-EU-partnerskabsaftalen (»Cotonouaftalen«) og særlig dennes artikel 1, 8, 25 og 28,

der henviser til de yderligere relevante bestemmelser i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), særlig artikel 3, 6, 21 og 39, og i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), særlig artikel 205, 208, 214 og 222,

der henviser til den europæiske sikkerhedsstrategi, som vedtoges i Bruxelles den 12. december 2003,

der henviser til EU's terrorbekæmpelsesstrategi, som vedtoges i Bruxelles den 30. november 2005,

der henviser til Afrika-EU-partnerskabet om fred og sikkerhed, særlig initiativ 2, 7 og 8 i handlingsplan 2011-2013, som vedtoges på Afrika-EU-topmødet i Tripoli den 29.-30. november 2010,

der henviser til Stockholmprogrammet (31) og den vægt, der i dettes punkt 1.2.4 lægges på en større sammenhæng mellem de interne og eksterne aspekter af sikkerhedsspørgsmål og i punkt 4.4.2 på en integreret tilgang, herunder eksterne forbindelser, til bekæmpelse af menneskehandel,

der henviser til Den Islamiske Samarbejdsorganisations konvention om bekæmpelse af international terrorisme, som godkendtes på den 26. samling af Den Islamiske Samarbejdsorganisations udenrigsministre i Ouagadougou i dagene 28. juni-1. juli 1999,

der henviser til det eksempel, som den nationale lovgivning i Mali og Mauretanien sætter med hensyn til at kortlægge varige løsninger på dette problem,

| A. | der henviser til Sahel-Sahara-regionens udstrækning og dens barske natur, |
| --- | --- |

A.

der henviser til Sahel-Sahara-regionens udstrækning og dens barske natur,

| B. | der henviser til, at regionens relief er kendetegnet ved udhængende bjerge og huler afløst af enorme strækninger af klitter, sandbanker og wadier, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at regionens relief er kendetegnet ved udhængende bjerge og huler afløst af enorme strækninger af klitter, sandbanker og wadier,

| C. | der henviser til, at Mali, Algeriet, Mauretanien, Niger, Libyen og Tchad er de største lande, der grænser op til Sahel-Sahara-striben, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Mali, Algeriet, Mauretanien, Niger, Libyen og Tchad er de største lande, der grænser op til Sahel-Sahara-striben,

| D. | der henviser til, at der i betragtning af dette tyndt befolkede 4 mio. km2 store territoriums vidtstrakthed og længden af dets uklart definerede grænser er behov for en effektiv koordinering af informationer og indsats og sofistikerede detektions-, beskyttelses- og forebyggelsesmetoder, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at der i betragtning af dette tyndt befolkede 4 mio. km2 store territoriums vidtstrakthed og længden af dets uklart definerede grænser er behov for en effektiv koordinering af informationer og indsats og sofistikerede detektions-, beskyttelses- og forebyggelsesmetoder,

| E. | der henviser til, at alle internationale og nationale interesseparter bør mobiliseres for at intensivere terrorbekæmpelsen og styrke sikkerheden i regionen, bl.a. gennem en struktureret dialog, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at alle internationale og nationale interesseparter bør mobiliseres for at intensivere terrorbekæmpelsen og styrke sikkerheden i regionen, bl.a. gennem en struktureret dialog,

| F. | der henviser til, at Sahelbuen udgør et forbindelsesled mellem Afrika syd for Sahara og Europa; der yderligere henviser til, at situationen i Sahel-Sahara-striben derfor er et vigtigt sikkerhedsanliggende for både Afrika og Europa, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Sahelbuen udgør et forbindelsesled mellem Afrika syd for Sahara og Europa; der yderligere henviser til, at situationen i Sahel-Sahara-striben derfor er et vigtigt sikkerhedsanliggende for både Afrika og Europa,

| G. | der henviser til, at omdannelsen af Sahel-Sahara-striben til et område, der udnyttes til ulovlige og farlige aktiviteter og former for handel udgør en trussel mod den globale sikkerhed, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at omdannelsen af Sahel-Sahara-striben til et område, der udnyttes til ulovlige og farlige aktiviteter og former for handel udgør en trussel mod den globale sikkerhed,

| H. | der henviser til underudviklingen i tørre områder og dens følger for unge, der er berøvet muligheden for beskæftigelse, |
| --- | --- |

H.

der henviser til underudviklingen i tørre områder og dens følger for unge, der er berøvet muligheden for beskæftigelse,

| I. | der henviser til, at terroristerne i deres rekrutteringsbestræbelser udnytter udviklingsunderskud, usikre leveforhold, social nød og de ringe beskæftigelsesudsigter for mange unge i regionen, som ikke har nogen fremtidsudsigter, ved at tilbyde dem en ulovlig, men god indtjening, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at terroristerne i deres rekrutteringsbestræbelser udnytter udviklingsunderskud, usikre leveforhold, social nød og de ringe beskæftigelsesudsigter for mange unge i regionen, som ikke har nogen fremtidsudsigter, ved at tilbyde dem en ulovlig, men god indtjening,

| J. | der henviser til terrorismens og den organiserede kriminalitets skadelige indflydelse på staterne i regionen og deres respektive lokale befolkninger, |
| --- | --- |

J.

der henviser til terrorismens og den organiserede kriminalitets skadelige indflydelse på staterne i regionen og deres respektive lokale befolkninger,

| K. | der henviser til de alvorlige følgevirkninger, som usikkerheden har for regionens økonomi, især mineindustrien og turistsektoren, og for dens udvikling og for jobskabelsen, |
| --- | --- |

K.

der henviser til de alvorlige følgevirkninger, som usikkerheden har for regionens økonomi, især mineindustrien og turistsektoren, og for dens udvikling og for jobskabelsen,

| L. | der henviser til, at regionen har udviklet sig til et transit- og operationsområde for narkotika- og våbenhandlere samt smuglere af ulovlige migranter til Europa, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at regionen har udviklet sig til et transit- og operationsområde for narkotika- og våbenhandlere samt smuglere af ulovlige migranter til Europa,

| M. | der henviser til den pludselige stigning i usikkerheden i denne region, som er forårsaget af al-Qaedas Maghrebafdeling (AQMI) med dens bortførelser og gidseltagninger, hvor gidslerne nu anvendes som forhandlingsobjekter, |
| --- | --- |

M.

der henviser til den pludselige stigning i usikkerheden i denne region, som er forårsaget af al-Qaedas Maghrebafdeling (AQMI) med dens bortførelser og gidseltagninger, hvor gidslerne nu anvendes som forhandlingsobjekter,

| N. | der henviser til krænkelser af en række nabolandes luftrum begået af forhandlere af ulovlige produkter, bl.a. kokain, |
| --- | --- |

N.

der henviser til krænkelser af en række nabolandes luftrum begået af forhandlere af ulovlige produkter, bl.a. kokain,

| O. | der henviser til de enorme ressourcer og muligheder, som terroristerne og narkotikahandlerne råder over i forhold til de truede lande, |
| --- | --- |

O.

der henviser til de enorme ressourcer og muligheder, som terroristerne og narkotikahandlerne råder over i forhold til de truede lande,

| P. | der henviser til, at en række lande har givet udtryk for, at de er villige til at hjælpe de stater, som grænser op til Sahara, med at tackle denne situation, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at en række lande har givet udtryk for, at de er villige til at hjælpe de stater, som grænser op til Sahara, med at tackle denne situation,

| Q. | der henviser til, at usikkerheden vanskeliggør gennemførelsen af udviklingsprojekter og de humanitære ngo'ers arbejde, |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at usikkerheden vanskeliggør gennemførelsen af udviklingsprojekter og de humanitære ngo'ers arbejde,

| R. | der henviser til den tolerance, solidaritet og respekt for mennesket, som islam traditionelt hylder, og som praktiseres i regionen, |
| --- | --- |

R.

der henviser til den tolerance, solidaritet og respekt for mennesket, som islam traditionelt hylder, og som praktiseres i regionen,

| S. | der henviser til den barbariske henrettelse af uskyldige borgere, |
| --- | --- |

S.

der henviser til den barbariske henrettelse af uskyldige borgere,

| T. | der henviser til, at kidnapning ofte mere er forbundet med organiseret kriminalitet end med ideologisk eller religiøs kamp, |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at kidnapning ofte mere er forbundet med organiseret kriminalitet end med ideologisk eller religiøs kamp,

| U. | der henviser til, at en militær løsning kun er effektiv, hvis den understøttes af en bæredygtig udviklingsstrategi i Sahel-Sahara-regionen, |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at en militær løsning kun er effektiv, hvis den understøttes af en bæredygtig udviklingsstrategi i Sahel-Sahara-regionen,

| V. | der henviser til, at førnævnte internationale instrumenter udgør basis for et styrket globalt samarbejde, der også afspejles i udviklingen i EU's forbindelser med tredjelande, |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at førnævnte internationale instrumenter udgør basis for et styrket globalt samarbejde, der også afspejles i udviklingen i EU's forbindelser med tredjelande,

| W. | der henviser til, at International Centre for Terrorism Studies har dokumenteret, at der er sket en rekordstor vækst i terrorangreb i Nord- og Vestafrika, som er vokset med over 500 % siden den 11. september 2001 (32) med over 1 500 døde og 6 000 sårede, |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at International Centre for Terrorism Studies har dokumenteret, at der er sket en rekordstor vækst i terrorangreb i Nord- og Vestafrika, som er vokset med over 500 % siden den 11. september 2001 (32) med over 1 500 døde og 6 000 sårede,

| X. | der henviser til, at regionen har oplevet en foruroligende styrkelse af kontakterne mellem narkotikahandlere i Latinamerika og i landene i Vest- og Centralafrika; der endvidere henviser til, at sidstnævnte udgør en hovedtransitrute for sendinger af narkotika til Europa, som tegner sig for mere end 25 % af det globale forbrug af kokain; understreger, at disse tendenser kræver et større engagement fra EU's side, |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at regionen har oplevet en foruroligende styrkelse af kontakterne mellem narkotikahandlere i Latinamerika og i landene i Vest- og Centralafrika; der endvidere henviser til, at sidstnævnte udgør en hovedtransitrute for sendinger af narkotika til Europa, som tegner sig for mere end 25 % af det globale forbrug af kokain; understreger, at disse tendenser kræver et større engagement fra EU's side,

| Y. | der henviser til, at der i Sahel er øgede kontrakter mellem ressourcestærke og højt organiserede latinamerikanske narkotikakarteller og terrororganisationer, som søger at inddrage lokalbefolkningen, |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at der i Sahel er øgede kontrakter mellem ressourcestærke og højt organiserede latinamerikanske narkotikakarteller og terrororganisationer, som søger at inddrage lokalbefolkningen,

| Z. | der henviser til, at terrorisme ifølge den europæiske sikkerhedsstrategi fra 2003 »udgør en stadig større strategisk trussel for hele Europa«; der endvidere henviser til, at Sahel-Sahara-regionen udgør en af EU's prioriteter i bekæmpelsen af terrorisme, |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at terrorisme ifølge den europæiske sikkerhedsstrategi fra 2003 »udgør en stadig større strategisk trussel for hele Europa«; der endvidere henviser til, at Sahel-Sahara-regionen udgør en af EU's prioriteter i bekæmpelsen af terrorisme,

| AA. | der henviser til, at det er vigtigt at afskære finansieringskilderne for ulovlig handel og kidnapning og med henblik herpå at træffe enhver mulig foranstaltning til hindring af hvidvaskning af penge, |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at det er vigtigt at afskære finansieringskilderne for ulovlig handel og kidnapning og med henblik herpå at træffe enhver mulig foranstaltning til hindring af hvidvaskning af penge,

| 1. | ærer mindet om ofrene for terror; fordømmer på det kraftigste terror i alle dens former og afskygninger og opfordrer til betingelsesløs frigivelse af alle gidsler; |
| --- | --- |

1.

ærer mindet om ofrene for terror; fordømmer på det kraftigste terror i alle dens former og afskygninger og opfordrer til betingelsesløs frigivelse af alle gidsler;

| 2. | beklager dybt den forværrede sikkerhedssituation i Sahel-Sahara-regionen, der har kostet mange livet og truer med at undergrave de fremskridt, der er gjort i det sidste par år i bekæmpelsen af terrorisme i regionen; |
| --- | --- |

2.

beklager dybt den forværrede sikkerhedssituation i Sahel-Sahara-regionen, der har kostet mange livet og truer med at undergrave de fremskridt, der er gjort i det sidste par år i bekæmpelsen af terrorisme i regionen;

| 3. | opfordrer FN til hurtigt at formulere et mere koordineret svar på situationen i Sahel, således som det anbefales i FN's Sikkerhedsråds formandserklæring af 10. juli 2009 (S/PRST/2009/20), med hensyn til at bekæmpe grænseoverskridende kriminelle aktiviteter og terrortrusler, navnlig i Sahel-Sahara-striben, herunder gennemførelsen af den globale strategi for bekæmpelse af terrorisme i regionen; |
| --- | --- |

3.

opfordrer FN til hurtigt at formulere et mere koordineret svar på situationen i Sahel, således som det anbefales i FN's Sikkerhedsråds formandserklæring af 10. juli 2009 (S/PRST/2009/20), med hensyn til at bekæmpe grænseoverskridende kriminelle aktiviteter og terrortrusler, navnlig i Sahel-Sahara-striben, herunder gennemførelsen af den globale strategi for bekæmpelse af terrorisme i regionen;

| 4. | understreger vigtigheden af at yde ofrene for terror og deres familier bistand, støtte og psykologisk efterbehandling; |
| --- | --- |

4.

understreger vigtigheden af at yde ofrene for terror og deres familier bistand, støtte og psykologisk efterbehandling;

| 5. | opfordrer til en styrkelse af det internationale samarbejde omkring bekæmpelse af terrorisme; glæder sig over en række landes koordineringsindsats; tilråder alle lande i regionen fortsat at samle deres bestræbelser for en effektiv bekæmpelse af terrorisme og organiseret kriminalitet, og håber, at denne informationsudveksling ikke vil blive hæmmet af regional rivalisering; |
| --- | --- |

5.

opfordrer til en styrkelse af det internationale samarbejde omkring bekæmpelse af terrorisme; glæder sig over en række landes koordineringsindsats; tilråder alle lande i regionen fortsat at samle deres bestræbelser for en effektiv bekæmpelse af terrorisme og organiseret kriminalitet, og håber, at denne informationsudveksling ikke vil blive hæmmet af regional rivalisering;

| 6. | opfordrer FN's generalsekretær, formanden for Rådet for Den Europæiske Union og formanden for Kommissionen for Den Afrikanske Union til at arrangere et topmøde mellem statslederne i Algeriet, Mali, Niger, Mauretanien, Libyen og Tchad med henblik på at fastlægge en fælles strategi til bekæmpelse af AQMI og at sikre en fælles kontrol over Sahel-Sahara-striben som helhed; |
| --- | --- |

6.

opfordrer FN's generalsekretær, formanden for Rådet for Den Europæiske Union og formanden for Kommissionen for Den Afrikanske Union til at arrangere et topmøde mellem statslederne i Algeriet, Mali, Niger, Mauretanien, Libyen og Tchad med henblik på at fastlægge en fælles strategi til bekæmpelse af AQMI og at sikre en fælles kontrol over Sahel-Sahara-striben som helhed;

| 7. | opfordrer staterne i Sahel-Sahara-regionen til at samle deres kommunikations- og efterretningsressourcer, således at de kan blive informeret i realtid om salafistgruppernes position; |
| --- | --- |

7.

opfordrer staterne i Sahel-Sahara-regionen til at samle deres kommunikations- og efterretningsressourcer, således at de kan blive informeret i realtid om salafistgruppernes position;

| 8. | opfordrer det internationale samfund til at støtte landene i Sahel-Sahara-regionen ved at udstyre dem med en effektiv luft- og landovervågningskapacitet og med henblik herpå at forsyne dem med det nødvendige militærudstyr og den nødvendige tekniske støtte til bekæmpelse af sådanne terrorister; |
| --- | --- |

8.

opfordrer det internationale samfund til at støtte landene i Sahel-Sahara-regionen ved at udstyre dem med en effektiv luft- og landovervågningskapacitet og med henblik herpå at forsyne dem med det nødvendige militærudstyr og den nødvendige tekniske støtte til bekæmpelse af sådanne terrorister;

| 9. | opfordrer indtrængende staterne i Sahel-Sahara-regionen til at træffe alle nødvendige foranstaltninger for at finde frem til dem, der samarbejder med AQMI og få dem arresteret; |
| --- | --- |

9.

opfordrer indtrængende staterne i Sahel-Sahara-regionen til at træffe alle nødvendige foranstaltninger for at finde frem til dem, der samarbejder med AQMI og få dem arresteret;

| 10. | understreger behovet for, at det internationale samfund og navnlig EU samt AVS-medlemmerne, i særdeleshed medlemmerne af Fællesskabet af Stater i Sahel og Sahara (CEN-SAD), anlægger en effektiv tilgang til bekæmpelse af vold i Sahel-Sahara-regionen; |
| --- | --- |

10.

understreger behovet for, at det internationale samfund og navnlig EU samt AVS-medlemmerne, i særdeleshed medlemmerne af Fællesskabet af Stater i Sahel og Sahara (CEN-SAD), anlægger en effektiv tilgang til bekæmpelse af vold i Sahel-Sahara-regionen;

| 11. | opfordrer indtrængende de berørte statsledere til at oprette et permanent forum for høringer om fred og sikkerhed i regionen og at gøre det til en drivfjeder for stabilitet og udvikling; anbefaler desuden, at koblingerne mellem sikkerhed og udvikling klart fastlægges med henblik på at gøre de iværksatte programmer så effektive som muligt; |
| --- | --- |

11.

opfordrer indtrængende de berørte statsledere til at oprette et permanent forum for høringer om fred og sikkerhed i regionen og at gøre det til en drivfjeder for stabilitet og udvikling; anbefaler desuden, at koblingerne mellem sikkerhed og udvikling klart fastlægges med henblik på at gøre de iværksatte programmer så effektive som muligt;

| 12. | opfordrer myndighederne i nabolandene til at gennemføre bevidstgørelseskampagner blandt lokalbefolkningerne for at inddrage disse i løsningen af problemet; |
| --- | --- |

12.

opfordrer myndighederne i nabolandene til at gennemføre bevidstgørelseskampagner blandt lokalbefolkningerne for at inddrage disse i løsningen af problemet;

| 13. | opfordrer EU og dets medlemsstater til at mobilisere alle tilgængelige ressourcer med henblik på at fremme sikkerheden og udviklingen i Sahel-Sahara-regionen i samarbejde med landene i regionen, FN og andre internationale partnere; |
| --- | --- |

13.

opfordrer EU og dets medlemsstater til at mobilisere alle tilgængelige ressourcer med henblik på at fremme sikkerheden og udviklingen i Sahel-Sahara-regionen i samarbejde med landene i regionen, FN og andre internationale partnere;

| 14. | støtter Ecowas' og dets internationale partneres initiativer med henblik på at forebygge og bekæmpe narkotika- og menneskehandel samt organiseret kriminalitet i regionen, idet de udfærdiger en handlingsplan, navnlig via oprettelsen af posten som særlig rådgiver omkring narkotika, menneskehandel og kriminalitet under formanden for Ecowas-Kommissionen; |
| --- | --- |

14.

støtter Ecowas' og dets internationale partneres initiativer med henblik på at forebygge og bekæmpe narkotika- og menneskehandel samt organiseret kriminalitet i regionen, idet de udfærdiger en handlingsplan, navnlig via oprettelsen af posten som særlig rådgiver omkring narkotika, menneskehandel og kriminalitet under formanden for Ecowas-Kommissionen;

| 15. | understreger, at der bør træffes effektive foranstaltninger for at afskære finansieringen af terroristernes og deres hjælperes aktiviteter, og opfordrer staterne i regionen til at træffe de foranstaltninger, der anbefales af FN's Kontor for Bekæmpelse af Narkotika og Kriminalitet (UNODC), nemlig en reform af strafferetsplejen, indførelse af lovgivning om korruptionsbekæmpelse, forbedret overvågning af handelen med lette våben og indefrysning af mistænkte personers bankkonti; |
| --- | --- |

15.

understreger, at der bør træffes effektive foranstaltninger for at afskære finansieringen af terroristernes og deres hjælperes aktiviteter, og opfordrer staterne i regionen til at træffe de foranstaltninger, der anbefales af FN's Kontor for Bekæmpelse af Narkotika og Kriminalitet (UNODC), nemlig en reform af strafferetsplejen, indførelse af lovgivning om korruptionsbekæmpelse, forbedret overvågning af handelen med lette våben og indefrysning af mistænkte personers bankkonti;

| 16. | glæder sig over det internationale pres på stater, der forsyner terrorgrupper med materiel og penge, og forpligter sig til at udøve et politisk pres for at begrænse den eksponentielle vækst i finansieringen af visse terrorgrupper; |
| --- | --- |

16.

glæder sig over det internationale pres på stater, der forsyner terrorgrupper med materiel og penge, og forpligter sig til at udøve et politisk pres for at begrænse den eksponentielle vækst i finansieringen af visse terrorgrupper;

| 17. | fordømmer på det kraftigste virksomheder og organisationer, der - selv om de teknisk set ikke bryder loven - har et velkendt ry for at yde støtte til terrororganisationer; |
| --- | --- |

17.

fordømmer på det kraftigste virksomheder og organisationer, der - selv om de teknisk set ikke bryder loven - har et velkendt ry for at yde støtte til terrororganisationer;

| 18. | tilråder støtte til Det Afrikanske Center for Studier og Forskning vedrørende Terrorisme (ACSRT), der har til opgave at fremme gennemførelsen af Den Afrikanske Unions initiativer til bekæmpelse af terrorisme, i dets bestræbelser for at udvikle en fortrolig database indeholdende navne på formodede terrorister og tendenser i terroraktiviteten; |
| --- | --- |

18.

tilråder støtte til Det Afrikanske Center for Studier og Forskning vedrørende Terrorisme (ACSRT), der har til opgave at fremme gennemførelsen af Den Afrikanske Unions initiativer til bekæmpelse af terrorisme, i dets bestræbelser for at udvikle en fortrolig database indeholdende navne på formodede terrorister og tendenser i terroraktiviteten;

| 19. | glæder sig over, at anvendelsen af midler fra EU's »stabilitetsinstrument« er blevet udvidet til også at omfatte Sahel-Sahara-regionen; |
| --- | --- |

19.

glæder sig over, at anvendelsen af midler fra EU's »stabilitetsinstrument« er blevet udvidet til også at omfatte Sahel-Sahara-regionen;

| 20. | støtter kapacitetsopbygning i et multilateralt regi som f.eks. FN; |
| --- | --- |

20.

støtter kapacitetsopbygning i et multilateralt regi som f.eks. FN;

| 21. | opfordrer til, at alle foranstaltninger, som træffes for at bekæmpe terrorisme, efterlever internationale menneskerettighedskonventioner og -protokoller; |
| --- | --- |

21.

opfordrer til, at alle foranstaltninger, som træffes for at bekæmpe terrorisme, efterlever internationale menneskerettighedskonventioner og -protokoller;

| 22. | insisterer på nødvendigheden af at etablere en kobling mellem bekæmpelsen af terrorgrupper og udviklingen i regionen; |
| --- | --- |

22.

insisterer på nødvendigheden af at etablere en kobling mellem bekæmpelsen af terrorgrupper og udviklingen i regionen;

| 23. | opfordrer EU til i forbindelse med de regionale og nationale vejledende programmer at intensivere sine bestræbelser på at støtte regionens befolkninger ved at bidrage til at give dem forbedret adgang til vand samt offentlige uddannelses- og sundhedstjenester og en bedre infrastruktur for at fremhjælpe erhvervs- og handelsaktiviteter i regionen; |
| --- | --- |

23.

opfordrer EU til i forbindelse med de regionale og nationale vejledende programmer at intensivere sine bestræbelser på at støtte regionens befolkninger ved at bidrage til at give dem forbedret adgang til vand samt offentlige uddannelses- og sundhedstjenester og en bedre infrastruktur for at fremhjælpe erhvervs- og handelsaktiviteter i regionen;

| 24. | påpeger, at de ikkestatslige organisationers aktiviteter i væsentlig grad bidrager til udvikling, demokrati og menneskerettigheder, og at det kunne være nyttigt at rådføre sig med dem for at indhente værdifulde oplysninger om situationen i marken; påpeger, at det ikke bør tillades, at undertrykkende foranstaltninger til bekæmpelse af terrorisme danner en hindring for sådanne organisationers bestræbelser på områderne udvikling, demokrati og menneskerettigheder; |
| --- | --- |

24.

påpeger, at de ikkestatslige organisationers aktiviteter i væsentlig grad bidrager til udvikling, demokrati og menneskerettigheder, og at det kunne være nyttigt at rådføre sig med dem for at indhente værdifulde oplysninger om situationen i marken; påpeger, at det ikke bør tillades, at undertrykkende foranstaltninger til bekæmpelse af terrorisme danner en hindring for sådanne organisationers bestræbelser på områderne udvikling, demokrati og menneskerettigheder;

| 25. | påpeger, at Sahel er en af de regioner, der er mest påvirket af klimaændringer og tab af biodiversitet, der har en indgribende virkning for landbruget, landbrugerne og lokalbefolkningens tilværelse, og at dette vil forværre fattigdommen og ulighederne; |
| --- | --- |

25.

påpeger, at Sahel er en af de regioner, der er mest påvirket af klimaændringer og tab af biodiversitet, der har en indgribende virkning for landbruget, landbrugerne og lokalbefolkningens tilværelse, og at dette vil forværre fattigdommen og ulighederne;

| 26. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at støtte foranstaltninger med henblik på at vende den gradvise ørkendannelse i denne region, bl.a. ved at udnytte forskningsresultaterne og den lokale viden på dette område; |
| --- | --- |

26.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at støtte foranstaltninger med henblik på at vende den gradvise ørkendannelse i denne region, bl.a. ved at udnytte forskningsresultaterne og den lokale viden på dette område;

| 27. | pålægger sine formænd at sende denne beslutning til AVS-EU-Ministerrådet, formanden for Rådet for Den Europæiske Union, næstformanden i Kommissionen/Den Europæiske Unions højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, FN's generalsekretær og regeringerne for landene i Sahel-Sahara-regionen. |
| --- | --- |

27.

pålægger sine formænd at sende denne beslutning til AVS-EU-Ministerrådet, formanden for Rådet for Den Europæiske Union, næstformanden i Kommissionen/Den Europæiske Unions højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, FN's generalsekretær og regeringerne for landene i Sahel-Sahara-regionen.

ERKLÆRING

om offentliggørelse af resultaterne af den anden runde af præsidentvalget den 28. november 2010 i Elfenbenskysten

Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU,

der samledes i Kinshasa (Den Demokratiske Republik Congo) den 2.-4. december 2010,

der henviser til bestemmelserne i Elfenbenskystens valglov,

der henviser til adfærdskodeksen for politiske partier, grupper og kræfter og for kandidater, som opstiller til valget i Elfenbenskysten,

der henviser til den fare, som enhver afbrydelse i valgprocessen kunne frembyde for den politiske og sociale balance, som møjsommeligt er blevet bragt til veje i Elfenbenskysten, og for stabiliteten i underregionen som helhed,

der henviser til de foreløbige konklusioner fra valgobservationsmissionerne fra en række internationale organisationer, navnlig Den Afrikanske Union, Det Økonomiske Fællesskab af Vestafrikanske stater (Ecowas) og EU, som har konstateret, at den anden runde af præsidentvalget blev afviklet under frie og demokratiske former,

| 1. | beklager de voldsomme sammenstød, der opstod i visse dele af landet, mens man ventede på offentliggørelsen af de foreløbige resultater, og som førte til flere døde; |
| --- | --- |

1.

beklager de voldsomme sammenstød, der opstod i visse dele af landet, mens man ventede på offentliggørelsen af de foreløbige resultater, og som førte til flere døde;

| 2. | beklager, at sabotagen af Elfenbenskystens uafhængige valgkommissions arbejde hindrede denne i at offentliggøre de foreløbige resultater af den anden runde af præsidentvalget inden for de tidsfrister, som er foreskrevet i valgloven; |
| --- | --- |

2.

beklager, at sabotagen af Elfenbenskystens uafhængige valgkommissions arbejde hindrede denne i at offentliggøre de foreløbige resultater af den anden runde af præsidentvalget inden for de tidsfrister, som er foreskrevet i valgloven;

| 3. | opfordrer indtrængende alle berørte parter til at udvise den største tilbageholdenhed efter Elfenbenskystens forfatningsråds offentliggørelse af de endelige resultater og at benytte de relevante retslige kanaler ved eventuelle klager; |
| --- | --- |

3.

opfordrer indtrængende alle berørte parter til at udvise den største tilbageholdenhed efter Elfenbenskystens forfatningsråds offentliggørelse af de endelige resultater og at benytte de relevante retslige kanaler ved eventuelle klager;

| 4. | minder forfatningsrådet om, at alle beslutninger bør træffes på et objektivt grundlag med en stærk bevidsthed om den pligt og det ansvar, der påhviler det over for Elfenbenskystens befolkning; |
| --- | --- |

4.

minder forfatningsrådet om, at alle beslutninger bør træffes på et objektivt grundlag med en stærk bevidsthed om den pligt og det ansvar, der påhviler det over for Elfenbenskystens befolkning;

| 5. | fordømmer forfatningsrådets beslutning om at erklære de foreløbige resultater, som blev offentliggjort at Elfenbenskystens uafhængige valgkommission, ugyldige uden først at følge den procedure, som er foreskrevet i valgloven; |
| --- | --- |

5.

fordømmer forfatningsrådets beslutning om at erklære de foreløbige resultater, som blev offentliggjort at Elfenbenskystens uafhængige valgkommission, ugyldige uden først at følge den procedure, som er foreskrevet i valgloven;

| 6. | nægter at anerkende de resultater, som forfatningsrådet har offentliggjort, da den mener, de strider mod det ivorianske folks vilje, således som denne er blevet udtrykt via valgurnen. |
| --- | --- |

6.

nægter at anerkende de resultater, som forfatningsrådet har offentliggjort, da den mener, de strider mod det ivorianske folks vilje, således som denne er blevet udtrykt via valgurnen.

---

(1)  Vedtaget af Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU den 4. december 2010 in Kinshasa (Den Demokratiske Republik Congo).

1

(2)  EUT C 306 E af 15.12.2006, s. 96.

2

(3)  EUT C 8 E af 14.1.2010, s. 85.

3

(4)  Vedtaget af Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU den 4. december 2010 i Kinshasa (Den Demokratiske Republik Congo).

4

(5)  EUT C 341 E af 16.12.2010.

5

(6)  EUT C 193 af 16.7.2010, s. 20.

6

(7)  Københavnsaftalen.

7

(8)  Kun 7 % af vandkraftpotentialet og 1 % af det geotermiske potentiale er udnyttet.

8

(9)  Vedtaget af Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU den 4. december 2010 i Kinshasa (Den Demokratiske Republik Congo).

9

(10)  EUT C 271 af 25.10.2008, s. 32.

10

(11)  FAO, »The State of Food Insecurity in the World: Addressing food security in protracted crises«, 2010.

11

(12)  »Stocktaking on the Millennium Development Goals«, UNDP, UNFPA, UNICEF (koordinator) og WFP, januar 2010.

12

(13)  »Stocktaking on the Millennium Development Goals«, UNDP, UNFPA, UNICEF (koordinator) og WFP, januar 2010.

13

(14)  »Progress for children - Achieving the MDGs with equity« - UNICEF, september 2010.

14

(15)  UNESCO, »Policy Brief on Early Childhood Inclusion of Children with Disabilities: The Early Childhood Imperative«, nr. 46 / april-juni 2009.

15

(16)  UNICEF, »Progress for children - Achieving the MDGs with Equity«, nr. 9, september 2010.

16

(17)  »Stocktaking on the Millennium Development Goals«, UNDP, UNFPA, UNICEF (koordinator) og WFP, januar 2010.

17

(18)  Fælleserklæring af 5.10.2010 ved FN's Organisation for Uddannelse, Videnskab og Kultur (UNESCO), generaldirektør Irina Bokova; FN's Udviklingsprogram (UNDP), administrator Helen Clark; FN's Børnefond (UNICEF), eksekutivdirektør Anthony Lake, og Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO), generaldirektør Juan Somavia.

18

(19)  »Progress for children - Achieving the MDGs with equity« - UNICEF, september 2010.

19

(20)  »Progress for children - Achieving the MDGs with equity« - UNICEF, nr. 9, september 2010.

20

(21)  »Accelerating action against Child Labour«, ILO, 2010.

21

(22)  KOM(2010)0159.

22

(23)  Vedtaget af Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU den 4. december 2010 i Kinshasa (Den Demokratiske Republik Congo).

23

(24)  EUT C 271 af 25.10.2008, s. 32.

24

(25)  EUT C 297 E af 20.11.2008, s. 201.

25

(26)  EUT C 46 E af 24.2.2010, s. 10.

26

(27)  EUT C 285 E af 21.10.2010, s. 69.

27

(28)  Vedtagne tekster af denne dato, P7_TA(2010)0174.

28

(29)  EUT C 58 af 1.3.2008, s. 44.

29

(30)  Vedtaget af Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU den 4. december 2010 i Kinshasa (Den Demokratiske Republik Congo).

30

(31)  EUT C 115 af 4.5.2010, s. 1.

31

(32)  http://www.potomacinstitute.org/attachments/525_Maghreb%20Terrorism%20report.pdf

32

---