# Eiropas Savienības C 126/2011

| | ISSN 1725-5201
  doi:10.3000/17255201.C_2011.126.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 126 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 54. sējums2011. gada 28. aprīlis |

ISSN 1725-5201

doi:10.3000/17255201.C_2011.126.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 126

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

54. sējums2011. gada 28. aprīlis

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | IV   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI
  Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu, no vienas puses, un Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu, no otras puses, noslēgtā Partnerattiecību nolīguma Apvienotā parlamentārā asambleja


  Asamblejas 20. sesija notika Kinšasā (Kongo Demokrātiskā Republika) 2010. gada 2.–4. decembrī |
| 2011/C 126/01 | Ceturtdienas, 2010. gada 2. decembra sēdes protokols | 1 |
| 2011/C 126/02 | Piektdienas, 2010. gada 3. decembra sēdes protokols | 5 |
| 2011/C 126/03 | Sestdienas, 2010. gada 4. decembra sēdes protokols | 8 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI
  Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu, no vienas puses, un Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu, no otras puses, noslēgtā Partnerattiecību nolīguma Apvienotā parlamentārā asambleja


  Asamblejas 20. sesija notika Kinšasā (Kongo Demokrātiskā Republika) 2010. gada 2.–4. decembrī

Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu, no vienas puses, un Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu, no otras puses, noslēgtā Partnerattiecību nolīguma Apvienotā parlamentārā asambleja

Asamblejas 20. sesija notika Kinšasā (Kongo Demokrātiskā Republika) 2010. gada 2.–4. decembrī

2011/C 126/01

Ceturtdienas, 2010. gada 2. decembra sēdes protokols

1

2011/C 126/02

Piektdienas, 2010. gada 3. decembra sēdes protokols

5

2011/C 126/03

Sestdienas, 2010. gada 4. decembra sēdes protokols

8

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu, no vienas puses, un Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu, no otras puses, noslēgtā Partnerattiecību nolīguma Apvienotā parlamentārā asambleja Asamblejas 20. sesija notika Kinšasā (Kongo Demokrātiskā Republika) 2010. gada 2.–4. decembrī

| 28.4.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 126/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 126/1

---

CETURTDIENAS, 2010. GADA 2. DECEMBRA SĒDES PROTOKOLS

2011/C 126/01

Saturs

Oficiālā atklāšanas sēde

Apvienotās parlamentārās asamblejas sēde

Apvienotās parlamentārās asamblejas sastāvs

Parlamentiem nepiederošu pārstāvju akreditācija

| 1. | Darba kārtības projekta pieņemšana (AP100.751) |
| --- | --- |

1.

| 2. | Apvienotās parlamentārās asamblejas 19. sesijas protokola apstiprināšana (OV C 193, 2010. gada 16. jūlijs) |
| --- | --- |

2.

| 3. | Līdzpriekšsēdētāju paziņojumi, tostarp lēmumi, kas pieņemti Prezidija 2010. gada 1. decembra sanāksmē |
| --- | --- |

3.

| 4. | Par attīstību atbildīgā EK komisāra Andra Piebalga paziņojums |
| --- | --- |

4.

| 5. | Jautājumi Komisijai |
| --- | --- |

5.

| 6. | Komisijas īstenotie pasākumi saistībā ar Apvienotās parlamentārās asamblejas 19. sesijā pieņemtajām rezolūcijām |
| --- | --- |

6.

| 7. | Debates ar Andri Piebalgu, par attīstību atbildīgo EK komisāru, par Zaļo grāmatu par attīstības politikas nākotni — brīvais mikrofons |
| --- | --- |

7.

| 8. | 10. EAF termiņa vidusposma pārskatīšana un valsts un reģionālās stratēģijas dokumenti, tostarp Kongo Demokrātiskās Republikas valsts stratēģijas dokuments |
| --- | --- |

8.

CETURTDIENAS, 2010. GADA 2. DECEMBRA SĒDES PROTOKOLS

(Sēde tika atklāta plkst. 11.00)

Oficiālā atklāšanas sēde

Asamblejā uzstājās šādi dalībnieki:

Viņa Ekselence Kongo Demokrātiskās Republikas Nacionālās asamblejas priekšsēdētājs Evariste Boshab, ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas līdzpriekšsēdētājs Louis Michel, ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas līdzpriekšsēdētājs David Matongo, Viņa Ekselence Kongo Demokrātiskās Republikas prezidents Joseph Kabila Kabange, kurš oficiāli atklāja Apvienotās parlamentārās asamblejas 20. sesiju.

(Sēdi pārtrauca plkst. 12.50 un atsāka plkst. 15.20)

SĒDI VADĪJA: DAVID MATONGO

Līdzpriekšsēdētājs

Apvienotās parlamentārās asamblejas sēde

Līdzpriekšsēdētājs sveica visus dalībniekus, tostarp arī pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus.

Apvienotās parlamentārās asamblejas sastāvs

Līdzpriekšsēdētājs paziņoja, ka Apvienotās parlamentārās asamblejas locekļu saraksts, kādu to iesniedza ĀKK valstu varas iestādes un Eiropas Parlaments, tiks pievienots protokolam.

Parlamentiem nepiederošu pārstāvju akreditācija

Līdzpriekšsēdētājs paziņoja, ka ĀKK valstu varas iestādes nosūtīja parlamentiem nepiederošo pārstāvju sarakstu. Saskaņā ar Kotonū nolīguma 17. panta 1. punktu un Apvienotās parlamentārās asamblejas Reglamenta 1. pantu šie pārstāvji tiks reģistrēti, un viņu vārdi tiks iekļauti protokola pielikumā.

1.   Darba kārtības projekta pieņemšana (AP100.751)

Darba kārtības projektu pieņēma, kā norādīts šajā protokolā.

Pēc J. Ferreira ierosinātā darba kārtības jautājuma par sēdes valodu režīmu abi līdzpriekšsēdētāji noskaidroja, ka Apvienotās parlamentārās asamblejas Reglaments ir pilnībā ievērots.

2.   Apvienotās parlamentārās asamblejas 19. sesijas protokola apstiprināšana (OV C 193, 2010. gada 16. jūlijs)

Protokols tika apstiprināts.

3.   Līdzpriekšsēdētāju paziņojumi, tostarp lēmumi, kas pieņemti Prezidija 2010. gada 1. decembra sanāksmē

Līdzpriekšsēdētājs ziņoja par Prezidija 2010. gada 1. decembra sanāksmes rezultātiem.

Tika pieņemti šādi lēmumi:

| a) | Līdzpriekšsēdētāji nosūtīs vēstuli Augstajai pārstāvei Baronesei Catherine Ashton, izsakot nožēlu, ka ne viņa, ne arī kāda viņu pārstāvoša persona nav apmeklējusi šo sesiju, lai jautājumu laikā pārstāvētu ES Padomi, un aicinot turpmākajās sesijās novērst šādu situāciju. Vēstulē tiks lūgts arī rakstiski atbildēt uz visiem ES Padomei šajā sesijā adresētajiem jautājumiem. |
| --- | --- |

a)

Līdzpriekšsēdētāji nosūtīs vēstuli Augstajai pārstāvei Baronesei Catherine Ashton, izsakot nožēlu, ka ne viņa, ne arī kāda viņu pārstāvoša persona nav apmeklējusi šo sesiju, lai jautājumu laikā pārstāvētu ES Padomi, un aicinot turpmākajās sesijās novērst šādu situāciju. Vēstulē tiks lūgts arī rakstiski atbildēt uz visiem ES Padomei šajā sesijā adresētajiem jautājumiem.

| b) | Apspriešanai 22. sesijā pastāvīgajām komitejām tika apstiprināti šādi ziņojumi: | Politikas lietu komiteja







  — | Lisabonas līguma ietekme uz ĀKK un ES partnerattiecībām (izmantojot rakstisko procedūru, jāapstiprina šīs komitejas ES locekļiem) |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Apspriešanai 22. sesijā pastāvīgajām komitejām tika apstiprināti šādi ziņojumi:

Politikas lietu komiteja

—

Lisabonas līguma ietekme uz ĀKK un ES partnerattiecībām (izmantojot rakstisko procedūru, jāapstiprina šīs komitejas ES locekļiem)

| | Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komiteja







  — | Parādu ietekme uz attīstības finansējumu ĀKK valstīs |
| --- | --- | --- |

Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komiteja

—

Parādu ietekme uz attīstības finansējumu ĀKK valstīs

| | Sociālo lietu un vides komiteja







  — | Invalīdu sociālā izstumšana jaunattīstības valstīs |
| --- | --- | --- |

Sociālo lietu un vides komiteja

—

Invalīdu sociālā izstumšana jaunattīstības valstīs

| — | Apspriešanai 23. sesijā: Lauksaimniecība (nosaukums vēl tiks apstiprināts) |
| --- | --- |

—

Apspriešanai 23. sesijā: Lauksaimniecība (nosaukums vēl tiks apstiprināts)

| — | Apspriešanai 24. sesijā: Ieguves rūpniecības ietekme uz veselību |
| --- | --- |

—

Apspriešanai 24. sesijā: Ieguves rūpniecības ietekme uz veselību

| c) | Diskusijas par situāciju Haiti un par ES un ĀS augstākā līmeņa sanāksmi Tripolē tiks pievienotas plenārsēdes darba kārtībā jau iekļautajiem punktiem; |
| --- | --- |

c)

Diskusijas par situāciju Haiti un par ES un ĀS augstākā līmeņa sanāksmi Tripolē tiks pievienotas plenārsēdes darba kārtībā jau iekļautajiem punktiem;

| d) | Tika atļauta faktu vākšanas misijas organizēšana 2011. gadā uz Fidži un Austrumtimoru (datumi vēl tiks precizēti); |
| --- | --- |

d)

Tika atļauta faktu vākšanas misijas organizēšana 2011. gadā uz Fidži un Austrumtimoru (datumi vēl tiks precizēti);

| e) | Uz Nigēras prezidenta vēlēšanām 2011. gada martā tiks nosūtīta vēlēšanu novērotāju misija, ja vien tiks saņemts oficiāls uzaicinājums; |
| --- | --- |

e)

Uz Nigēras prezidenta vēlēšanām 2011. gada martā tiks nosūtīta vēlēšanu novērotāju misija, ja vien tiks saņemts oficiāls uzaicinājums;

| f) | Nākamās reģionālās sanāksmes, kura notiks Kamerūnā (2011. gada 26.–28. aprīlī), darba kārtībā būs trīs galvenie temati:






  — | reģionālā integrācija un infrastruktūra; |
| --- | --- | --- |

f)

Nākamās reģionālās sanāksmes, kura notiks Kamerūnā (2011. gada 26.–28. aprīlī), darba kārtībā būs trīs galvenie temati:

—

reģionālā integrācija un infrastruktūra;

| — | tūkstošgades attīstības mērķi; |
| --- | --- |

—

tūkstošgades attīstības mērķi;

| — | vides jautājumi. |
| --- | --- |

—

vides jautājumi.

| g) | Turpmāko Apvienotās parlamentārās asamblejas sesiju darbsemināri notiks pirms Prezidija sanāksmes, un tiem sekos trīs dienas ilga plenārsēžu sesija; |
| --- | --- |

g)

Turpmāko Apvienotās parlamentārās asamblejas sesiju darbsemināri notiks pirms Prezidija sanāksmes, un tiem sekos trīs dienas ilga plenārsēžu sesija;

| h) | ĀKK valstu Deklarācija par reliģiju mierīgu līdzāspastāvēšanu un homoseksualitāti, kā arī Apvienotās parlamentārās asamblejas Eiropas locekļu nostāja šajā jautājumā tiks nosūtīta turpmākai apspriešanai Politikas lietu komitejai. |
| --- | --- |

h)

ĀKK valstu Deklarācija par reliģiju mierīgu līdzāspastāvēšanu un homoseksualitāti, kā arī Apvienotās parlamentārās asamblejas Eiropas locekļu nostāja šajā jautājumā tiks nosūtīta turpmākai apspriešanai Politikas lietu komitejai.

Līdzpriekšsēdētājs informēja asamblejas dalībniekus, ka Prezidijs ir noklausījies arī darba grupas progresa ziņojumu par darba metodēm.

Līdzpriekšsēdētājs paziņoja, ka grozījumu iesniegšanas termiņi un ar balsošanas metodēm saistīto jautājumu iesniegšanas termiņi ir šādi:

| — | attiecībā uz grozījumiem kompromisa rezolūciju priekšlikumos un citos steidzamos rezolūciju priekšlikumos, par ko jābalso — piektdiena, 2010. gada 3. decembris, plkst. 12.00, |
| --- | --- |

—

attiecībā uz grozījumiem kompromisa rezolūciju priekšlikumos un citos steidzamos rezolūciju priekšlikumos, par ko jābalso — piektdiena, 2010. gada 3. decembris, plkst. 12.00,

| — | attiecībā uz jautājumiem, kas saistīti ar balsošanas metodēm — sestdiena, 2010. gada 4. decembris, plkst. 10.00, rakstiski. |
| --- | --- |

—

attiecībā uz jautājumiem, kas saistīti ar balsošanas metodēm — sestdiena, 2010. gada 4. decembris, plkst. 10.00, rakstiski.

Uzstājās: Baldeh (Gambija), līdzpriekšsēdētājs Michel, Mugambe (Uganda), Sall (Senegāla), līdzpriekšsēdētājs Matongo, Malahoo Forte (Jamaika), Ndugai (Tanzānija), Schmidt, Toga (Etiopija), Assarid Imbarcaouane (Mali), Martínez Martínez, Casini, William (Seišelu salas), Ogwal Atim (Uganda), Kollie (Libērija), Parmessar (Surinama).

SĒDI VADĪJA: LOUIS MICHEL

Līdzpriekšsēdētājs

4.   Par attīstību atbildīgā EK komisāra Andra Piebalga paziņojums

Līdzpriekšsēdētājs sveica komisāru un pateicās viņam par ieguldījumu Apvienotās parlamentārās asamblejas darbā.

Komisārs uzstājās ar paziņojumu par attīstības politikas nākotni.

5.   Jautājumi Komisijai

Līdzpriekšsēdētājas iepazīstināja ar aplūkojamo tematu.

Komisijai pavisam tika uzdoti 36 jautājumi.

Komisija jau iepriekš rakstiski bija atbildējusi uz jautājumiem, un komisārs sniedza mutiskas atbildes uz šādiem papildu jautājumiem:

| | Jautājums Nr. 2, ko uzdeva Carlo Casini, par finansējumu NVO, kas strādā ģimenes plānošanas jomā |
| --- | --- |

Jautājums Nr. 2, ko uzdeva Carlo Casini, par finansējumu NVO, kas strādā ģimenes plānošanas jomā

| | Jautājums Nr. 3, ko uzdeva Norbert Neuse, par atbalstu māšu un reproduktīvās veselības jomā TAM iniciatīvas ietvaros. |
| --- | --- |

Jautājums Nr. 3, ko uzdeva Norbert Neuse, par atbalstu māšu un reproduktīvās veselības jomā TAM iniciatīvas ietvaros.

| | Jautājums Nr. 4, ko uzdeva Charles Goerens, par personu ar invaliditāti tiesībām un TAM. |
| --- | --- |

Jautājums Nr. 4, ko uzdeva Charles Goerens, par personu ar invaliditāti tiesībām un TAM.

| | Jautājums Nr. 5, ko uzdeva Françoise Castex, par ANO Ģenerālsekretāra Globālo stratēģiju sieviešu un bērnu veselībai un G 8 valstu Muskokas sanāksmes iniciatīvu par māšu, jaundzimušo un bērnu vecumā līdz pieciem gadiem veselību. |
| --- | --- |

Jautājums Nr. 5, ko uzdeva Françoise Castex, par ANO Ģenerālsekretāra Globālo stratēģiju sieviešu un bērnu veselībai un G 8 valstu Muskokas sanāksmes iniciatīvu par māšu, jaundzimušo un bērnu vecumā līdz pieciem gadiem veselību.

| | Jautājums Nr. 6, ko uzdeva Catherine Bearder, par bērnu tirdzniecību Kotdivuārā un Ganas kakao nozari. |
| --- | --- |

Jautājums Nr. 6, ko uzdeva Catherine Bearder, par bērnu tirdzniecību Kotdivuārā un Ganas kakao nozari.

| | Jautājums Nr. 7, ko uzdeva Iva Zanicchi, par ūdensapgādes pakalpojumiem ĀKK valstu pilsētās. |
| --- | --- |

Jautājums Nr. 7, ko uzdeva Iva Zanicchi, par ūdensapgādes pakalpojumiem ĀKK valstu pilsētās.

| | Jautājums Nr. 9, ko uzdeva Hans-Peter Mayer, par Ūdens mehānismu. |
| --- | --- |

Jautājums Nr. 9, ko uzdeva Hans-Peter Mayer, par Ūdens mehānismu.

| | Jautājums Nr. 20, ko uzdeva Assarid Ag Imbaracaouane (Mali), par sadarbību finanšu jomā. |
| --- | --- |

Jautājums Nr. 20, ko uzdeva Assarid Ag Imbaracaouane (Mali), par sadarbību finanšu jomā.

| | Jautājums Nr. 21, ko uzdeva Patrice Tirolien, par jauno TAM sasniegšanas mehānismu EUR 1 miljarda apmērā. |
| --- | --- |

Jautājums Nr. 21, ko uzdeva Patrice Tirolien, par jauno TAM sasniegšanas mehānismu EUR 1 miljarda apmērā.

| | Jautājums Nr. 22, ko uzdeva Michael Cashman (aizstāj Patrice Tirolien) par EUR 1 miljardu vērto ES TAM iniciatīvu. |
| --- | --- |

Jautājums Nr. 22, ko uzdeva Michael Cashman (aizstāj Patrice Tirolien) par EUR 1 miljardu vērto ES TAM iniciatīvu.

| | Jautājums Nr. 19, ko uzdeva Gay Mitchell, par demokrātiskajām tiesībām. |
| --- | --- |

Jautājums Nr. 19, ko uzdeva Gay Mitchell, par demokrātiskajām tiesībām.

| | Jautājums Nr. 23, ko uzdeva Michael Gahler, par saskaņotas un vienotas pieejas izveidi attiecībā uz Āfrikas kontinentu. |
| --- | --- |

Jautājums Nr. 23, ko uzdeva Michael Gahler, par saskaņotas un vienotas pieejas izveidi attiecībā uz Āfrikas kontinentu.

| | Jautājums Nr. 24, ko uzdeva Michèle Rivasi, par apsūdzību Japānai par balsu uzpirkšanu Starptautiskajā vaļu medību komisijā. |
| --- | --- |

Jautājums Nr. 24, ko uzdeva Michèle Rivasi, par apsūdzību Japānai par balsu uzpirkšanu Starptautiskajā vaļu medību komisijā.

| | Jautājums Nr. 25, ko uzdeva Isabelle Durant, par ES un Āfrikas Savienības augstākā līmeņa sanāksmi. |
| --- | --- |

Jautājums Nr. 25, ko uzdeva Isabelle Durant, par ES un Āfrikas Savienības augstākā līmeņa sanāksmi.

| | Jautājums Nr. 26, ko uzdeva Waven William (Seišelu salas), par attīstības palīdzību. |
| --- | --- |

Jautājums Nr. 26, ko uzdeva Waven William (Seišelu salas), par attīstības palīdzību.

| | Jautājums Nr. 27, ko uzdeva Joseph K. Mugambe (Uganda), par ekonomisko partnerattiecību nolīgumu finansēšanu. |
| --- | --- |

Jautājums Nr. 27, ko uzdeva Joseph K. Mugambe (Uganda), par ekonomisko partnerattiecību nolīgumu finansēšanu.

| | Jautājums Nr. 12, ko uzdeva João Ferreira, par pārtikas apgādes suverenitāti un nodrošinātību ar pārtiku ĀKK valstīs. |
| --- | --- |

Jautājums Nr. 12, ko uzdeva João Ferreira, par pārtikas apgādes suverenitāti un nodrošinātību ar pārtiku ĀKK valstīs.

| | Jautājums Nr. 13, ko uzdeva Fiona Hall (aizstāj Liam Aylward), par ES Enerģētikas mehānismu un vispārēju piekļuvi enerģijai. |
| --- | --- |

Jautājums Nr. 13, ko uzdeva Fiona Hall (aizstāj Liam Aylward), par ES Enerģētikas mehānismu un vispārēju piekļuvi enerģijai.

| | Jautājums Nr. 14, ko uzdeva Jo Leinen, par tehnoloģiju nodošanu izmantošanai cīņā pret klimata pārmaiņām. |
| --- | --- |

Jautājums Nr. 14, ko uzdeva Jo Leinen, par tehnoloģiju nodošanu izmantošanai cīņā pret klimata pārmaiņām.

| | Jautājums Nr. 15, ko uzdeva Achille Tapsoba (Burkinafaso), par veidiem, kā parlamentu pārstāvjus iesaistīt sarunās par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem (EPN) un to īstenošanā. |
| --- | --- |

Jautājums Nr. 15, ko uzdeva Achille Tapsoba (Burkinafaso), par veidiem, kā parlamentu pārstāvjus iesaistīt sarunās par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem (EPN) un to īstenošanā.

| | Jautājums Nr. 16, ko uzdeva Enrique Guerrero Salom (aizstāj Miguel Angel Martínez Martínez), par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem, pašreizējo situāciju un konkrētiem priekšlikumiem. |
| --- | --- |

Jautājums Nr. 16, ko uzdeva Enrique Guerrero Salom (aizstāj Miguel Angel Martínez Martínez), par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem, pašreizējo situāciju un konkrētiem priekšlikumiem.

| | Jautājums Nr. 17, ko uzdeva Joseph Owona Kono (Kamerūna), par papildu pasākumiem banānu nozarē (BAM). |
| --- | --- |

Jautājums Nr. 17, ko uzdeva Joseph Owona Kono (Kamerūna), par papildu pasākumiem banānu nozarē (BAM).

| | Jautājums Nr. 18, ko uzdeva Ole Christensen, par tirdzniecības nolīgumiem un cilvēktiesībām. |
| --- | --- |

Jautājums Nr. 18, ko uzdeva Ole Christensen, par tirdzniecības nolīgumiem un cilvēktiesībām.

| | Jautājums Nr. 30, ko uzdeva Anneli Jäätteenmäki (aizstāj Riika Manner), par sieviešu aizsargāšanu Kongo. |
| --- | --- |

Jautājums Nr. 30, ko uzdeva Anneli Jäätteenmäki (aizstāj Riika Manner), par sieviešu aizsargāšanu Kongo.

| | Jautājums Nr. 31, ko uzdeva Jan Zahradil, par Eiropas pilsoņiem neizmaksāto algu kompensēšanu no Kongo Demokrātiskās Republikas puses. |
| --- | --- |

Jautājums Nr. 31, ko uzdeva Jan Zahradil, par Eiropas pilsoņiem neizmaksāto algu kompensēšanu no Kongo Demokrātiskās Republikas puses.

| | Jautājums Nr. 32, ko uzdeva Filip Kaczmarek, par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz Zimbabvi. |
| --- | --- |

Jautājums Nr. 32, ko uzdeva Filip Kaczmarek, par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz Zimbabvi.

| | Jautājums Nr. 33, ko uzdeva Olle Schmidt, par juridisku atzinumu attiecībā uz Dawit Isaak. |
| --- | --- |

Jautājums Nr. 33, ko uzdeva Olle Schmidt, par juridisku atzinumu attiecībā uz Dawit Isaak.

| | Jautājums Nr. 34, ko uzdeva Ana Gomes (aizstāj Françoise Castex), par cilvēktiesībām Angolā: Cabinda tiesas process. |
| --- | --- |

Jautājums Nr. 34, ko uzdeva Ana Gomes (aizstāj Françoise Castex), par cilvēktiesībām Angolā: Cabinda tiesas process.

| | Jautājums Nr. 35, ko uzdeva Abadula Gemeda (aizstāj Toga) (Etiopija), par situāciju Somālijā. |
| --- | --- |

Jautājums Nr. 35, ko uzdeva Abadula Gemeda (aizstāj Toga) (Etiopija), par situāciju Somālijā.

Jautājumu Nr. 1, Nr. 7, Nr. 10, Nr. 11, Nr. 28, Nr. 29 un Nr. 36 autori sēdē nepiedalījās.

6.   Komisijas īstenotie pasākumi saistībā ar Apvienotās parlamentārās asamblejas 19. sesijā pieņemtajām rezolūcijām

Komisārs atsaucās uz dokumentu, kurā izklāstīti Komisijas veiktie pasākumi saistībā ar Tenerifē (Spānijā) pieņemtajām rezolūcijām.

SĒDI VADĪJA: DAVID MATONGO

Līdzpriekšsēdētājs

7.   Debates ar Andri Piebalgu, par attīstību atbildīgo EK komisāru, par Zaļo grāmatu par attīstības politikas nākotni
   (1)
  — brīvais mikrofons

Komisārs iepazīstināja ar aplūkojamo tematu.

Uzstājās: Schmidt, Klass, Malahoo Forte (Jamaika), De Keyser, J. Ferreira, William (Seišelu salas), Sall (Senegāla), un līdzpriekšsēdētājs Michel.

Komisārs atbildēja uz sēdes dalībnieku uzdotajiem jautājumiem.

8.   10. EAF termiņa vidusposma pārskatīšana un valsts un reģionālās stratēģijas dokumenti, tostarp Kongo Demokrātiskās Republikas valsts stratēģijas dokuments

Uzstājās Kongo Demokrātiskās Republikas finanšu ministrs Matata Ponyo.

Uzstājās: Gahler, Nedelcheva.

Ministrs un komisārs atbildēja uz sēdes dalībnieku uzdotajiem jautājumiem.

(Sēdi slēdza plkst. 19.05)

David MATONGO un

Louis MICHEL

Līdzpriekšsēdētāji

Mohamed Ibn CHAMBAS un

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Līdzģenerālsekretāri

---

(1)  COM(2010) 629

1

---

| 28.4.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 126/5 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 126/5

---

PIEKTDIENAS, 2010. GADA 3. DECEMBRA SĒDES PROTOKOLS

2011/C 126/02

Saturs

| 1. | Tūkstošgades attīstības mērķi — Ņujorkā notikušās augstākā līmeņa konferences rezultāti. UNICEF direktora Gianfranco Rotigliano uzstāšanās |
| --- | --- |

1.

| 2. | TAM sasniegšana: inovatīvi sociālo un ekonomisko problēmu risinājumi

  Odirile Motlhale (Botsvāna) un Licia Ronzulli ziņojums
  Sociālo lietu un vides komiteja |
| --- | --- |

2.

TAM sasniegšana: inovatīvi sociālo un ekonomisko problēmu risinājumi

Odirile Motlhale (Botsvāna) un Licia Ronzulli ziņojums

Sociālo lietu un vides komiteja

| 3. | Māšu mirstība |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ekonomisko un sociālo partneru ziņojums
  “Pilsoniskās sabiedrības stiprināšana — galvenais attīstības faktors” |
| --- | --- |

4.

Ekonomisko un sociālo partneru ziņojums

“Pilsoniskās sabiedrības stiprināšana — galvenais attīstības faktors”

| 5. | Rīcība pēc Kopenhāgenas konferences: tehnoloģiju nodošana, jaunas tehnoloģijas un tehnisko spēju uzlabošana ĀKK valstīs
  Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komiteja

  Marlene Malahoo Forte (Jamaika) un Jo Leinen ziņojums |
| --- | --- |

5.

Rīcība pēc Kopenhāgenas konferences: tehnoloģiju nodošana, jaunas tehnoloģijas un tehnisko spēju uzlabošana ĀKK valstīs

Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komiteja

Marlene Malahoo Forte (Jamaika) un Jo Leinen ziņojums

| 6. | Brīvi un neatkarīgi plašsaziņas līdzekļi
  Politikas lietu komiteja

  Jean Rodolphe Joazile (Haiti) un Rainer Wieland ziņojums |
| --- | --- |

6.

Brīvi un neatkarīgi plašsaziņas līdzekļi

Politikas lietu komiteja

Jean Rodolphe Joazile (Haiti) un Rainer Wieland ziņojums

| 7. | Situācija Kongo Demokrātiskajā Republikā un Centrālāfrikas reģionā
  Viedokļu apmaiņa ar Kongo Demokrātiskās Republikas valsts iestāžu pārstāvjiem |
| --- | --- |

7.

Situācija Kongo Demokrātiskajā Republikā un Centrālāfrikas reģionā

Viedokļu apmaiņa ar Kongo Demokrātiskās Republikas valsts iestāžu pārstāvjiem

| 8. | Steidzams jautājums Nr. 1: Nodrošinātība ar pārtiku |
| --- | --- |

8.

| 9. | Steidzams jautājums Nr. 2: Drošības problēmas Sāhelas un Sahāras reģionā: terorisms un narkotiku, ieroču un cilvēku tirdzniecība |
| --- | --- |

9.

| 10. | Darbsemināru kopsavilkuma ziņojumi |
| --- | --- |

10.

| 11. | Apvienotās parlamentārās asamblejas Deklarācija par 2010. gada 28. novembrī Kotdivuārā notikušo prezidenta vēlēšanu otrās kārtas rezultātu paziņošanu |
| --- | --- |

11.

PIEKTDIENAS, 2010. GADA 3. DECEMBRA SĒDES PROTOKOLS

(Sēde tika atklāta plkst. 9.05)

SĒDI VADĪJA: LOUIS MICHEL

Līdzpriekšsēdētājs

Kopīgas debates (1., 2. un 3. punkts)

1.   Tūkstošgades attīstības mērķi — Ņujorkā notikušās augstākā līmeņa konferences rezultāti.
  UNICEF direktora Gianfranco Rotigliano uzstāšanās

2.   Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšana: inovatīvi sociālo un ekonomisko problēmu risinājumi

Odirile Motlhale (Botsvāna) un Licia Ronzulli ziņojums

Sociālo lietu un vides komiteja

3.   Māšu mirstība

UNICEF Rietumāfrikas un Centrālāfrikas reģionālā biroja direktors Gianfranco Rotigliano iepazīstināja ar Tūkstošgades attīstības mērķiem un Ņujorkā notikušās augstākā līmeņa konferences rezultātiem.

Licia Ronzulli un Odirile Motlhale (Botsvāna) uzstājās ar ziņojumu “TAM sasniegšana: inovatīvi sociālo un ekonomisko problēmu risinājumi”.

Uzstājās: Rosa (Eiropas Komisija), Mitchell, Tirolien, Ould Guelaye (Mauritānija), Sylla (Mali), Ponga, Naib (Eritreja), Baldeh (Gambija), Hamatoukour (Kamerūna), Manner, William (Seišelu salas), Klass, Sithole (Mozambika), Christensen, Rivasi, J. Ferreira, Kombo (Kenija), Nedelcheva, Bearder, Toga (Etiopija), Attyat Mustafa (Sudāna), Bauer, Malloum (Čada), Zanicchi, Castex, Casini, Karerwa (Burundi), de Keyser un Laboso (Kenija).

Debates noslēdza līdzreferenti Ronzulli un Motlhale (Botsvāna), kā arī Rotigliano un Rosa (Eiropas Komisija).

SĒDI VADĪJA: DAVID MATONGO

Līdzpriekšsēdētājs

4.   Ekonomisko un sociālo partneru ziņojums: “Pilsoniskās sabiedrības stiprināšana — galvenais attīstības faktors”

Uzstājās Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas ĀKK komitejas priekšsēdētāja Brenda King.

Uzstājās: Hamatoukour (Kamerūna), Sylla (Mali), Lutundula (Kongo Demokrātiskā Republika), Aipira (Malāvija) un Bundu (Sjerraleone).

Brenda King atbildēja uz debašu laikā uzdotajiem jautājumiem.

5.   Rīcība pēc Kopenhāgenas konferences: tehnoloģiju nodošana, jaunas tehnoloģijas un tehnisko spēju uzlabošana ĀKK valstīs

Marlene Malahoo Forte (Jamaika) un Jo Leinen ziņojums

Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komiteja

Marlene Malahoo Forte (Jamaika) un Jo Leinen iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās: Bandua (Gana), J. Ferreira, Owono Nguema (Gabona), Parmessar (Surinama), Jensen, Sylla (Mali), Hamatoukour (Kamerūna), William (Seišelu salas), Lutundula (Kongo Demokrātiskā Republika), Toga (Etiopija), Sall (Senegāla), Ramotar (Gajāna) un Seramila (Madagaskara).

Debates noslēdza līdzreferenti Leinen un Malahoo Forte (Jamaika) un Rosa (Eiropas Komisija).

(Sēdi pārtrauca plkst. 12.10 un atsāka plkst. 15.05)

SĒDI VADĪJA: DAVID MATONGO

Līdzpriekšsēdētājs

6.   Brīvi un neatkarīgi plašsaziņas līdzekļi

Donald Ramotar (Gajāna) un Rainer Wieland ziņojums

Politikas lietu komiteja

Donald Ramotar (Gajāna) un Rainer Wieland iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās: Rosa (Eiropas Komisija), Kaczmarek, Atteyeh (Džibutija), Martínez Martínez, J. Ferreira, Sall (Senegāla), Schmidt, Durant, Toga (Etiopija), Speroni, Gahler, Naib (Eritreja), Nedelcheva, Hamatoukour (Kamerūna), Baldeh (Gambija), William (Seišelu salas), Lutundula (Kongo Demokrātiskā Republika), Linares (Kuba), Sikota (Zambija), Ramotar (Gajāna) un Wieland.

Debates noslēdza līdzreferenti Ramotar un Wieland, kā arī Rosa (Eiropas Komisija).

SĒDI VADĪJA: LOUIS MICHEL

Līdzpriekšsēdētājs

7.   Situācija Kongo Demokrātiskajā Republikā un Centrālāfrikas reģionā

Viedokļu apmaiņa ar Kongo Demokrātiskās Republikas valsts iestāžu pārstāvjiem

Lambert Mende (Kongo Demokrātiskās Republikas sakaru un plašsaziņas līdzekļu ministrs) iepazīstināja ar situāciju Kongo Demokrātiskajā Republikā un Centrālāfrikas reģionā.

Uzstājās: Gahler, Lutundula (Kongo Demokrātiskā Republika), Malahoo Forte (Jamaika), Zahradil, J. Ferreira, Hamatoukour (Kamerūna), Kaczmarek, Assarid (Mali), Durant, Nedelcheva, Rivasi un Striffler.

Raymond Tshibanda (Kongo Demokrātiskās Republikas starptautiskās un reģionālās sadarbības lietu ministrs) and Lambert Mende atbildēja uz debašu laikā uzdotajiem jautājumiem.

Viedokļu apmaiņu noslēdza Louis Michel (līdzpriekšsēdētājs).

SĒDI VADĪJA: DAVID MATONGO

Līdzpriekšsēdētājs

8.   Steidzams jautājums Nr. 1: Nodrošinātība ar pārtiku

Domenico Rosa (Eiropas Komisija) iepazīstināja ar aplūkojamo tematu.

Uzstājās: Rosa (Eiropas Komisija), Schnellhardt, Kombo (Kenija), Bearder, Karerwa (Burundi), J. Ferreira, Assarid (Mali), līdzpriekšsēdētājs Michel, William (Seišelu salas), Gahler, Baldeh (Gambija), Tirolien, Toga (Etiopija), Striffler, Sall (Senegāla), Klass un Rosa (Eiropas Komisija).

9.   Steidzams jautājums Nr. 2: Drošības problēmas Sāhelas un Sahāras reģionā: terorisms un narkotiku, ieroču un cilvēku tirdzniecība

Bruno Gatta (Eiropas Komisija) iepazīstināja ar aplūkojamo tematu.

Uzstājās: Sall (Senegāla), Nedelcheva, Schmidt, J. Ferreira, Guelaye (Mauritānija), Bauer, Assarid (Mali), Rivasi, Kombo (Kenija), Gahler, Nkongo (Kongo Demokrātiskā Republika), Striffler, Baldeh (Gambija), Attard-Montalto, Hamatoukour (Kamerūna), Ramotar (Gajāna) un Gatta (Eiropas Komisija).

10.   Darbsemināru kopsavilkuma ziņojumi

Olle Schmidt un Ould Guelaye (Mauritānija) — attiecīgi 2. un 1. darbsemināra referenti — īsi sniedza informāciju par:

| — | 2. darbsemināru (Pēckonflikta valstu atjaunošanas problēmas: Kongo Demokrātiskās Republikas gadījums) |
| --- | --- |

—

2. darbsemināru (Pēckonflikta valstu atjaunošanas problēmas: Kongo Demokrātiskās Republikas gadījums)

| — | 1. darbsemināru (Centrālāfrikas reģiona reģionālās stabilitātes problēmas un apdraudējumi, kas izriet no dabas un minerālu resursu nelikumīgas izmantošanas Kongo Demokrātiskājā Republikā) |
| --- | --- |

—

1. darbsemināru (Centrālāfrikas reģiona reģionālās stabilitātes problēmas un apdraudējumi, kas izriet no dabas un minerālu resursu nelikumīgas izmantošanas Kongo Demokrātiskājā Republikā)

11.   Deklarācija par 2010. gada 28. novembrī Kotdivuārā notikušo prezidenta vēlēšanu otrās kārtas rezultātu paziņošanu

Deklarāciju pieņēma ar ovācijām.

(Sēdi slēdza plkst. 19.10)

David MATONGO un

Louis MICHEL

Līdzpriekšsēdētāji

Mohamed Ibn CHAMBAS un

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Līdzģenerālsekretāri

---

| 28.4.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 126/8 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 126/8

---

SESTDIENAS, 2010. GADA 4. DECEMBRA SĒDES PROTOKOLS

2011/C 126/03

Saturs

| 1. | Protokola apstiprināšana sēdei, kas notika ceturtdien, 2010. gada 2. decembrī |
| --- | --- |

1.

| 2. | Gajānas ārlietu ministres, ĀKK Padomes pašreizējās priekšsēdētājas Carolyn Rodrigues-Birkett paziņojums |
| --- | --- |

2.

| 3. | Jautājumi ĀKK Padomei |
| --- | --- |

3.

| 4. | Debates ar ĀKK Padomi — brīvais mikrofons |
| --- | --- |

4.

| 5. | Debates par situāciju atsevišķās valstīs: Madagaskara, Somālija, Sudāna, Zimbabve un Haiti |
| --- | --- |

5.

| 6. | Ekonomisko partnerattiecību nolīgumi (EPN) — pašreizējā situācija Par starptautisko tirdzniecību atbildīgā EK komisāra Karel de Gucht paziņojums, kam sekoja debates |
| --- | --- |

6.

| 7. | Protokolu apstiprināšana sēdēm, kas notika ceturtdien, 2010. gada 2. decembrī, un piektdien, 2010. gada 3. decembrī |
| --- | --- |

7.

| 8. | Balsojums par rezolūciju priekšlikumiem, kas iekļauti pastāvīgo komiteju ziņojumos |
| --- | --- |

8.

| 9. | Balsojums par steidzamiem rezolūciju priekšlikumiem |
| --- | --- |

9.

| 10. | Citi jautājumi |
| --- | --- |

10.

| 11. | Apvienotās parlamentārās asamblejas 21. sesijas laiks un vieta. |
| --- | --- |

11.

| I pielikums | Apvienotās parlamentārās asamblejas locekļu saraksts alfabēta secībā |
| --- | --- |

I pielikums

| II pielikums | Apmeklējuma reģistrs 20. sesijai, kas norisinājās 2010. gada 2.–4. decembrī Kinšasā (Kongo Demokrātiskā Republika) |
| --- | --- |

II pielikums

| III pielikums | Parlamentiem nepiederošu pārstāvju akreditācija |
| --- | --- |

III pielikums

| IV pielikums | Pieņemtie teksti |
| --- | --- |

IV pielikums

SESTDIENAS, 2010. GADA 4. DECEMBRA SĒDES PROTOKOLS

(Sēde tika atklāta plkst. 9.05)

SĒDI VADĪJA: LOUIS MICHEL

Līdzpriekšsēdētājs

1.   Protokola apstiprināšana sēdei, kas notika ceturtdien, 2010. gada 2. decembrī

Martínez Martínez kungs lūdza veikt nelielus grozījumus ceturtdienas sēdes protokolā.

2.   Gajānas ārlietu ministres, ĀKK Padomes pašreizējās priekšsēdētājas Carolyn Rodrigues-Birkett paziņojums

Uzstājās Carolyn Rodrigues-Birkett.

SĒDI VADĪJA: DAVID MATONGO

Līdzpriekšsēdētājs

3.   Jautājumi ĀKK Padomei

ĀKK Padomei tika uzdoti deviņi jautājumi.

Carolyn Rodrigues-Birkett atbildēja uz šādiem jautājumiem un papildjautājumiem:

| | Jautājums Nr. 1, ko uzdeva Filip Kaczmarek, par Čagosas salas iedzīvotājiem. |
| --- | --- |

Jautājums Nr. 1, ko uzdeva Filip Kaczmarek, par Čagosas salas iedzīvotājiem.

| | Jautājumi Nr. 2 un Nr. 3 tika atsaukti. |
| --- | --- |

Jautājumi Nr. 2 un Nr. 3 tika atsaukti.

| | Jautājums Nr. 4, ko uzdeva Olle Schmidt, par izvarošanas izmantošanu par ieroci konflikta zonās. |
| --- | --- |

Jautājums Nr. 4, ko uzdeva Olle Schmidt, par izvarošanas izmantošanu par ieroci konflikta zonās.

| | Jautājums Nr. 5, ko uzdeva Patrice Tirolien, par Trešo Āfrikas un ES augstākā līmeņa sanāksmi 2010. gada 29. un 30. novembrī. |
| --- | --- |

Jautājums Nr. 5, ko uzdeva Patrice Tirolien, par Trešo Āfrikas un ES augstākā līmeņa sanāksmi 2010. gada 29. un 30. novembrī.

| | Jautājums Nr. 6, ko uzdeva Christa Klaß, par Čagosas salas iedzīvotāju atgriešanos. |
| --- | --- |

Jautājums Nr. 6, ko uzdeva Christa Klaß, par Čagosas salas iedzīvotāju atgriešanos.

| | Jautājums Nr. 8, ko uzdeva Waven William (Seišelu salas), par ĀKK grupas nākotni. |
| --- | --- |

Jautājums Nr. 8, ko uzdeva Waven William (Seišelu salas), par ĀKK grupas nākotni.

| | Jautājums Nr. 9, ko uzdeva Achille Tapsoba (Burkinafaso), par pasākumiem parlamentu pārstāvju iesaistīšanai sarunās par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem (EPN) un to īstenošanā. |
| --- | --- |

Jautājums Nr. 9, ko uzdeva Achille Tapsoba (Burkinafaso), par pasākumiem parlamentu pārstāvju iesaistīšanai sarunās par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem (EPN) un to īstenošanā.

Jautājuma Nr. 7 autors sēdē nepiedalījās.

4.   Debates ar ĀKK Padomi — brīvais mikrofons

Uzstājās: J. Ferreira, Durant, Mitchell, Hamatoukour (Kamerūna), Sall (Senegāla) un Malahoo Forte (Jamaika).

Carolyn Rodrigues-Birkett atbildēja uz debašu laikā uzdotajiem jautājumiem.

SĒDI VADĪJA: LOUIS MICHEL

Līdzpriekšsēdētājs

5.   Debates par situāciju atsevišķās valstīs: Madagaskara, Somālija, Sudāna, Zimbabve un Haiti

Attiecībā uz situāciju Madagaskarā uzstājās: Rosa (Eiropas Komisija), Nedelcheva, Griesbeck un Gunessee (Maurīcija).

Attiecībā uz situāciju Somālijā uzstājās: Rosa (Eiropas Komisija), Casini, Naib (Eritreja), Schmidt, J. Ferreira, Kombo (Kenija), Toga (Etiopija) un Deva.

Attiecībā uz situāciju Sudānā uzstājās: Rosa (Eiropas Komisija), Michel, Schnellhardt, De Keyser, Sylla (Mali), J. Ferreira, Casini, un Musa (Sudāna).

Attiecībā uz situāciju Zimbabvē uzstājās: Rosa (Eiropas Komisija), Gahler, Sithole (Mozambika), Bearder, Ogwal Atim (Uganda) un Deva.

Attiecībā uz situāciju Haiti uzstājās: Rosa (Eiropas Komisija), Malahoo Forte (Jamaika), Durant un Jiménez (Dominikānas Republika).

6.   Ekonomisko partnerattiecību nolīgumi (EPN) — pašreizējā situācija Par starptautisko tirdzniecību atbildīgā EK komisāra Karel de Gucht paziņojums, kam sekoja debates

Uzstājās Karel De Gucht.

Uzstājās: Matongo (Zambija), Bearder, Durant, Sall (Senegāla), J. Ferreira, Hamatoukour (Kamerūna), Scicluna, Sylla (Mali), Ramotar (Gajāna), Malahoo Forte (Jamaika) un Tapsoba (Burkinafaso).

Karel De Gucht atbildēja uz debašu laikā uzdotajiem jautājumiem.

(Sēdi pārtrauca plkst. 12.20 un atsāka plkst. 15.05)

SĒDI VADĪJA: LOUIS MICHEL

Līdzpriekšsēdētājs

7.   Protokolu apstiprināšana sēdēm, kas notika ceturtdien, 2010. gada 2. decembrī, un piektdien, 2010. gada 3. decembrī

Protokoli tika apstiprināti.

8.   Balsojums par rezolūciju priekšlikumiem, kas iekļauti pastāvīgo komiteju ziņojumos

Līdzpriekšsēdētājs atgādināja asamblejas dalībniekiem par balsošanas procedūrām.

| — | Brīvi un neatkarīgi plašsaziņas līdzekļi

  Donald Ramotar (Gajāna) un Rainer Wieland ziņojums
  Politikas lietu komiteja (ACP-EU/100.655/10/galīgā redakcija)
  S&D grupa pieprasīja balsojumu pa daļām un balsojumu atsevišķi pa palātām par Ha apsvērumu (jauns), un jaunais apsvērums tika noraidīts.
  PPE grupa pieprasīja balsojumu atsevišķi pa palātām par 2. grozījumu, un šis grozījums tika pieņemts.
  PPE grupa pieprasīja balsojumu atsevišķi pa palātām par 3. un 4. grozījumu, un šie grozījumi tika noraidīti.
  Tika pieprasīts balsojums pa daļām un balsojums atsevišķi pa palātām par 5. grozījumu, un šis grozījums tika noraidīts.
  PPE grupa pieprasīja balsojumu atsevišķi pa palātām par 6. grozījumu, un šis grozījums tika noraidīts.
  Grozīto rezolūciju pieņēma vienprātīgi. |
| --- | --- |

—

Brīvi un neatkarīgi plašsaziņas līdzekļi

Donald Ramotar (Gajāna) un Rainer Wieland ziņojums

Politikas lietu komiteja (ACP-EU/100.655/10/galīgā redakcija)

S&D grupa pieprasīja balsojumu pa daļām un balsojumu atsevišķi pa palātām par Ha apsvērumu (jauns), un jaunais apsvērums tika noraidīts.

PPE grupa pieprasīja balsojumu atsevišķi pa palātām par 2. grozījumu, un šis grozījums tika pieņemts.

PPE grupa pieprasīja balsojumu atsevišķi pa palātām par 3. un 4. grozījumu, un šie grozījumi tika noraidīti.

Tika pieprasīts balsojums pa daļām un balsojums atsevišķi pa palātām par 5. grozījumu, un šis grozījums tika noraidīts.

PPE grupa pieprasīja balsojumu atsevišķi pa palātām par 6. grozījumu, un šis grozījums tika noraidīts.

Grozīto rezolūciju pieņēma vienprātīgi.

| — | Rīcība pēc Kopenhāgenas konferences: tehnoloģiju nodošana, jaunas tehnoloģijas un tehnisko spēju uzlabošana ĀKK valstīs

  Marlene Malahoo Forte (Jamaika) un Jo Leinen ziņojums
  Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komiteja (ACP-EU/100.739/10/galīgā redakcija)
  S&D un PPE grupas pieprasīja atsevišķu balsojumu par K apsvērumu un par 4. punktu, un PPE grupa pieprasīja balsojumu atsevišķi pa palātām, un gan šis apsvērums, gan šis punkts tika noraidīti.
  S&D un PPE grupas pieprasīja balsojumu pa daļām, un PPE grupa pieprasīja balsojumu atsevišķi pa palātām par 21. punktu, un šis punkts tika noraidīts.
  Grozīto rezolūciju pieņēma vienprātīgi. |
| --- | --- |

—

Rīcība pēc Kopenhāgenas konferences: tehnoloģiju nodošana, jaunas tehnoloģijas un tehnisko spēju uzlabošana ĀKK valstīs

Marlene Malahoo Forte (Jamaika) un Jo Leinen ziņojums

Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komiteja (ACP-EU/100.739/10/galīgā redakcija)

S&D un PPE grupas pieprasīja atsevišķu balsojumu par K apsvērumu un par 4. punktu, un PPE grupa pieprasīja balsojumu atsevišķi pa palātām, un gan šis apsvērums, gan šis punkts tika noraidīti.

S&D un PPE grupas pieprasīja balsojumu pa daļām, un PPE grupa pieprasīja balsojumu atsevišķi pa palātām par 21. punktu, un šis punkts tika noraidīts.

Grozīto rezolūciju pieņēma vienprātīgi.

| — | Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšana: inovatīvi sociālo un ekonomisko problēmu risinājumi

  Odirile Motlhale (Botsvāna) un Licia Ronzulli ziņojums
  Sociālo lietu un vides komiteja (ACP-EU/100.732/10/galīgā redakcija)
  Grozījumi Nr. 1, Nr. 2, Nr. 3, Nr. 4, Nr. 6, Nr. 7, Nr. 8, Nr. 9 un Nr. 10 tika pieņemti.
  Grozījums Nr. 5 tika noraidīts.
  PPE grupa pieprasīja balsojumu pa daļām un balsojumu atsevišķi pa palātām par 4. punktu, un šis punkts tika pieņemts.

  Malahoo Forte (Jamaika) iesniedza mutisku grozījumu 8. punktam, un šis grozījums tika pieņemts.
  PPE grupa pieprasīja balsojumu pa daļām par 10. punktu, un šis punkts tika pieņemts.
  PPE grupa pieprasīja balsojumu atsevišķi pa palātām par 14. punktu, un šis punkts tika noraidīts.
  Līdzreferente Ronzulli iesniedza mutisku grozījumu 26. punktam, un šis grozījums tika noraidīts.
  PPE grupa pieprasīja balsojumu pa daļām par 26. punktu, un šis punkts tika noraidīts.
  S&D un PPE grupas pieprasīja balsojumu pa daļām, un PPE grupa pieprasīja balsojumu atsevišķi pa palātām par 49. punktu, un šī punkta pirmā daļa tika pieņemta, savukārt otrā daļa tika noraidīta.
  Grozīto rezolūciju pieņēma, nevienam dalībniekam nebalsojot “pret” un vienam dalībniekam atturoties. |
| --- | --- |

—

Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšana: inovatīvi sociālo un ekonomisko problēmu risinājumi

Odirile Motlhale (Botsvāna) un Licia Ronzulli ziņojums

Sociālo lietu un vides komiteja (ACP-EU/100.732/10/galīgā redakcija)

Grozījumi Nr. 1, Nr. 2, Nr. 3, Nr. 4, Nr. 6, Nr. 7, Nr. 8, Nr. 9 un Nr. 10 tika pieņemti.

Grozījums Nr. 5 tika noraidīts.

PPE grupa pieprasīja balsojumu pa daļām un balsojumu atsevišķi pa palātām par 4. punktu, un šis punkts tika pieņemts.

Malahoo Forte (Jamaika) iesniedza mutisku grozījumu 8. punktam, un šis grozījums tika pieņemts.

PPE grupa pieprasīja balsojumu pa daļām par 10. punktu, un šis punkts tika pieņemts.

PPE grupa pieprasīja balsojumu atsevišķi pa palātām par 14. punktu, un šis punkts tika noraidīts.

Līdzreferente Ronzulli iesniedza mutisku grozījumu 26. punktam, un šis grozījums tika noraidīts.

PPE grupa pieprasīja balsojumu pa daļām par 26. punktu, un šis punkts tika noraidīts.

S&D un PPE grupas pieprasīja balsojumu pa daļām, un PPE grupa pieprasīja balsojumu atsevišķi pa palātām par 49. punktu, un šī punkta pirmā daļa tika pieņemta, savukārt otrā daļa tika noraidīta.

Grozīto rezolūciju pieņēma, nevienam dalībniekam nebalsojot “pret” un vienam dalībniekam atturoties.

9.   Balsojums par steidzamiem rezolūciju priekšlikumiem

| — | Steidzams rezolūcijas priekšlikums par nodrošinātību ar pārtiku (ACP-EU/100.879/10/galīgā redakcija)
  PPE grupa pieprasīja balsojumu atsevišķi pa palātām par 7. un 8. punktu, un šie punkti tika noraidīti.
  Grozījumi Nr. 1–5, Nr. 9. Nr. 17, Nr. 19, un Nr. 21–25 tika pieņemti.
  Grozījumi Nr. 10, Nr. 14, Nr. 15 un Nr. 18 tika noraidīti.
  PPE grupa pieprasīja balsojumu atsevišķi pa palātām par 11. un 12. punktu, un šie punkti tika noraidīti.

  Gunessee (Maurīcija) iesniedza mutisku grozījumu 13. punktam, un šis grozījums tika noraidīts.
  PPE grupa pieprasīja atsevišķu balsojumu par 6. punktu, un šis punkts tika pieņemts.
  ALDE grupa pieprasīja balsojumu pa daļām, un EPP grupa pieprasīja balsojumu atsevišķi pa palātām par 16. grozījumu attiecībā uz 17.a punktu, un šī punkta pirmā daļa tika noraidīta, otrā daļa tika pieņemta, un trešā daļa tika noraidīta.
  PPE grupa pieprasīja balsojumu pa daļām par L apsvērumu, un šī apsvēruma pirmā daļa tika pieņemta, savukārt otrā daļa tika noraidīta.
  PPE grupa pieprasīja atsevišķu balsojumu par N apsvērumu, un šis apsvērums tika noraidīts.
  Grozīto rezolūciju pieņēma vienprātīgi. |
| --- | --- |

—

Steidzams rezolūcijas priekšlikums par nodrošinātību ar pārtiku (ACP-EU/100.879/10/galīgā redakcija)

PPE grupa pieprasīja balsojumu atsevišķi pa palātām par 7. un 8. punktu, un šie punkti tika noraidīti.

Grozījumi Nr. 1–5, Nr. 9. Nr. 17, Nr. 19, un Nr. 21–25 tika pieņemti.

Grozījumi Nr. 10, Nr. 14, Nr. 15 un Nr. 18 tika noraidīti.

PPE grupa pieprasīja balsojumu atsevišķi pa palātām par 11. un 12. punktu, un šie punkti tika noraidīti.

Gunessee (Maurīcija) iesniedza mutisku grozījumu 13. punktam, un šis grozījums tika noraidīts.

PPE grupa pieprasīja atsevišķu balsojumu par 6. punktu, un šis punkts tika pieņemts.

ALDE grupa pieprasīja balsojumu pa daļām, un EPP grupa pieprasīja balsojumu atsevišķi pa palātām par 16. grozījumu attiecībā uz 17.a punktu, un šī punkta pirmā daļa tika noraidīta, otrā daļa tika pieņemta, un trešā daļa tika noraidīta.

PPE grupa pieprasīja balsojumu pa daļām par L apsvērumu, un šī apsvēruma pirmā daļa tika pieņemta, savukārt otrā daļa tika noraidīta.

PPE grupa pieprasīja atsevišķu balsojumu par N apsvērumu, un šis apsvērums tika noraidīts.

Grozīto rezolūciju pieņēma vienprātīgi.

| — | Steidzams rezolūcijas priekšlikums par drošības problēmām Sāhelas un Sahāras reģionā: terorisms un narkotiku, ieroču un cilvēku tirdzniecība (ACP-EU/100.880/10/galīgā redakcija)
  Grozījumi Nr. 1, Nr. 2 un Nr. 3 tika pieņemti.
  Grozīto rezolūciju pieņēma vienprātīgi. |
| --- | --- |

—

Steidzams rezolūcijas priekšlikums par drošības problēmām Sāhelas un Sahāras reģionā: terorisms un narkotiku, ieroču un cilvēku tirdzniecība (ACP-EU/100.880/10/galīgā redakcija)

Grozījumi Nr. 1, Nr. 2 un Nr. 3 tika pieņemti.

Grozīto rezolūciju pieņēma vienprātīgi.

SĒDI VADĪJA: DAVID MATONGO

Līdzpriekšsēdētājs

10.   Citi jautājumi

Zahradil kungs uzstājās par pārtikas nodrošinātības jautājumiem. Vlasák kungs runāja par demokrātijas un plašsaziņas līdzekļu brīvības nozīmīgumu. Bearder kundze noslēdza savu paziņojumu par Zimbabvi.

11.   Apvienotās parlamentārās asamblejas 21. sesijas laiks un vieta

Līdzpriekšsēdētājs pateicās Kongo valsts iestādēm par viesmīlību un līdzsekretāriem un citiem darbiniekiem par paveikto darbu.

Apvienotās parlamentārās asamblejas 21. sesija notiks 2011. gada 16.–18. maijā Budapeštā (Ungārijā).

(Sanāksmi slēdza plkst. 16.00)

David MATONGO un

Louis MICHEL

Līdzpriekšsēdētāji

Mohamed Ibn CHAMBAS un

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Līdzģenerālsekretāri

---

I PIELIKUMS

APVIENOTĀS PARLAMENTĀRĀS ASAMBLEJAS LOCEKĻU SARAKSTS ALFABĒTA SECĪBĀ

| ĀKK pārstāvji | EP pārstāvji |
| --- | --- |
| MATONGO (ZAMBIJA), līdzpriekšsēdētājs | MICHEL, līdzpriekšsēdētājs |
| BOTSVĀNA (priekšsēdētāja vietnieks) | ARIF (priekšsēdētāja vietnieks) |
| BURUNDI (priekšsēdētāja vietnieks) | ŠŤASTNÝ (priekšsēdētāja vietnieks) |
| KAMERŪNA (priekšsēdētāja vietnieks) | HOARAU (priekšsēdētāja vietnieks) |
| KONGO REPUBLIKA (priekšsēdētāja vietnieks) | KLASS (priekšsēdētāja vietniece) |
| KUKA SALAS (priekšsēdētāja vietnieks) | NICHOLSON (priekšsēdētāja vietnieks) |
| GAJĀNA (priekšsēdētāja vietnieks) | McAVAN (priekšsēdētāja vietniece) |
| LESOTO (priekšsēdētāja vietnieks) | RONZULLI (priekšsēdētāja vietniece) |
| LIBĒRIJA (priekšsēdētāja vietnieks) | GOERENS (priekšsēdētāja vietnieks) |
| MALI (priekšsēdētāja vietnieks) | SPERONI (priekšsēdētāja vietnieks) |
| SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS (priekšsēdētāja vietnieks) | ROITHOVÁ (priekšsēdētāja vietniece) |
| TANZĀNIJA (priekšsēdētāja vietnieks) | OUZKÝ (priekšsēdētāja vietnieks) |
| TUVALU (priekšsēdētāja vietnieks) | RIVASI (priekšsēdētāja vietniece) |
| ANGOLA | ALFONSI |
| ANTIGVA UN BARBUDA | ALVES |
| BAHAMU SALAS | BAUER |
| BARBADOSA | BEARDER |
| BELIZA | BOVÉ |
| BENINA | BULLMANN |
| BURKINAFASO | CALLANAN |
| KABOVERDE | CARVALHO |
| CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA | CASA |
| ČADA | CASINI |
| KOMORU SALAS | CASPARY |
| KONGO DEMOKRĀTISKĀ REPUBLIKA | CASTEX |
| KOTDIVUĀRA | CHRISTENSEN |
| DŽIBUTIJA | COELHO |
| DOMINIKA | DE KEYSER |
| DOMINIKĀNAS REPUBLIKA | DELVAUX |
| EKVATORIĀLĀ GVINEJA | DE MITA |
| ERITREJA | DE SARNEZ |
| ETIOPIJA | DURANT |
| FIDŽI | ENGEL |
| GABONA | ESTARÀS FERRAGUT |
| GAMBIJA | FERREIRA, Elisa |
| GANA | FERREIRA, João |
| GRENĀDA | FORD |
| GVINEJA | GAHLER |
| GVINEJA-BISAVA | GRIESBECK |
| HAITI | GUERRERO SALOM |
| JAMAIKA | HALL |
| KENIJA | HÄNDEL |
| KIRIBATI | HANNAN |
| MADAGASKARA | HAUG |
| MALĀVIJA | JADOT |
| MĀRŠALA SALU REPUBLIKA | JENSEN |
| MAURITĀNIJA | JOLY |
| MAURĪCIJA | KACZMAREK |
| MIKRONĒZIJAS FEDERATĪVĀS VALSTIS | KORHOLA |
| MOZAMBIKA | KUHN |
| NAMĪBIJA | LEGUTKO |
| NAURU REPUBLIKA | LE PEN |
| NIGĒRA | LÓPEZ AGUILAR |
| NIGĒRIJA | McMILLAN-SCOTT |
| NIUE | MANDERS |
| PALAU | MARTIN |
| PAPUA-JAUNGVINEJA | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| RUANDA | MATO ADROVER |
| SENTKITSA UN NEVISA | MAYER |
| SENTLŪSIJA | MITCHELL |
| SAMOA | MOREIRA |
| SANTOME UN PRINSIPI | NEDELCHEVA |
| SENEGĀLA | NEUSER |
| SEIŠELU SALAS | ROSSI |
| SJERRALEONE | SCHLYTER |
| ZĀLAMANA SALAS | SCHMIDT |
| SOMĀLIJA | SCHNELLHARDT |
| DIENVIDĀFRIKA | SCICLUNA |
| SUDĀNA | SCOTTÀ |
| SURINAMA | SENYSZYN |
| SVAZILENDA | STRIFFLER |
| AUSTRUMTIMORA | STURDY |
| TOGO | TIROLIEN |
| TONGA | TOIA |
| TRINIDĀDA UN TOBĀGO | VLASÁK |
| UGANDA | WIELAND |
| VANUATU | ZANICCHI |
| ZIMBABVE | ZIMMER |

ĀKK pārstāvji

EP pārstāvji

MATONGO (ZAMBIJA), līdzpriekšsēdētājs

MICHEL, līdzpriekšsēdētājs

BOTSVĀNA (priekšsēdētāja vietnieks)

ARIF (priekšsēdētāja vietnieks)

BURUNDI (priekšsēdētāja vietnieks)

ŠŤASTNÝ (priekšsēdētāja vietnieks)

KAMERŪNA (priekšsēdētāja vietnieks)

HOARAU (priekšsēdētāja vietnieks)

KONGO REPUBLIKA (priekšsēdētāja vietnieks)

KLASS (priekšsēdētāja vietniece)

KUKA SALAS (priekšsēdētāja vietnieks)

NICHOLSON (priekšsēdētāja vietnieks)

GAJĀNA (priekšsēdētāja vietnieks)

McAVAN (priekšsēdētāja vietniece)

LESOTO (priekšsēdētāja vietnieks)

RONZULLI (priekšsēdētāja vietniece)

LIBĒRIJA (priekšsēdētāja vietnieks)

GOERENS (priekšsēdētāja vietnieks)

MALI (priekšsēdētāja vietnieks)

SPERONI (priekšsēdētāja vietnieks)

SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS (priekšsēdētāja vietnieks)

ROITHOVÁ (priekšsēdētāja vietniece)

TANZĀNIJA (priekšsēdētāja vietnieks)

OUZKÝ (priekšsēdētāja vietnieks)

TUVALU (priekšsēdētāja vietnieks)

RIVASI (priekšsēdētāja vietniece)

ANGOLA

ALFONSI

ANTIGVA UN BARBUDA

ALVES

BAHAMU SALAS

BAUER

BARBADOSA

BEARDER

BELIZA

BOVÉ

BENINA

BULLMANN

BURKINAFASO

CALLANAN

KABOVERDE

CARVALHO

CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA

CASA

ČADA

CASINI

KOMORU SALAS

CASPARY

KONGO DEMOKRĀTISKĀ REPUBLIKA

CASTEX

KOTDIVUĀRA

CHRISTENSEN

DŽIBUTIJA

COELHO

DOMINIKA

DE KEYSER

DOMINIKĀNAS REPUBLIKA

DELVAUX

EKVATORIĀLĀ GVINEJA

DE MITA

ERITREJA

DE SARNEZ

ETIOPIJA

DURANT

FIDŽI

ENGEL

GABONA

ESTARÀS FERRAGUT

GAMBIJA

FERREIRA, Elisa

GANA

FERREIRA, João

GRENĀDA

FORD

GVINEJA

GAHLER

GVINEJA-BISAVA

GRIESBECK

HAITI

GUERRERO SALOM

JAMAIKA

HALL

KENIJA

HÄNDEL

KIRIBATI

HANNAN

MADAGASKARA

HAUG

MALĀVIJA

JADOT

MĀRŠALA SALU REPUBLIKA

JENSEN

MAURITĀNIJA

JOLY

MAURĪCIJA

KACZMAREK

MIKRONĒZIJAS FEDERATĪVĀS VALSTIS

KORHOLA

MOZAMBIKA

KUHN

NAMĪBIJA

LEGUTKO

NAURU REPUBLIKA

LE PEN

NIGĒRA

LÓPEZ AGUILAR

NIGĒRIJA

McMILLAN-SCOTT

NIUE

MANDERS

PALAU

MARTIN

PAPUA-JAUNGVINEJA

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

RUANDA

MATO ADROVER

SENTKITSA UN NEVISA

MAYER

SENTLŪSIJA

MITCHELL

SAMOA

MOREIRA

SANTOME UN PRINSIPI

NEDELCHEVA

SENEGĀLA

NEUSER

SEIŠELU SALAS

ROSSI

SJERRALEONE

SCHLYTER

ZĀLAMANA SALAS

SCHMIDT

SOMĀLIJA

SCHNELLHARDT

DIENVIDĀFRIKA

SCICLUNA

SUDĀNA

SCOTTÀ

SURINAMA

SENYSZYN

SVAZILENDA

STRIFFLER

AUSTRUMTIMORA

STURDY

TOGO

TIROLIEN

TONGA

TOIA

TRINIDĀDA UN TOBĀGO

VLASÁK

UGANDA

WIELAND

VANUATU

ZANICCHI

ZIMBABVE

ZIMMER

POLITIKAS LIETU KOMITEJA

| Komitejas locekļi no ĀKK valstīm | EP deputāti |
| --- | --- |
| STRAKER, SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS, līdzpriekšsēdētājs | CASA, līdzpriekšsēdētājs |
| PAPALII (SAMOA), priekšsēdētāja vietnieks | KORHOLA, priekšsēdētāja vietniece |
| DAYORI (BENINA), priekšsēdētāja vietnieks | CASTEX, priekšsēdētāja vietniece |
| ANTIGVA UN BARBUDA | ALFONSI |
| CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA | CALLANAN |
| IBOVI (KONGO REPUBLIKA) | CASINI |
| KOTDIVUĀRA | DE KEYSER |
| ATEYE (DŽIBUTIJA) | DE MITA |
| TOGA (ETIOPIJA) | DURANT |
| FIDŽI | FERREIRA, Elisa |
| OWONO NGUEMA (GABONA) | GAHLER |
| GVINEJA | GRIESBECK |
| RAMOTAR (GAJĀNA) | HANNAN |
| HAITI | HÄNDEL |
| LESOTO | KACZMAREK |
| KOLLIE (LIBĒRIJA) | LE PEN |
| SERAMILA (MADAGASKARA) | MANDERS |
| MALI | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| VAN DER WALT (NAMĪBIJA) | MOREIRA |
| NAURU | NICHOLSON |
| NIUE | ROITHOVÁ |
| PAPUA-JAUNGVINEJA | SCOTTÀ |
| HAMDI-H-OSMAN (SUDĀNA) | SCHMIDT |
| PARMESSAR (SURINAMA) | SPERONI |
| BAMNANTE (TOGO) | STRIFFLER |
| HLONGWANE (ZIMBABVE) | WIELAND |

Komitejas locekļi no ĀKK valstīm

EP deputāti

STRAKER, SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS, līdzpriekšsēdētājs

CASA, līdzpriekšsēdētājs

PAPALII (SAMOA), priekšsēdētāja vietnieks

KORHOLA, priekšsēdētāja vietniece

DAYORI (BENINA), priekšsēdētāja vietnieks

CASTEX, priekšsēdētāja vietniece

ANTIGVA UN BARBUDA

ALFONSI

CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA

CALLANAN

IBOVI (KONGO REPUBLIKA)

CASINI

KOTDIVUĀRA

DE KEYSER

ATEYE (DŽIBUTIJA)

DE MITA

TOGA (ETIOPIJA)

DURANT

FIDŽI

FERREIRA, Elisa

OWONO NGUEMA (GABONA)

GAHLER

GVINEJA

GRIESBECK

RAMOTAR (GAJĀNA)

HANNAN

HAITI

HÄNDEL

LESOTO

KACZMAREK

KOLLIE (LIBĒRIJA)

LE PEN

SERAMILA (MADAGASKARA)

MANDERS

MALI

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

VAN DER WALT (NAMĪBIJA)

MOREIRA

NAURU

NICHOLSON

NIUE

ROITHOVÁ

PAPUA-JAUNGVINEJA

SCOTTÀ

HAMDI-H-OSMAN (SUDĀNA)

SCHMIDT

PARMESSAR (SURINAMA)

SPERONI

BAMNANTE (TOGO)

STRIFFLER

HLONGWANE (ZIMBABVE)

WIELAND

EKONOMIKAS ATTĪSTĪBAS, FINANŠU UN TIRDZNIECĪBAS KOMITEJA

| Komitejas locekļi no ĀKK valstīm | EP deputāti |
| --- | --- |
| KUTEKALA KAAWA (KONGO DEMOKRĀTISKĀ REPUBLIKA), līdzpriekšsēdētājs | CARVALHO, līdzpriekšsēdētāja |
| MUGAMBE (UGANDA), priekšsēdētāja vietnieks | LEGUTKO, priekšsēdētājas vietnieks |
| BUYA KAMARO (SJERRALEONE), priekšsēdētāja vietnieks | ALVES, priekšsēdētājas vietnieks |
| DOS SANTOS (ANGOLA) | ARIF |
| BAHAMU SALAS | BOVÉ |
| BELIZA | BULLMANN |
| KUKA SALAS | CASPARY |
| EKVATORIĀLĀ GVINEJA | ENGEL |
| NAIB (ERITREJA) | FORD |
| BANDUA (GANA) | GOERENS |
| MALAHOO FORTE (JAMAIKA) | GUERRERO SALOM |
| AIPIRA (MALĀVIJA) | HOARAU |
| OULD GUELAYE (MAURITĀNIJA) | JENSEN |
| GUNESSEE (MAURĪCIJA) | KUHN |
| ADEFIDIDE (NIGĒRIJA) | MARTIN |
| PALAU | MATO ADROVER |
| POLISI (RUANDA) | MAYER |
| SENTKITSA UN NEVISA | McMILLAN-SCOTT |
| JEAN-MARIE (SENTLŪSIJA) | MICHEL |
| SANTOME UN PRINSIPI | MITCHELL |
| SALL (SENEGĀLA) | SCHLYTER |
| WILLIAM (SEIŠELU SALAS) | ŠŤASTNÝ |
| SIBHIDLA (DIENVIDĀFRIKA) | SCICLUNA |
| VAIPULU (TONGA) | STURDY |
| TUVALU | TIROLIEN |
| SIKOFA (ZAMBIJA) | ZANICCHI |

Komitejas locekļi no ĀKK valstīm

EP deputāti

KUTEKALA KAAWA (KONGO DEMOKRĀTISKĀ REPUBLIKA), līdzpriekšsēdētājs

CARVALHO, līdzpriekšsēdētāja

MUGAMBE (UGANDA), priekšsēdētāja vietnieks

LEGUTKO, priekšsēdētājas vietnieks

BUYA KAMARO (SJERRALEONE), priekšsēdētāja vietnieks

ALVES, priekšsēdētājas vietnieks

DOS SANTOS (ANGOLA)

ARIF

BAHAMU SALAS

BOVÉ

BELIZA

BULLMANN

KUKA SALAS

CASPARY

EKVATORIĀLĀ GVINEJA

ENGEL

NAIB (ERITREJA)

FORD

BANDUA (GANA)

GOERENS

MALAHOO FORTE (JAMAIKA)

GUERRERO SALOM

AIPIRA (MALĀVIJA)

HOARAU

OULD GUELAYE (MAURITĀNIJA)

JENSEN

GUNESSEE (MAURĪCIJA)

KUHN

ADEFIDIDE (NIGĒRIJA)

MARTIN

PALAU

MATO ADROVER

POLISI (RUANDA)

MAYER

SENTKITSA UN NEVISA

McMILLAN-SCOTT

JEAN-MARIE (SENTLŪSIJA)

MICHEL

SANTOME UN PRINSIPI

MITCHELL

SALL (SENEGĀLA)

SCHLYTER

WILLIAM (SEIŠELU SALAS)

ŠŤASTNÝ

SIBHIDLA (DIENVIDĀFRIKA)

SCICLUNA

VAIPULU (TONGA)

STURDY

TUVALU

TIROLIEN

SIKOFA (ZAMBIJA)

ZANICCHI

SOCIĀLO LIETU UN VIDES KOMITEJA

| Komitejas locekļi no ĀKK valstīm | EP deputāti |
| --- | --- |
| SITHOLE (MOZAMBIKA), līdzpriekšsēdētāja | RIVASI, līdzpriekšsēdētāja |
| KOMBO (KENIJA), priekšsēdētājas vietnieks | BAUER, priekšsēdētājas vietniece |
| GRENĀDA, priekšsēdētājas vietnieks | NEDELCHEVA, priekšsēdētājas vietniece |
| BARBADOSA | BEARDER |
| MOTLHALE (BOTSVĀNA) | CHRISTENSEN |
| TAPSOBA (BURKINAFASO) | COELHO |
| KARERWA (BURUNDI) | DELVAUX |
| HAMATOUKOUR (KAMERŪNA) | DE SARNEZ |
| ALMADA (KABOVERDE) | ESTARAS FERRAGUT |
| DARBO (ČADA) | FERREIRA, João |
| KOMORU SALAS | HALL |
| DOMINIKA | HAUG |
| JIMÉNEZ (DOMINIKĀNAS REPUBLIKA) | JADOT |
| BALDEH (GAMBIJA) | JOLY |
| GVINEJA-BISAVA | KLASS |
| KIRIBATI | LÓPEZ AGUILAR |
| MĀRŠALA SALAS | McAVAN |
| MIKRONĒZIJAS FEDERATĪVĀS VALSTIS | NEUSER |
| NIGĒRA | OUZKÝ |
| ZĀLAMANA SALAS | RONZULLI |
| SOMĀLIJA | ROSSI |
| HLOPE (SVAZILENDA) | SCHNELLHARDT |
| NDUGAI (TANZĀNIJA) | SENYSZYN |
| AUSTRUMTIMORA | TOIA |
| TRINIDĀDA UN TOBĀGO | VLASÁK |
| VANUATU | ZIMMER |

Komitejas locekļi no ĀKK valstīm

EP deputāti

SITHOLE (MOZAMBIKA), līdzpriekšsēdētāja

RIVASI, līdzpriekšsēdētāja

KOMBO (KENIJA), priekšsēdētājas vietnieks

BAUER, priekšsēdētājas vietniece

GRENĀDA, priekšsēdētājas vietnieks

NEDELCHEVA, priekšsēdētājas vietniece

BARBADOSA

BEARDER

MOTLHALE (BOTSVĀNA)

CHRISTENSEN

TAPSOBA (BURKINAFASO)

COELHO

KARERWA (BURUNDI)

DELVAUX

HAMATOUKOUR (KAMERŪNA)

DE SARNEZ

ALMADA (KABOVERDE)

ESTARAS FERRAGUT

DARBO (ČADA)

FERREIRA, João

KOMORU SALAS

HALL

DOMINIKA

HAUG

JIMÉNEZ (DOMINIKĀNAS REPUBLIKA)

JADOT

BALDEH (GAMBIJA)

JOLY

GVINEJA-BISAVA

KLASS

KIRIBATI

LÓPEZ AGUILAR

MĀRŠALA SALAS

McAVAN

MIKRONĒZIJAS FEDERATĪVĀS VALSTIS

NEUSER

NIGĒRA

OUZKÝ

ZĀLAMANA SALAS

RONZULLI

SOMĀLIJA

ROSSI

HLOPE (SVAZILENDA)

SCHNELLHARDT

NDUGAI (TANZĀNIJA)

SENYSZYN

AUSTRUMTIMORA

TOIA

TRINIDĀDA UN TOBĀGO

VLASÁK

VANUATU

ZIMMER

---

II PIELIKUMS

APMEKLĒJUMA REĢISTRS 20. SESIJAI, KAS NORISINĀJĀS 2010. GADA 2.–4. DECEMBRĪ KINŠASĀ (KONGO DEMOKRĀTISKĀ REPUBLIKA)

| MATONGO (ZAMBIJA), līdzpriekšsēdētājs | MICHEL, līdzpriekšsēdētājs |
| --- | --- |
| DOS SANTOS (Angola)

  CHANDLER (Barbadosa)

  DAYORI (Benina)

  MOTLHALE (Botsvāna) (priekšsēdētāja vietnieks)

  TAPSOBA (Burkinafaso)

  KARERWA (Burundi) (priekšsēdētāja vietnieks)

  HAMATOUKOUR (Kamerūna) (priekšsēdētāja vietnieks)

  DARBO (Čada)

  IBOVI (Kongo Republika) (priekšsēdētāja vietnieks)

  MBUKU LAKA (Kongo Demokrātiskā Republika)

  SOUBANE ATEYE (Džibutija)

  JIMÉNEZ (Dominikānas Republika)

  SERICHE DOUGAN (Ekvatoriālā Gvineja)

  NAIB (Eritreja)

  TOGA (Etiopija)

  OWONO NGUEMA (Gabona)

  BALDEH (Gambija)

  BANDUA (Gana)

  FLETCHER (Grenāda) (1)


  RAMOTAR (Gajāna) (priekšsēdētāja vietnieks)

  BEAUPLAN (Haiti)

  MALAHOO FORTE (Jamaika)

  KOMBO (Kenija)

  TIHELI (Lesoto) (1) (priekšsēdētāja vietnieks)

  KOLLIE (Libērija) (priekšsēdētāja vietnieks)

  AIPIRA (Malāvija)

  ASSARID IMBARCAOUANE (Mali) (priekšsēdētāja vietnieks)

  OULD GUELAYE (Mauritānija)

  GUNESSEE (Maurīcija) (1)


  SITHOLE (Mozambika)

  VAN DER WALT (Namībija)

  WAZIRI (Nigērija) (1)


  POLISI (Ruanda) (priekšsēdētāja vietnieks)

  SKERRIT-ANDREW (Sentkitsa un Nevisa) (1)


  JEAN MARIE (Sentlūsija)

  STRAKER (Sentvinsenta un Grenadīnas) (priekšsēdētāja vietnieks)

  PAPALII (Samoa)

  SALL (Senegāla)

  WILLIAM (Seišelu salas)

  BUNDU (Sjerraleone)

  TOZAKA (Zālamana salas)

  MANAMELA (Dienvidāfrika)

  MUSA (Sudāna)

  PARMESSAR (Surinama)

  HLOPHE (Svazilenda)

  NDUGAI (Tanzānija) (priekšsēdētāja vietnieks)

  BAMNANTE (Togo)

  JOSEPH (Trinidāda un Tobāgo) (1)


  ITALELI (Tuvalu) (priekšsēdētāja vietnieks)

  MUGAMBE (Uganda)

  JOY (Vanuatu) (1)


  SIKOTA (Zambija)

  HLONGWANE (Zimbabve) | ATTARD MONTALTO (aizstāj FERREIRA, Elisa)

  AYLWARD (aizstāj HALL) (2)
   (3)


  BAUER


  BEARDER


  BERMAN (aizstāj MOREIRA) (2)
   (3)


  BINEV (aizstāj LE PEN) (3)
   (4)


  CALLANAN


  CASINI


  CASTEX


  CHRISTENSEN


  DE KEYSER


  DEVA (aizstāj OUZKÝ) (4)


  DURANT


  FERREIRA, João


  GAHLER


  GOERENS (priekšsēdētāja vietnieks) (2)


  GRIESBECK


  HANNAN
   (2)
   (3)


  JENSEN
   (2)
   (3)


  KACZMAREK


  KASTLER (aizstāj CASPARY)

  KLAß (priekšsēdētāja vietniece)

  LEINEN (aizstāj BULLMANN)

  MANNER (aizstāj DE SARNEZ) (2)
   (3)


  MARTÍNEZ MARTÍNEZ


  MAYER


  MITCHELL


  NEDELCHEVA


  NEUSER


  PONGA (aizstāj DE MITA)

  RINALDI (aizstāj MANDERS) (2)


  RIVASI (priekšsēdētāja vietniece)

  RONZULLI (priekšsēdētāja vietniece)

  SCHMIDT


  SCHNELLHARDT


  SCICLUNA


  SENYSZYN


  SPERONI (priekšsēdētāja vietnieks) (3)
   (4)


  STRIFFLER
   (3)
   (4)


  TIROLIEN


  VLASÁK


  WIELAND
   (2)
   (3)


  ZAHRADIL (aizstāj STURDY)

  ZANICCHI |
| NOVĒROTĀJI: |
| KUBA


  REGUEIFEROS LINARES |
| MADAGASKARA


  SERAMILA |
| NIGĒRA


  AMADOU |

MATONGO (ZAMBIJA), līdzpriekšsēdētājs

MICHEL, līdzpriekšsēdētājs

DOS SANTOS (Angola)

CHANDLER (Barbadosa)

DAYORI (Benina)

MOTLHALE (Botsvāna) (priekšsēdētāja vietnieks)

TAPSOBA (Burkinafaso)

KARERWA (Burundi) (priekšsēdētāja vietnieks)

HAMATOUKOUR (Kamerūna) (priekšsēdētāja vietnieks)

DARBO (Čada)

IBOVI (Kongo Republika) (priekšsēdētāja vietnieks)

MBUKU LAKA (Kongo Demokrātiskā Republika)

SOUBANE ATEYE (Džibutija)

JIMÉNEZ (Dominikānas Republika)

SERICHE DOUGAN (Ekvatoriālā Gvineja)

NAIB (Eritreja)

TOGA (Etiopija)

OWONO NGUEMA (Gabona)

BALDEH (Gambija)

BANDUA (Gana)

FLETCHER (Grenāda) (1)

RAMOTAR (Gajāna) (priekšsēdētāja vietnieks)

BEAUPLAN (Haiti)

MALAHOO FORTE (Jamaika)

KOMBO (Kenija)

TIHELI (Lesoto) (1) (priekšsēdētāja vietnieks)

KOLLIE (Libērija) (priekšsēdētāja vietnieks)

AIPIRA (Malāvija)

ASSARID IMBARCAOUANE (Mali) (priekšsēdētāja vietnieks)

OULD GUELAYE (Mauritānija)

GUNESSEE (Maurīcija) (1)

SITHOLE (Mozambika)

VAN DER WALT (Namībija)

WAZIRI (Nigērija) (1)

POLISI (Ruanda) (priekšsēdētāja vietnieks)

SKERRIT-ANDREW (Sentkitsa un Nevisa) (1)

JEAN MARIE (Sentlūsija)

STRAKER (Sentvinsenta un Grenadīnas) (priekšsēdētāja vietnieks)

PAPALII (Samoa)

SALL (Senegāla)

WILLIAM (Seišelu salas)

BUNDU (Sjerraleone)

TOZAKA (Zālamana salas)

MANAMELA (Dienvidāfrika)

MUSA (Sudāna)

PARMESSAR (Surinama)

HLOPHE (Svazilenda)

NDUGAI (Tanzānija) (priekšsēdētāja vietnieks)

BAMNANTE (Togo)

JOSEPH (Trinidāda un Tobāgo) (1)

ITALELI (Tuvalu) (priekšsēdētāja vietnieks)

MUGAMBE (Uganda)

JOY (Vanuatu) (1)

SIKOTA (Zambija)

HLONGWANE (Zimbabve)

ATTARD MONTALTO (aizstāj FERREIRA, Elisa)

AYLWARD (aizstāj HALL) (2)
   (3)

BAUER

BEARDER

BERMAN (aizstāj MOREIRA) (2)
   (3)

BINEV (aizstāj LE PEN) (3)
   (4)

CALLANAN

CASINI

CASTEX

CHRISTENSEN

DE KEYSER

DEVA (aizstāj OUZKÝ) (4)

DURANT

FERREIRA, João

GAHLER

GOERENS (priekšsēdētāja vietnieks) (2)

GRIESBECK

HANNAN
   (2)
   (3)

JENSEN
   (2)
   (3)

KACZMAREK

KASTLER (aizstāj CASPARY)

KLAß (priekšsēdētāja vietniece)

LEINEN (aizstāj BULLMANN)

MANNER (aizstāj DE SARNEZ) (2)
   (3)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

MAYER

MITCHELL

NEDELCHEVA

NEUSER

PONGA (aizstāj DE MITA)

RINALDI (aizstāj MANDERS) (2)

RIVASI (priekšsēdētāja vietniece)

RONZULLI (priekšsēdētāja vietniece)

SCHMIDT

SCHNELLHARDT

SCICLUNA

SENYSZYN

SPERONI (priekšsēdētāja vietnieks) (3)
   (4)

STRIFFLER
   (3)
   (4)

TIROLIEN

VLASÁK

WIELAND
   (2)
   (3)

ZAHRADIL (aizstāj STURDY)

ZANICCHI

NOVĒROTĀJI:

KUBA

REGUEIFEROS LINARES

MADAGASKARA

SERAMILA

NIGĒRA

AMADOU

Piedalījās arī:

| ANGOLA


  SIMBRÃO da CARVALHO


  FERREIRA-PINTO


  DALA | BENINA


  ALIA


  SEIDOU ADAMBI | BURKINAFASO


  OUEDRAOGO


  OUOBA NABA |
| --- | --- | --- |
| BURUNDI


  MWIDOGO


  NSHIMIRIMANA


  HAKIZIMANA


  BAGENGWANUBUSA | KAMERŪNA


  AWUDU MBAYA


  KOMBO


  OWONA KONO | ČADA


  DJIMAI


  MALLOUM |
| KONGO REPUBLIKA


  BOUNKOULOU


  BOPELE EBAMBA


  MOUSSODIA | KONGO DEMOKRĀTISKĀ REPUBLIKA


  MABAYA GIZI AMINE


  MATADI NENGA


  KUTEKALA KAAWA


  BIE BONGENGE


  MOLEKO MOLIWA


  MUTUMBE MBUYA


  KAMBAYI CIMBUMBU


  KEMBUJUSWA NE N'LANZA


  NDOMBE SITA


  LUTUNDULA APALA


  IPALAKA YOBWA


  ENGBANDA MANANGA


  BAITSURA MUSOWA


  NKONGO BUDINA NZAU


  BETYNA NGILASE


  BIALOSUKA WATA


  ENGUDA LITUMBA


  EZATY MEREKO


  IYOLO LA NDJONDO


  LOMBEYA BOSONGO


  LUHONGE KABINDA NGOY


  LUONO KIMBANGA


  MBADU NSITU


  MONDOE ESSO LIBANZA


  MUTAMBA DIBWE


  MWAMBA MUSHIKONKE


  NENYENGWE IMI


  OTSHUMAMPITA ALOKI


  SHENILA MWANZA SAMILA


  SILUVANGI LUMBA | DŽIBUTIJA


  BOURHAN |
| EKVATORIĀLĀ GVINEJA


  NFA NDONG NSENG


  OLO BAHAMONDE | ERITREJA


  TEKLE | ETIOPIJA


  YILALA


  WAKJIRA


  WAKE GELESU |
| GABONA


  BOUANGA MOUNDANGA


  AFATOGUE NSOLE


  BOULINGUI MBADINGA


  AWOMBI | GANA


  ANTWI


  YIADOM | KENIJA


  AFFEY


  LABOSO |
| LIBĒRIJA


  DUNA


  BARCLAY | MALĀVIJA


  CHITEYEYE | MALI


  SYLLA


  BAH


  CISSE |
| MAURITĀNIJA


  GUELADIO


  BILAL


  OULD HAMOUD


  OULD ZAMEL


  ABDALLAH | MOZAMBIKA


  ERNESTO


  MIGUEL | NAMĪBIJA


  TJIHIUKO |
| NIGĒRIJA


  USMAN


  AKWASHIKI


  JIBIA | RUANDA


  AYINKAMIYE | SJERRALEONE


  JUMU


  KAMARA


  TORTO |
| DIENVIDĀFRIKA


  SIBHIDLA


  MUBU | SUDĀNA


  ELHASSAN


  MUSTAF


  OMER


  CHOLEK


  TAHA | SURINAMA


  BREEVELD


  WANGSABESARI |
| SVAZILENDA


  HLOPE | TOGO


  GBONE


  ADONAYAKPOR | UGANDA


  DOMBO


  OGWAL ATIM |
| ZAMBIJA


  MUBANGA | ZIMBABVE


  MLOTSHWA


  MNKANDHLA | |

ANGOLA

SIMBRÃO da CARVALHO

FERREIRA-PINTO

DALA

BENINA

ALIA

SEIDOU ADAMBI

BURKINAFASO

OUEDRAOGO

OUOBA NABA

BURUNDI

MWIDOGO

NSHIMIRIMANA

HAKIZIMANA

BAGENGWANUBUSA

KAMERŪNA

AWUDU MBAYA

KOMBO

OWONA KONO

ČADA

DJIMAI

MALLOUM

KONGO REPUBLIKA

BOUNKOULOU

BOPELE EBAMBA

MOUSSODIA

KONGO DEMOKRĀTISKĀ REPUBLIKA

MABAYA GIZI AMINE

MATADI NENGA

KUTEKALA KAAWA

BIE BONGENGE

MOLEKO MOLIWA

MUTUMBE MBUYA

KAMBAYI CIMBUMBU

KEMBUJUSWA NE N'LANZA

NDOMBE SITA

LUTUNDULA APALA

IPALAKA YOBWA

ENGBANDA MANANGA

BAITSURA MUSOWA

NKONGO BUDINA NZAU

BETYNA NGILASE

BIALOSUKA WATA

ENGUDA LITUMBA

EZATY MEREKO

IYOLO LA NDJONDO

LOMBEYA BOSONGO

LUHONGE KABINDA NGOY

LUONO KIMBANGA

MBADU NSITU

MONDOE ESSO LIBANZA

MUTAMBA DIBWE

MWAMBA MUSHIKONKE

NENYENGWE IMI

OTSHUMAMPITA ALOKI

SHENILA MWANZA SAMILA

SILUVANGI LUMBA

DŽIBUTIJA

BOURHAN

EKVATORIĀLĀ GVINEJA

NFA NDONG NSENG

OLO BAHAMONDE

ERITREJA

TEKLE

ETIOPIJA

YILALA

WAKJIRA

WAKE GELESU

GABONA

BOUANGA MOUNDANGA

AFATOGUE NSOLE

BOULINGUI MBADINGA

AWOMBI

GANA

ANTWI

YIADOM

KENIJA

AFFEY

LABOSO

LIBĒRIJA

DUNA

BARCLAY

MALĀVIJA

CHITEYEYE

MALI

SYLLA

BAH

CISSE

MAURITĀNIJA

GUELADIO

BILAL

OULD HAMOUD

OULD ZAMEL

ABDALLAH

MOZAMBIKA

ERNESTO

MIGUEL

NAMĪBIJA

TJIHIUKO

NIGĒRIJA

USMAN

AKWASHIKI

JIBIA

RUANDA

AYINKAMIYE

SJERRALEONE

JUMU

KAMARA

TORTO

DIENVIDĀFRIKA

SIBHIDLA

MUBU

SUDĀNA

ELHASSAN

MUSTAF

OMER

CHOLEK

TAHA

SURINAMA

BREEVELD

WANGSABESARI

SVAZILENDA

HLOPE

TOGO

GBONE

ADONAYAKPOR

UGANDA

DOMBO

OGWAL ATIM

ZAMBIJA

MUBANGA

ZIMBABVE

MLOTSHWA

MNKANDHLA

| | ĀKK PADOME


  RODRIGUES-BIRKETT, Ārlietu ministre (Gajāna), ĀKK Padomes pašreizējā priekšsēdētāja |
| --- | --- |

ĀKK PADOME

RODRIGUES-BIRKETT, Ārlietu ministre (Gajāna), ĀKK Padomes pašreizējā priekšsēdētāja

| | EIROPAS KOMISIJA

  Andris PIEBALGS, par attīstību atbildīgais EK komisārs

  DE GUCHT, par starptautisko tirdzniecību atbildīgais EK komisārs |
| --- | --- |

EIROPAS KOMISIJA

Andris PIEBALGS, par attīstību atbildīgais EK komisārs

DE GUCHT, par starptautisko tirdzniecību atbildīgais EK komisārs

| | ĀS


  IGUEH |
| --- | --- |

ĀS

IGUEH

| | EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJA


  KING


  JAHIER


  OCCHIPENTI


  VERBOVEN |
| --- | --- |

EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJA

KING

JAHIER

OCCHIPENTI

VERBOVEN

| | ĀKK VALSTU SEKRETARIĀTS


  CHAMBAS, līdzģenerālsekretārs |
| --- | --- |

ĀKK VALSTU SEKRETARIĀTS

CHAMBAS, līdzģenerālsekretārs

| | ES VALSTU SEKRETARIĀTS


  AGUIRIANO NALDA, līdzģenerālsekretārs |
| --- | --- |

ES VALSTU SEKRETARIĀTS

AGUIRIANO NALDA, līdzģenerālsekretārs

---

(1)  Valsti pārstāv persona, kas nav parlamenta deputāts.

(2)  Piedalījās 2010. gada 2. decembra sēdē.

(3)  Piedalījās 2010. gada 3. decembra sēdē.

(4)  Piedalījās 2010. gada 4. decembra sēdē.

---

III PIELIKUMS

PIELIKUMS CETURTDIENAS, 2010. GADA 2. DECEMBRA SĒDES PROTOKOLAM

Parlamentiem nepiederošu pārstāvju akreditācija

| 1. | Grenāda
  Viņa Ekselence FLETCHER k-gs
  Vēstnieks
  Grenādas vēstniecība, Brisele |
| --- | --- |

1.

Grenāda

Viņa Ekselence FLETCHER k-gs

Vēstnieks

Grenādas vēstniecība, Brisele

| 2. | Lesoto
  Viņas Ekselence Mamoruti A. TIHELI

  Vēstniece
  Lesoto vēstniecība, Brisele |
| --- | --- |

2.

Lesoto

Viņas Ekselence Mamoruti A. TIHELI

Vēstniece

Lesoto vēstniecība, Brisele

| 3. | Maurīcija
  Viņa Ekselence Sutiawan GUNESSEE

  Vēstnieks
  Maurīcijas vēstniecība, Brisele |
| --- | --- |

3.

Maurīcija

Viņa Ekselence Sutiawan GUNESSEE

Vēstnieks

Maurīcijas vēstniecība, Brisele

| 4. | Sentkitsa un Nevisa
  Viņas Ekselence Shirley SKERITT-ANDREW

  Vēstniece
  Sentkitsas un Nevisas vēstniecība, Brisele |
| --- | --- |

4.

Sentkitsa un Nevisa

Viņas Ekselence Shirley SKERITT-ANDREW

Vēstniece

Sentkitsas un Nevisas vēstniecība, Brisele

| 5. | Trinidāda un Tobāgo

  Jerome JOSEPH

  Pirmais sekretārs
  Trinidādas un Tobāgo vēstniecība, Brisele |
| --- | --- |

5.

Trinidāda un Tobāgo

Jerome JOSEPH

Pirmais sekretārs

Trinidādas un Tobāgo vēstniecība, Brisele

| 6. | Vanuatu
  Viņa Ekselence Roy Mickey JOY

  Vēstnieks
  Vanuatu vēstniecība, Brisele |
| --- | --- |

6.

Vanuatu

Viņa Ekselence Roy Mickey JOY

Vēstnieks

Vanuatu vēstniecība, Brisele

---

IV PIELIKUMS

PIEŅEMTIE TEKSTI

| — | Rezolūcija par brīviem un neatkarīgiem plašsaziņas līdzekļiem (ACP-EU/100.655/10/galīgā redakcija) |
| --- | --- |

—

| — | Rezolūcija par rīcību pēc Kopenhāgenas konferences: tehnoloģiju nodošana, jaunas tehnoloģijas un tehnisko spēju uzlabošana ĀKK valstīs (ACP-EU/100.739/10/galīgā redakcija) |
| --- | --- |

—

| — | Rezolūcija par Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu: inovatīvi sociālo un ekonomisko problēmu risinājumi (ACP-EU/100.732/10/galīgā redakcija) |
| --- | --- |

—

| — | Rezolūcija par nodrošinātību ar pārtiku (ACP-EU/100.879/10/galīgā redakcija) |
| --- | --- |

—

| — | Rezolūcija par drošības problēmām Sāhelas un Sahāras reģionā: terorisms un narkotiku, ieroču un cilvēku tirdzniecība (ACP-EU/100.880/10/galīgā redakcija) |
| --- | --- |

—

| — | Deklarācija par 2010. gada 28. novembrī Kotdivuārā notikušo prezidenta vēlēšanu otrās kārtas rezultātu paziņošanu |
| --- | --- |

—

REZOLŪCIJA (1)

par brīviem un neatkarīgiem plašsaziņas līdzekļiem

ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja,

tiekoties sanāksmē Kinšasā (Kongo Demokrātiskā Republika), kas norisinājās 2010. gada 2.–4. decembrī,

ņemot vērā tās Reglamenta 17. panta 1. punktu,

ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, jo īpaši tās 19. un 20. pantu,

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 11. pantu,

ņemot vērā Kotonū Partnerattiecību nolīgumu, jo īpaši tā 9. panta 2. punktu,

ņemot vērā Vindhukas Deklarāciju par neatkarīgas un plurālistiskas preses veicināšanu Āfrikā, kas pieņemta 1991. gada 3. maijā,

ņemot vērā neatkarīgas žurnālistikas principus, kurus apstiprinājusi pasaules mēroga žurnālistu organizācija Starptautiskā žurnālistu federācija un tās reģionālās organizācijas Āfrikā un Eiropā — attiecīgi Āfrikas Žurnālistu federācija (FAJ) un Eiropas Žurnālistu federācija (EFJ),

ņemot vērā Pasaules preses izdevēju asociācijas Nolikuma 1. pantu,

ņemot vērā FAJ 2009. gada Ziņojumu par preses brīvību,

ņemot vērā to, ka Eiropas Parlaments 2005. gada Saharova balvu piešķīra organizācijai “Reportieri bez robežām” (Reporters Without Borders, RWB),

ņemot vērā RWB ikgadējos ziņojumus, jo īpaši 2009. gada ziņojumu,

ņemot vērā organizācijas “Freedom House” ziņojumus, jo īpaši ziņojumus ar nosaukumu “Preses brīvība 2009” un “Brīvība globālajā tīmeklī”,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2006. gada 26. septembra rezolūciju par plašsaziņas līdzekļiem un attīstību (2),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2008. gada 25. septembra rezolūciju par plašsaziņas līdzekļu koncentrāciju un plurālismu Eiropas Savienībā (3),

ņemot vērā secinājumus, kas pieņemti Āfrikas Savienības un Eiropas Savienības forumā par plašsaziņas līdzekļiem un attīstību, kurš 2008. gada septembrī notika Vagadugu,

ņemot vērā Politikas lietu komitejas ziņojumu (ACP-EU/100.655/10/galīgā redakcija),

| A. | tā kā brīvu un neatkarīgu plašsaziņas līdzekļu jēdziens ir tiesību uz vārda brīvību galvenais komponents, kā tas noteikts Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā un vēlāk apstiprināts gan Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, gan Kotonū Partnerattiecību nolīgumā; |
| --- | --- |

A.

tā kā brīvu un neatkarīgu plašsaziņas līdzekļu jēdziens ir tiesību uz vārda brīvību galvenais komponents, kā tas noteikts Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā un vēlāk apstiprināts gan Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, gan Kotonū Partnerattiecību nolīgumā;

| B. | tā kā tādos globālos forumos kā Starptautiskā žurnālistu federācija, Pasaules preses izdevēju asociācija, Žurnālistu aizsardzības komiteja un organizācijas “Reportieri bez robežām” un “Freedom House” ir vispāratzīts, ka plašsaziņas līdzekļu brīvība un neatkarība ir būtiska, lai pienācīgi varētu funkcionēt demokrātija, kurā tiek ievērotas pamatbrīvības, un sabiedrība, kurā personu tiesībām tiek piešķirta to patiesā vērtība; |
| --- | --- |

B.

tā kā tādos globālos forumos kā Starptautiskā žurnālistu federācija, Pasaules preses izdevēju asociācija, Žurnālistu aizsardzības komiteja un organizācijas “Reportieri bez robežām” un “Freedom House” ir vispāratzīts, ka plašsaziņas līdzekļu brīvība un neatkarība ir būtiska, lai pienācīgi varētu funkcionēt demokrātija, kurā tiek ievērotas pamatbrīvības, un sabiedrība, kurā personu tiesībām tiek piešķirta to patiesā vērtība;

| C. | tā kā nesenie notikumi ir parādījuši, ka plašsaziņas līdzekļu vārda brīvības jomā gan attīstītajās, gan attīstības valstīs ir vērojams vispārējs regress, kā to apstiprina neatkarīgu organizāciju pētījumi; |
| --- | --- |

C.

tā kā nesenie notikumi ir parādījuši, ka plašsaziņas līdzekļu vārda brīvības jomā gan attīstītajās, gan attīstības valstīs ir vērojams vispārējs regress, kā to apstiprina neatkarīgu organizāciju pētījumi;

| D. | tā kā autoritārie režīmi ne tikai ierobežo plašsaziņas līdzekļu brīvību, lai apspiestu opozīciju, tādējādi traucējot pienācīgai demokrātijas funkcionēšanai, bet arī apdraud vēlēšanu norisi un normālu sabiedrības dzīvi, veicot pasākumus, kas samazina opozīcijas vai minoritāšu tiesības brīvā un pārredzamā veidā paust savu viedokli; |
| --- | --- |

D.

tā kā autoritārie režīmi ne tikai ierobežo plašsaziņas līdzekļu brīvību, lai apspiestu opozīciju, tādējādi traucējot pienācīgai demokrātijas funkcionēšanai, bet arī apdraud vēlēšanu norisi un normālu sabiedrības dzīvi, veicot pasākumus, kas samazina opozīcijas vai minoritāšu tiesības brīvā un pārredzamā veidā paust savu viedokli;

| E. | tā kā sabiedrībā, tostarp arī pasaules pārtikušajos reģionos, plašas darbības veic krimināli elementi, kas apspiež pētnieciskās žurnālistikas darbu, ejot pat tik tālu, ka personas, kuras strādā plašsaziņas līdzekļos un mēģina šīs darbības atklāt, tiek noslepkavotas; |
| --- | --- |

E.

tā kā sabiedrībā, tostarp arī pasaules pārtikušajos reģionos, plašas darbības veic krimināli elementi, kas apspiež pētnieciskās žurnālistikas darbu, ejot pat tik tālu, ka personas, kuras strādā plašsaziņas līdzekļos un mēģina šīs darbības atklāt, tiek noslepkavotas;

| F. | tā kā neatkarīgas organizācijas ir konstatējušas, ka situācija plašsaziņas līdzekļu brīvības un neatkarības jomā pasliktinās gan ES, gan arī ĀKK valstīs; |
| --- | --- |

F.

tā kā neatkarīgas organizācijas ir konstatējušas, ka situācija plašsaziņas līdzekļu brīvības un neatkarības jomā pasliktinās gan ES, gan arī ĀKK valstīs;

| G. | tā kā atsevišķas ES dalībvalstis plašsaziņas līdzekļu brīvības un neatkarības rangā ir noslīdējušas uz leju, dažos gadījumos — ievērojami; |
| --- | --- |

G.

tā kā atsevišķas ES dalībvalstis plašsaziņas līdzekļu brīvības un neatkarības rangā ir noslīdējušas uz leju, dažos gadījumos — ievērojami;

| H. | tā kā ir tādas ĀKK valstis, kurās plašsaziņas līdzekļu brīvība un neatkarība ir ļoti ierobežota vai pat tādas nav vispār; tā kā dažas ĀKK valstis, piemēram, Haiti, Gajāna un Papua-Jaungvineja, tika uzslavētas par plašsaziņas līdzekļu brīvības uzlabošanā sasniegto progresu; |
| --- | --- |

H.

tā kā ir tādas ĀKK valstis, kurās plašsaziņas līdzekļu brīvība un neatkarība ir ļoti ierobežota vai pat tādas nav vispār; tā kā dažas ĀKK valstis, piemēram, Haiti, Gajāna un Papua-Jaungvineja, tika uzslavētas par plašsaziņas līdzekļu brīvības uzlabošanā sasniegto progresu;

| I. | tā kā žurnālisti atbilstoši savai ietekmei ir atbildīgi par to, lai nemusinātu uz naidu, jo īpaši uz rasu naidu; |
| --- | --- |

I.

tā kā žurnālisti atbilstoši savai ietekmei ir atbildīgi par to, lai nemusinātu uz naidu, jo īpaši uz rasu naidu;

| J. | tā kā jauno, ar internetu un mobilo telefoniju saistīto tehnoloģiju attīstība cilvēkiem sniedz aizvien lielākas iespējas paust savu nostāju; |
| --- | --- |

J.

tā kā jauno, ar internetu un mobilo telefoniju saistīto tehnoloģiju attīstība cilvēkiem sniedz aizvien lielākas iespējas paust savu nostāju;

| 1. | pauž nožēlu par to, ka situācija plašsaziņas līdzekļu brīvības un neatkarības jomā pasaulē pasliktinās, autoritāriem režīmiem apspiežot opozīciju un pieļaujot smagus cilvēktiesību pārkāpumus pret žurnālistiem, plašsaziņas līdzekļu darbiniekiem un interneta lietotājiem un ejot pat tik tālu, ka notiek slepkavības un nelikumīga apcietināšana, tādējādi pārkāpjot Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām 19. un 20. pantu; |
| --- | --- |

1.

pauž nožēlu par to, ka situācija plašsaziņas līdzekļu brīvības un neatkarības jomā pasaulē pasliktinās, autoritāriem režīmiem apspiežot opozīciju un pieļaujot smagus cilvēktiesību pārkāpumus pret žurnālistiem, plašsaziņas līdzekļu darbiniekiem un interneta lietotājiem un ejot pat tik tālu, ka notiek slepkavības un nelikumīga apcietināšana, tādējādi pārkāpjot Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām 19. un 20. pantu;

| 2. | nosoda negatīvās sekas, ko izraisa plašsaziņas līdzekļu īpašumtiesību koncentrēšanās lielo uzņēmumu rokās, jo īpaši saistībā ar plurālisma samazināšanos, dažādu nosacījumu izvirzīšanu attiecībā uz tiesībām brīvi sniegt informāciju un būt informētam, žurnālistu darbības ierobežošanu un jaunu atklātas un slēptas cenzūras formu parādīšanos; |
| --- | --- |

2.

nosoda negatīvās sekas, ko izraisa plašsaziņas līdzekļu īpašumtiesību koncentrēšanās lielo uzņēmumu rokās, jo īpaši saistībā ar plurālisma samazināšanos, dažādu nosacījumu izvirzīšanu attiecībā uz tiesībām brīvi sniegt informāciju un būt informētam, žurnālistu darbības ierobežošanu un jaunu atklātas un slēptas cenzūras formu parādīšanos;

| 3. | aicina valdības, kas apcietinājušas žurnālistus, kuri veic savus likumīgos pienākumus, viņus nekavējoties atbrīvot; |
| --- | --- |

3.

aicina valdības, kas apcietinājušas žurnālistus, kuri veic savus likumīgos pienākumus, viņus nekavējoties atbrīvot;

| 4. | aicina Eiropas Komisiju, ĀKK valstu grupu un ES dalībvalstis stingri nosodīt visa veida vārda brīvības un preses brīvības pārkāpumus to dalībvalstīs un partnervalstīs; |
| --- | --- |

4.

aicina Eiropas Komisiju, ĀKK valstu grupu un ES dalībvalstis stingri nosodīt visa veida vārda brīvības un preses brīvības pārkāpumus to dalībvalstīs un partnervalstīs;

| 5. | nosoda to, ka bieži vien nesodītas paliek tādu kriminālo elementu darbības, kuri strādā organizētās noziedzības sindikātos vai arī izpilda politisko spēku sniegtos rīkojumus un žurnālistus moka, ievaino vai dažreiz pat nogalina par to, ka viņi izmeklē to darbības; |
| --- | --- |

5.

nosoda to, ka bieži vien nesodītas paliek tādu kriminālo elementu darbības, kuri strādā organizētās noziedzības sindikātos vai arī izpilda politisko spēku sniegtos rīkojumus un žurnālistus moka, ievaino vai dažreiz pat nogalina par to, ka viņi izmeklē to darbības;

| 6. | uzskata par nepieņemamu to, ka žurnālistiem reliģisku jautājumu apskatīšanas gadījumā ir jāierobežo, jāpielāgo vai pat jāpārtrauc sava darbība vai arī jāpavada dzīve ieslodzījumā; |
| --- | --- |

6.

uzskata par nepieņemamu to, ka žurnālistiem reliģisku jautājumu apskatīšanas gadījumā ir jāierobežo, jāpielāgo vai pat jāpārtrauc sava darbība vai arī jāpavada dzīve ieslodzījumā;

| 7. | uzskata par nepieņemamu to, ka garīdznieki pasludina spriedumus žurnālistiem, tādējādi apspiežot to darbību, ierobežojot to vārda brīvību un apdraudot to dzīvību; |
| --- | --- |

7.

uzskata par nepieņemamu to, ka garīdznieki pasludina spriedumus žurnālistiem, tādējādi apspiežot to darbību, ierobežojot to vārda brīvību un apdraudot to dzīvību;

| 8. | pauž nožēlu par to, ka nav nekādu efektīvu instrumentu pamattiesību ievērošanas nodrošināšanai, piemērojot starptautiskos tirdzniecības un sadarbības nolīgumus; |
| --- | --- |

8.

pauž nožēlu par to, ka nav nekādu efektīvu instrumentu pamattiesību ievērošanas nodrošināšanai, piemērojot starptautiskos tirdzniecības un sadarbības nolīgumus;

| 9. | uzsver, ka plašsaziņas līdzekļu brīvība un neatkarība ir būtiska pienācīgai demokrātiskas sabiedrības funkcionēšanai, sākot ar brīvām un godīgām vēlēšanām un beidzot ar plurālistisku vārda brīvību visiem; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka plašsaziņas līdzekļu brīvība un neatkarība ir būtiska pienācīgai demokrātiskas sabiedrības funkcionēšanai, sākot ar brīvām un godīgām vēlēšanām un beidzot ar plurālistisku vārda brīvību visiem;

| 10. | atzīst, ka plašsaziņas līdzekļu darbiniekiem ir morāls un tiesisks pienākums sniegt sabiedrībai kvalitatīvu informāciju un kalpot sabiedrības interesēm; tomēr uzskata, ka valdībām, uzņēmumiem un kriminālām organizācijām nevajadzētu mēģināt cenzēt plašsaziņas līdzekļu saturu; |
| --- | --- |

10.

atzīst, ka plašsaziņas līdzekļu darbiniekiem ir morāls un tiesisks pienākums sniegt sabiedrībai kvalitatīvu informāciju un kalpot sabiedrības interesēm; tomēr uzskata, ka valdībām, uzņēmumiem un kriminālām organizācijām nevajadzētu mēģināt cenzēt plašsaziņas līdzekļu saturu;

| 11. | atzīst, ka līdztekus tādiem tradicionāliem plašsaziņas līdzekļiem kā radio, televīzija un drukātā prese kā brīva un neatkarīga plašsaziņas līdzekļu daļa ir jāaizsargā arī jaunās elektronisko plašsaziņas līdzekļu formas; |
| --- | --- |

11.

atzīst, ka līdztekus tādiem tradicionāliem plašsaziņas līdzekļiem kā radio, televīzija un drukātā prese kā brīva un neatkarīga plašsaziņas līdzekļu daļa ir jāaizsargā arī jaunās elektronisko plašsaziņas līdzekļu formas;

| 12. | aicina starptautiskajos nolīgumos iekļaut precīzāku atsauci uz plašsaziņas līdzekļu brīvību un neatkarību, lai nodrošinātu, ka situācijās, kad šī brīvība tiek ierobežota, tiktu piemēroti atbilstoši nosacītības principi; |
| --- | --- |

12.

aicina starptautiskajos nolīgumos iekļaut precīzāku atsauci uz plašsaziņas līdzekļu brīvību un neatkarību, lai nodrošinātu, ka situācijās, kad šī brīvība tiek ierobežota, tiktu piemēroti atbilstoši nosacītības principi;

| 13. | pauž bažas par to, ka atsevišķas ĀKK valstis preses brīvības reitingā ir noslīdējušas uz leju, savukārt Papua-Jaungvinejai, Gajānai, Ganai, Tanzānijai, Džibutijai un Lesoto izsaka atzinību par to, ka tās rāda labu piemēru un demonstrē, ko ĀKK valstīs iespējams panākt, neskatoties uz smagajiem apstākļiem; konstatē, ka desmit ĀKK valstis 2009. gada reitingā atrodas starp pirmajām 50 vietām, savukārt viena no ES dalībvalstīm ir ārpus pirmā piecdesmitnieka; |
| --- | --- |

13.

pauž bažas par to, ka atsevišķas ĀKK valstis preses brīvības reitingā ir noslīdējušas uz leju, savukārt Papua-Jaungvinejai, Gajānai, Ganai, Tanzānijai, Džibutijai un Lesoto izsaka atzinību par to, ka tās rāda labu piemēru un demonstrē, ko ĀKK valstīs iespējams panākt, neskatoties uz smagajiem apstākļiem; konstatē, ka desmit ĀKK valstis 2009. gada reitingā atrodas starp pirmajām 50 vietām, savukārt viena no ES dalībvalstīm ir ārpus pirmā piecdesmitnieka;

| 14. | pauž bažas par to, ka valstīs, kas vēlas pievienoties ES un Kotonū nolīgumam, pastāv plašsaziņas līdzekļu brīvības ierobežojumi, un aicina par pievienošanās priekšnosacījumu skaidri noteikt cilvēktiesību ievērošanu un vārda brīvības ievērošanu presē un citos plašsaziņas līdzekļos; |
| --- | --- |

14.

pauž bažas par to, ka valstīs, kas vēlas pievienoties ES un Kotonū nolīgumam, pastāv plašsaziņas līdzekļu brīvības ierobežojumi, un aicina par pievienošanās priekšnosacījumu skaidri noteikt cilvēktiesību ievērošanu un vārda brīvības ievērošanu presē un citos plašsaziņas līdzekļos;

| 15. | pauž nožēlu, ka plašsaziņas līdzekļi pārāk bieži ir pārlieku atkarīgi no ekonomiskajām un politiskajām interesēm vai no valsts, un tas ierobežo viedokļu plurālismu; |
| --- | --- |

15.

pauž nožēlu, ka plašsaziņas līdzekļi pārāk bieži ir pārlieku atkarīgi no ekonomiskajām un politiskajām interesēm vai no valsts, un tas ierobežo viedokļu plurālismu;

| 16. | aicina veicināt tādu ētikas kodeksu un nolikumu izveidi, kas aizsargātu žurnālistu redaktorisko neatkarību, veicinātu viņu profesionālo standartu uzlabošanos un uzliktu viņiem par pienākumu šo neatkarību izmantot atbildīgā veidā, ievērojot Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 20. panta noteikumus un iesaistoties žurnālistu pārstāvības organizācijās; |
| --- | --- |

16.

aicina veicināt tādu ētikas kodeksu un nolikumu izveidi, kas aizsargātu žurnālistu redaktorisko neatkarību, veicinātu viņu profesionālo standartu uzlabošanos un uzliktu viņiem par pienākumu šo neatkarību izmantot atbildīgā veidā, ievērojot Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 20. panta noteikumus un iesaistoties žurnālistu pārstāvības organizācijās;

| 17. | aicina Eiropas Komisijas attīstības palīdzības budžetā izveidot atsevišķu budžeta pozīciju, kas paredzēta žurnālistu spēju uzlabošanai un apmācībai, jo īpaši ĀKK valstīs; |
| --- | --- |

17.

aicina Eiropas Komisijas attīstības palīdzības budžetā izveidot atsevišķu budžeta pozīciju, kas paredzēta žurnālistu spēju uzlabošanai un apmācībai, jo īpaši ĀKK valstīs;

| 18. | izsaka atzinību Eiropas Komisijai par tās iniciatīvām plašsaziņas līdzekļu brīvības un neatkarības jomā un aicina žurnālistu vārda brīvību arī turpmāk veicināt ar tādu tās programmu palīdzību kā Lorenco Natalī (Lorenzo Natali) balva un Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instruments; |
| --- | --- |

18.

izsaka atzinību Eiropas Komisijai par tās iniciatīvām plašsaziņas līdzekļu brīvības un neatkarības jomā un aicina žurnālistu vārda brīvību arī turpmāk veicināt ar tādu tās programmu palīdzību kā Lorenco Natalī (Lorenzo Natali) balva un Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instruments;

| 19. | uzdod tās līdzpriekšsēdētājiem apsvērt iespēju paust atbalstu pasākumiem preses brīvības veicināšanai ĀKK un ES valstīs, piešķirot ikgadēju ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas balvu, un nākamajā Apvienotās parlamentārās asamblejas sesijā sniegt par to ziņojumu; |
| --- | --- |

19.

uzdod tās līdzpriekšsēdētājiem apsvērt iespēju paust atbalstu pasākumiem preses brīvības veicināšanai ĀKK un ES valstīs, piešķirot ikgadēju ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas balvu, un nākamajā Apvienotās parlamentārās asamblejas sesijā sniegt par to ziņojumu;

| 20. | izsaka atzinību par tādu profesionālo organizāciju kā Starptautiskā žurnālistu federācija (IFJ), Eiropas žurnālistu federācija (EFJ), Āfrikas žurnālistu federācija (FAJ), Starptautiskais preses institūts (IPI) un Pasaules preses izdevēju asociācija (WAN), kā arī par tādu nevalstisko organizāciju (NVO) kā “Reportieri bez robežām” (RWB), “Freedom House”, Žurnālistu aizsardzības komiteja un UNESCO Starptautiskā komunikāciju attīstības programma darbu pie informētības nodrošināšanas par plašsaziņas līdzekļu brīvības pārkāpumiem visā pasaulē un aicina atbalstīt un izplatīt šo organizāciju darbu cik plaši vien iespējams; |
| --- | --- |

20.

izsaka atzinību par tādu profesionālo organizāciju kā Starptautiskā žurnālistu federācija (IFJ), Eiropas žurnālistu federācija (EFJ), Āfrikas žurnālistu federācija (FAJ), Starptautiskais preses institūts (IPI) un Pasaules preses izdevēju asociācija (WAN), kā arī par tādu nevalstisko organizāciju (NVO) kā “Reportieri bez robežām” (RWB), “Freedom House”, Žurnālistu aizsardzības komiteja un UNESCO Starptautiskā komunikāciju attīstības programma darbu pie informētības nodrošināšanas par plašsaziņas līdzekļu brīvības pārkāpumiem visā pasaulē un aicina atbalstīt un izplatīt šo organizāciju darbu cik plaši vien iespējams;

| 21. | atzinīgi vērtē ES un Āfrikas Savienības (ĀS) iniciatīvu atbalstīt Visāfrikas plašsaziņas līdzekļu tīklu un portālu (Pan-African Media Network and Portal); |
| --- | --- |

21.

atzinīgi vērtē ES un Āfrikas Savienības (ĀS) iniciatīvu atbalstīt Visāfrikas plašsaziņas līdzekļu tīklu un portālu (Pan-African Media Network and Portal);

| 22. | apņemas turpināt uzraudzīt plašsaziņas līdzekļu brīvību un neatkarību ĀKK un ES valstīs, ka arī institucionālās attiecībās reģionālā un starptautiskā līmenī; |
| --- | --- |

22.

apņemas turpināt uzraudzīt plašsaziņas līdzekļu brīvību un neatkarību ĀKK un ES valstīs, ka arī institucionālās attiecībās reģionālā un starptautiskā līmenī;

| 23. | uzdod tās līdzpriekšsēdētājiem šo rezolūciju nosūtīt ĀKK un ES iestādēm. |
| --- | --- |

23.

uzdod tās līdzpriekšsēdētājiem šo rezolūciju nosūtīt ĀKK un ES iestādēm.

REZOLŪCIJA (4)

par rīcību pēc Kopenhāgenas konferences: tehnoloģiju nodošana, jaunas tehnoloģijas un tehnisko spēju uzlabošana ĀKK valstīs

ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja,

tiekoties sanāksmē Kinšasā (Kongo Demokrātiskā Republika), kas norisinājās 2010. gada 2.–4. decembrī,

ņemot vērā tās Reglamenta 17. panta 1. punktu,

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC) un jo īpaši tās 4. panta 5. punktu.

ņemot vērā ANO 2000. gada 8. septembra Tūkstošgades deklarāciju, ar ko tika noteikti Tūkstošgades attīstības mērķi (TAM), kurus kā kritērijus nabadzības novēršanai kopīgi noteica starptautiskā sabiedrība,

ņemot vērā ĀKK un ES Partnerattiecību nolīgumu, ko 2000. gada 23. jūnijā parakstīja Kotonū, un jo īpaši šā Nolīguma otro redakciju, kuru parakstīja ES un ĀKK sanāksmē 2010. gada jūnijā, jo īpaši tās 32.a pantu (Klimata pārmaiņas),

ņemot vērā Nicholas Stern 2006. gada ziņojumu ar nosaukumu “Klimata pārmaiņu ekonomika. Stern pārskats” (“Nicholas Stern ziņojums”),

ņemot vērā Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) ceturto novērtējuma ziņojumu, kas 2007. gada 17. novembrī publicēts Valensijā, Spānijā,

ņemot vērā Bali rīcības plānu (Lēmums Nr. 1/COP 13),

ņemot vērā ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (UNFCCC) Pušu 15. konferenci (COP 15) un Pušu piekto konferenci, ko 2009. gada 7.–18. decembrī rīkoja Kopenhāgenā, Dānijā kā Kioto Protokola Pušu sanāksmi (COP/MOP 5), kā arī Kopenhāgenas vienošanos,

ņemot vērā 2009. gada 15. decembra dokumenta projektu par “Uzlabotu tehnoloģiju izstrādi un nodošanu”,

ņemot vērā ES Pasaules klimata pārmaiņu aliansi un noteikumus par pastiprinātu sadarbību ar attīstības valstīm cīņā pret klimata pārmaiņām,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2010. gada 10. februāra rezolūciju par Kopenhāgenas klimata pārmaiņu konferences (COP 15) rezultātiem (5),

ņemot vērā Eiropas Komisijas 2010. gada 9. marta paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Starptautiskā klimata politika pēc Kopenhāgenas konferences — tūlītēja rīcība, lai dotu jaunu sparu globālai cīņai ar klimata pārmaiņām” (COM(2010)86),

ņemot vērā Padomes 2010. gada 11. maija ziņojumu “Tūlītēja klimata pārmaiņu finansēšana”,

ņemot vērā ĀKK un ES sadarbības programmu zinātnes un tehnoloģiju jomā, kas tika uzsākta 2008. gada jūnijā,

ņemot vērā Āfrikas un ES sadarbības programmu atjaunojamās enerģijas jomā, kas tiks uzsākta līdz 2010. gada beigām,

ņemot vērā ĀKK un ES kopīgo deklarāciju par klimata pārmaiņām, kas 2010. gada 22. jūnijā tika pieņemta ĀKK un ES Ministru padomes 35. sesijā, kura notika Vagadugu, Burkinafaso,

ņemot vērā tās rezolūciju par klimata pārmaiņu finansiālo un ekonomisko ietekmi ĀKK valstīs (6), ko 2010. gada 1. aprīlī pieņēma Tenerifē,

ņemot vērā 16. konferenci (COP 16), kas 2010. gada decembrī notika Mehiko,

ņemot vērā Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komitejas ziņojumu (ACP-EU/100.739/10/galīgā redakcija),

| A. | tā kā ĀKK un ES valstīs ir būtiski paātrināt zema oglekļa satura tehnoloģiju pētniecību, izstrādi un nodošanu, lai apturētu globālo sasilšanu (sākotnēji to ierobežojot līdz ne vairāk kā 1,5 °C virs līmeņa, kāds bija pirmsrūpniecības laikmetā), radītu zema oglekļa līmeņa ekonomikas, kuras cita starpā būtu balstītas uz tīras enerģijas ražošanu, un ikvienam dotu iespēju pielāgoties klimata pārmaiņu negatīvajai ietekmei, kā arī efektīvi apkarot klimata pārmaiņas, novērst bioloģiskās daudzveidības zaudēšanu un visā pasaulē izplatīto piesārņojumu; |
| --- | --- |

A.

tā kā ĀKK un ES valstīs ir būtiski paātrināt zema oglekļa satura tehnoloģiju pētniecību, izstrādi un nodošanu, lai apturētu globālo sasilšanu (sākotnēji to ierobežojot līdz ne vairāk kā 1,5 °C virs līmeņa, kāds bija pirmsrūpniecības laikmetā), radītu zema oglekļa līmeņa ekonomikas, kuras cita starpā būtu balstītas uz tīras enerģijas ražošanu, un ikvienam dotu iespēju pielāgoties klimata pārmaiņu negatīvajai ietekmei, kā arī efektīvi apkarot klimata pārmaiņas, novērst bioloģiskās daudzveidības zaudēšanu un visā pasaulē izplatīto piesārņojumu;

| B. | tā kā zema oglekļa satura tehnoloģiju nodošanā ĀKK valstīm ir jāņem vērā “kopējas, taču diferencētas atbildības” princips, kas attiecināms uz globālo sasilšanu; |
| --- | --- |

B.

tā kā zema oglekļa satura tehnoloģiju nodošanā ĀKK valstīm ir jāņem vērā “kopējas, taču diferencētas atbildības” princips, kas attiecināms uz globālo sasilšanu;

| C. | tā kā tehnoloģiju nodošanai ir jāpapildina un jāpastiprina visi centieni, kas globālā līmenī tiek veltīti cīņai pret klimata pārmaiņām, tostarp arī to mazināšana, spēju uzlabošana un pielāgošanās; |
| --- | --- |

C.

tā kā tehnoloģiju nodošanai ir jāpapildina un jāpastiprina visi centieni, kas globālā līmenī tiek veltīti cīņai pret klimata pārmaiņām, tostarp arī to mazināšana, spēju uzlabošana un pielāgošanās;

| D. | tā kā ĀKK valstu ieguldījums klimata pārmaiņu negatīvās ietekmes novēršanā ir vismazākais, taču tās ir pakļautas vislielākajam ar šīm pārmaiņām saistītajam riskam; tā kā energoresursu patēriņa ierobežošana industriālajās valstīs un valstīs ar strauji augošu ekonomiku apvienojumā ar zema oglekļa satura tehnoloģiju strauju izstrādi un nodošanu ĀKK valstīm palīdzētu novērst globālās sasilšanas sekas šajās valstīs; |
| --- | --- |

D.

tā kā ĀKK valstu ieguldījums klimata pārmaiņu negatīvās ietekmes novēršanā ir vismazākais, taču tās ir pakļautas vislielākajam ar šīm pārmaiņām saistītajam riskam; tā kā energoresursu patēriņa ierobežošana industriālajās valstīs un valstīs ar strauji augošu ekonomiku apvienojumā ar zema oglekļa satura tehnoloģiju strauju izstrādi un nodošanu ĀKK valstīm palīdzētu novērst globālās sasilšanas sekas šajās valstīs;

| E. | tā kā sadarbība tehnoloģiju jomā vēl aizvien lielākoties notiek valstu, nevis starptautiskā līmenī un tikai 2 % no kopīgajiem patentiem pieder uzņēmumiem un iestādēm no attīstītajām un jaunattīstības valstīm; |
| --- | --- |

E.

tā kā sadarbība tehnoloģiju jomā vēl aizvien lielākoties notiek valstu, nevis starptautiskā līmenī un tikai 2 % no kopīgajiem patentiem pieder uzņēmumiem un iestādēm no attīstītajām un jaunattīstības valstīm;

| F. | tā kā attīstītās valstis 2009. gada decembrī Kopenhāgenā apņēmās sniegt “proporcionāli palielinātu, jaunu un papildu, paredzamu un pienācīgu finansējumu”, kura sākotnējais apjoms ir USD 30 miljardi 2010.–2012. gadam un USD 100 miljardi — līdz 2020. gadam (7), lai atbalstītu ietekmes mazināšanas, pielāgošanās, tehnoloģiju izstrādes un nodošanas un spēju uzlabošanas pasākumus; tā kā ES ir apņēmusies nodrošināt EUR 7,2 miljardus no paredzētajiem USD 30 miljardiem 2010.–2012. gadam; |
| --- | --- |

F.

tā kā attīstītās valstis 2009. gada decembrī Kopenhāgenā apņēmās sniegt “proporcionāli palielinātu, jaunu un papildu, paredzamu un pienācīgu finansējumu”, kura sākotnējais apjoms ir USD 30 miljardi 2010.–2012. gadam un USD 100 miljardi — līdz 2020. gadam (7), lai atbalstītu ietekmes mazināšanas, pielāgošanās, tehnoloģiju izstrādes un nodošanas un spēju uzlabošanas pasākumus; tā kā ES ir apņēmusies nodrošināt EUR 7,2 miljardus no paredzētajiem USD 30 miljardiem 2010.–2012. gadam;

| G. | tā kā biomasa vismazāk attīstītajās valstīs ir galvenais atjaunojamās enerģijas avots, taču tās plašā un nereglamentētā izmantošana nav ilgtspējīga un rada negatīvu ietekmi uz vidi un cilvēku veselību; |
| --- | --- |

G.

tā kā biomasa vismazāk attīstītajās valstīs ir galvenais atjaunojamās enerģijas avots, taču tās plašā un nereglamentētā izmantošana nav ilgtspējīga un rada negatīvu ietekmi uz vidi un cilvēku veselību;

| H. | tā kā tajā pašā laikā tiek izmantota tikai neliela daļa no Āfrikas milzīgā ilgtspējīgas atjaunojamās enerģijas potenciāla (8); |
| --- | --- |

H.

tā kā tajā pašā laikā tiek izmantota tikai neliela daļa no Āfrikas milzīgā ilgtspējīgas atjaunojamās enerģijas potenciāla (8);

| I. | tā kā lielākā daļa pesticīdu, ko ĀKK valstīm pārdeva bagāto valstu kompānijas, un to intensīvā un nereglamentētā izmantošana rada plašu negatīvu ietekmi uz vidi un cilvēku veselību; tā kā ķimikāliju ražošanas tehnoloģiju apmaiņai būtu jādod iespēja lauksaimniecības produktu ražotājiem ĀKK valstīs iegādāties lētus produktus, kuri būtu pēc iespējas nekaitīgāki videi; |
| --- | --- |

I.

tā kā lielākā daļa pesticīdu, ko ĀKK valstīm pārdeva bagāto valstu kompānijas, un to intensīvā un nereglamentētā izmantošana rada plašu negatīvu ietekmi uz vidi un cilvēku veselību; tā kā ķimikāliju ražošanas tehnoloģiju apmaiņai būtu jādod iespēja lauksaimniecības produktu ražotājiem ĀKK valstīs iegādāties lētus produktus, kuri būtu pēc iespējas nekaitīgāki videi;

| J. | tā kā visa veida atkritumu masveida eksportēšana no attīstītajām un bagātajām valstīm uz ĀKK valstīm nopietni apdraud ekoloģisko līdzsvaru ĀKK valstīs, kurām turklāt trūkst piemērotu un efektīvu tehnoloģiju šādu atkritumu, kas mēdz būt gan nekaitīgi, gan ļoti toksiski materiāli, pārstrādāšanai, atjaunināšanai un atkārtotai izmantošanai; |
| --- | --- |

J.

tā kā visa veida atkritumu masveida eksportēšana no attīstītajām un bagātajām valstīm uz ĀKK valstīm nopietni apdraud ekoloģisko līdzsvaru ĀKK valstīs, kurām turklāt trūkst piemērotu un efektīvu tehnoloģiju šādu atkritumu, kas mēdz būt gan nekaitīgi, gan ļoti toksiski materiāli, pārstrādāšanai, atjaunināšanai un atkārtotai izmantošanai;

| K. | tā kā atjaunojamās enerģijas veidu decentralizētas izmantošanas paplašināšana ĀKK valstīs varētu samazināt nabadzību, palielinot piekļuvi energoapgādei un tādējādi sniedzot iespēju attīstīt lauku teritorijas, saglabāt mežus un tiešā veidā uzlabot cilvēku veselības aprūpes un nodarbinātības iespējas; tā kā patlaban tikai 0,2 % no ES oficiālās attīstības palīdzības līdzekļiem ir paredzēti ieguldījumiem decentralizētā atjaunojamās enerģijas apgādē; |
| --- | --- |

K.

tā kā atjaunojamās enerģijas veidu decentralizētas izmantošanas paplašināšana ĀKK valstīs varētu samazināt nabadzību, palielinot piekļuvi energoapgādei un tādējādi sniedzot iespēju attīstīt lauku teritorijas, saglabāt mežus un tiešā veidā uzlabot cilvēku veselības aprūpes un nodarbinātības iespējas; tā kā patlaban tikai 0,2 % no ES oficiālās attīstības palīdzības līdzekļiem ir paredzēti ieguldījumiem decentralizētā atjaunojamās enerģijas apgādē;

| L. | tā kā ir jānovērš visi ar politiku, institucionāliem, finanšu un komerciāliem jautājumiem, kā arī ar informāciju un cilvēkresursiem saistītie šķēršļi zema oglekļa satura tehnoloģiju nodošanai ĀKK valstīm; |
| --- | --- |

L.

tā kā ir jānovērš visi ar politiku, institucionāliem, finanšu un komerciāliem jautājumiem, kā arī ar informāciju un cilvēkresursiem saistītie šķēršļi zema oglekļa satura tehnoloģiju nodošanai ĀKK valstīm;

| M. | tā kā tehnoloģiju un jauninājumu trūkums ĀKK valstīs bieži vien tiek uztverts kā neveiksmīgas tirgus darbības pazīme, nevis kā norāde uz nepieciešamību uzlabot starptautisko sadarbību tehnoloģiju izstrādē; |
| --- | --- |

M.

tā kā tehnoloģiju un jauninājumu trūkums ĀKK valstīs bieži vien tiek uztverts kā neveiksmīgas tirgus darbības pazīme, nevis kā norāde uz nepieciešamību uzlabot starptautisko sadarbību tehnoloģiju izstrādē;

| N. | tā kā ir jāatzīst arī informācijas un komunikāciju tehnoloģiju nozīmīgā loma tehnoloģiju izplatīšanas procesā; |
| --- | --- |

N.

tā kā ir jāatzīst arī informācijas un komunikāciju tehnoloģiju nozīmīgā loma tehnoloģiju izplatīšanas procesā;

| 1. | uzsver, ka ikvienas efektīvas starptautiskas reakcijas galvenie elementi, reaģējot uz klimata pārmaiņu radītām globālām problēmām, ir pētniecības un jauninājumu paplašināšana ĀKK un ES valstīs un piemērotu tehnoloģiju un tehnoloģiskās kompetences izplatīšana un nodošana ĀKK valstīm; |
| --- | --- |

1.

uzsver, ka ikvienas efektīvas starptautiskas reakcijas galvenie elementi, reaģējot uz klimata pārmaiņu radītām globālām problēmām, ir pētniecības un jauninājumu paplašināšana ĀKK un ES valstīs un piemērotu tehnoloģiju un tehnoloģiskās kompetences izplatīšana un nodošana ĀKK valstīm;

| 2. | pauž nožēlu, ka, neskatoties uz to, ka klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās nodrošināšanai paredzēto tehnoloģiju izstrāde un nodošana bija viens no Bali rīcības plāna pamatelementiem un galvenais punkts 2009. gadā Kopenhāgenā notikušajās ANO sarunās par klimata pārmaiņām, klimata pārmaiņu konferences (COP 15) dalībniekiem neizdevās ierosināt videi nekaitīgu tehnoloģiju izstrādes, nodošanas un sadarbības mehānismu; |
| --- | --- |

2.

pauž nožēlu, ka, neskatoties uz to, ka klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās nodrošināšanai paredzēto tehnoloģiju izstrāde un nodošana bija viens no Bali rīcības plāna pamatelementiem un galvenais punkts 2009. gadā Kopenhāgenā notikušajās ANO sarunās par klimata pārmaiņām, klimata pārmaiņu konferences (COP 15) dalībniekiem neizdevās ierosināt videi nekaitīgu tehnoloģiju izstrādes, nodošanas un sadarbības mehānismu;

| 3. | uzskata, ka veiksmīgam starptautiskam nolīgumam par klimata aizsardzību ir jāietver stingri institucionālie noteikumi un tehnoloģiju izstrādes un brīvas nodošanas nosacījumi, lai veicinātu valsts un privātos ieguldījumus šajā jomā; šajā sakarībā aicina 16. klimata pārmaiņu konferences dalībniekus jau tagad pieņemt specifiskus lēmumus par tehnoloģisko spēju uzlabošanu un tehnoloģiju izstrādi un nodošanu, pamatojoties uz nosacījumiem šajā jomā, kas doti ANO Vispārējā konvencijā par klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka veiksmīgam starptautiskam nolīgumam par klimata aizsardzību ir jāietver stingri institucionālie noteikumi un tehnoloģiju izstrādes un brīvas nodošanas nosacījumi, lai veicinātu valsts un privātos ieguldījumus šajā jomā; šajā sakarībā aicina 16. klimata pārmaiņu konferences dalībniekus jau tagad pieņemt specifiskus lēmumus par tehnoloģisko spēju uzlabošanu un tehnoloģiju izstrādi un nodošanu, pamatojoties uz nosacījumiem šajā jomā, kas doti ANO Vispārējā konvencijā par klimata pārmaiņām;

| 4. | norāda, ka Kopenhāgenā notikušajā piecpadsmitajā klimata pārmaiņu konferencē (COP 15) ierosināto tehnoloģiju mehānismu ir jāturpina attīstīt arī turpmākajos starptautiskajos forumos, kas veltīti klimata aizsardzības jautājumiem; aicina sarunu dalībniekus nodrošināt, ka no Kopenhāgenas videi nekaitīga klimata fonda tiek piešķirts pienācīgs finansējums tehnoloģiju izstrādei un nodošanai, lai tādējādi garantētu efektīvu tehnoloģiju mehānisma īstenošanu; |
| --- | --- |

4.

norāda, ka Kopenhāgenā notikušajā piecpadsmitajā klimata pārmaiņu konferencē (COP 15) ierosināto tehnoloģiju mehānismu ir jāturpina attīstīt arī turpmākajos starptautiskajos forumos, kas veltīti klimata aizsardzības jautājumiem; aicina sarunu dalībniekus nodrošināt, ka no Kopenhāgenas videi nekaitīga klimata fonda tiek piešķirts pienācīgs finansējums tehnoloģiju izstrādei un nodošanai, lai tādējādi garantētu efektīvu tehnoloģiju mehānisma īstenošanu;

| 5. | atzīmē, ka, lai tehnoloģiju izstrāde un nodošana, kā arī spēju uzlabošanas projekti ĀKK valstīs noritētu veiksmīgi, vispirms ir jākonstatē valstu vajadzības un pieredze pētniecības un attīstības jomā, kā arī pastāvošie šķēršļi un iekšējās iespējas; uzsver, ka pieņemtās pieejas jāpielāgo valstu specifiskajiem apstākļiem un jāpalielina valstu līdzatbildība šajos pasākumos; |
| --- | --- |

5.

atzīmē, ka, lai tehnoloģiju izstrāde un nodošana, kā arī spēju uzlabošanas projekti ĀKK valstīs noritētu veiksmīgi, vispirms ir jākonstatē valstu vajadzības un pieredze pētniecības un attīstības jomā, kā arī pastāvošie šķēršļi un iekšējās iespējas; uzsver, ka pieņemtās pieejas jāpielāgo valstu specifiskajiem apstākļiem un jāpalielina valstu līdzatbildība šajos pasākumos;

| 6. | norāda uz nepieciešamību apsvērt vismazāk attīstīto valstu un lielos parādos nonākušo valstu ar vidējiem ienākumiem nestabilās ekonomikas īpašos apstākļus, kā arī ĀKK valstu vidū esošo mazo salu jaunattīstības valstu neaizsargātību, nošķirtību un niecīgās iespējas gūt apjomradītus ietaupījumus; |
| --- | --- |

6.

norāda uz nepieciešamību apsvērt vismazāk attīstīto valstu un lielos parādos nonākušo valstu ar vidējiem ienākumiem nestabilās ekonomikas īpašos apstākļus, kā arī ĀKK valstu vidū esošo mazo salu jaunattīstības valstu neaizsargātību, nošķirtību un niecīgās iespējas gūt apjomradītus ietaupījumus;

| 7. | aicina attīstītās valstis atbalstīt institucionālo, zinātnisko, tehnoloģisko spēju, cilvēkresursu un kompetences attīstību un turpmāku uzlabošanu ĀKK valstīs, par piemēru ņemot ĀKK Zinātnes un tehnoloģiju programmu, lai šīm valstīm dotu iespēju pārņemt, pieņemt un izstrādāt piemērotas zema oglekļa satura tehnoloģijas; |
| --- | --- |

7.

aicina attīstītās valstis atbalstīt institucionālo, zinātnisko, tehnoloģisko spēju, cilvēkresursu un kompetences attīstību un turpmāku uzlabošanu ĀKK valstīs, par piemēru ņemot ĀKK Zinātnes un tehnoloģiju programmu, lai šīm valstīm dotu iespēju pārņemt, pieņemt un izstrādāt piemērotas zema oglekļa satura tehnoloģijas;

| 8. | atzīmē, ka atbalsts spēju uzlabošanai vēl aizvien ir sadrumstalots un atkarīgs no tādām valsti raksturojošām īpatnībām kā darbietilpīgums un pakalpojumu decentralizācija; uzsver, ka spēju uzlabošana, lai ĀKK valstīs varētu izstrādāt un nodot tehnoloģijas, ir jāuzskata par prioritāru mērķi, nevis par pasākumu tuvākajā laikā paredzētu projektu rezultātu sasniegšanas veicināšanai; uzsver, ka tas ir ilgstošs process, kam nepieciešama sistemātiska pieeja, kurā tiek ņemta vērā situācija atsevišķās valstīs un nozarēs un tiek savstarpēji sasaistīti sasniegumi institucionālo, organizatorisko un cilvēkresursu spēju uzlabošanā; uzsver arī to, ka spēju uzlabošanai būtu jāveicina pieprasījums pēc tehnoloģiju izstrādes un/vai nodošanas ĀKK valstu starpā; |
| --- | --- |

8.

atzīmē, ka atbalsts spēju uzlabošanai vēl aizvien ir sadrumstalots un atkarīgs no tādām valsti raksturojošām īpatnībām kā darbietilpīgums un pakalpojumu decentralizācija; uzsver, ka spēju uzlabošana, lai ĀKK valstīs varētu izstrādāt un nodot tehnoloģijas, ir jāuzskata par prioritāru mērķi, nevis par pasākumu tuvākajā laikā paredzētu projektu rezultātu sasniegšanas veicināšanai; uzsver, ka tas ir ilgstošs process, kam nepieciešama sistemātiska pieeja, kurā tiek ņemta vērā situācija atsevišķās valstīs un nozarēs un tiek savstarpēji sasaistīti sasniegumi institucionālo, organizatorisko un cilvēkresursu spēju uzlabošanā; uzsver arī to, ka spēju uzlabošanai būtu jāveicina pieprasījums pēc tehnoloģiju izstrādes un/vai nodošanas ĀKK valstu starpā;

| 9. | norāda uz nepieciešamību nodrošināt apmācību programmas projektu izstrādes un vadības, kā arī tehnoloģiju izmantošanas un uzturēšanas iekšējo resursu uzlabošanai; tomēr atzīmē, ka steidzami jānovērš cēloņi, kuru dēļ labi apmācīti darbinieki aizplūst no dažām ĀKK valstīm, proti, zemas algas un slikti darba apstākļi; |
| --- | --- |

9.

norāda uz nepieciešamību nodrošināt apmācību programmas projektu izstrādes un vadības, kā arī tehnoloģiju izmantošanas un uzturēšanas iekšējo resursu uzlabošanai; tomēr atzīmē, ka steidzami jānovērš cēloņi, kuru dēļ labi apmācīti darbinieki aizplūst no dažām ĀKK valstīm, proti, zemas algas un slikti darba apstākļi;

| 10. | uzskata, ka būtu jāpieņem skaidra un daudz vērienīgāka pieeja zema oglekļa satura tehnoloģiju izstrādei, lai tādējādi veicinātu un paātrinātu to izplatīšanu un pieliktu punktu atkarībai no fosilās enerģijas avotiem; konstatē nepieciešamību stiprināt esošo valsts un reģionālo iestāžu spējas palīdzēt šīs pieejas īstenošanā; |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka būtu jāpieņem skaidra un daudz vērienīgāka pieeja zema oglekļa satura tehnoloģiju izstrādei, lai tādējādi veicinātu un paātrinātu to izplatīšanu un pieliktu punktu atkarībai no fosilās enerģijas avotiem; konstatē nepieciešamību stiprināt esošo valsts un reģionālo iestāžu spējas palīdzēt šīs pieejas īstenošanā;

| 11. | aicina attīstītās valstis aktīvi atbalstīt pētniecību un attīstību ĀKK valstīs, lai valsts un privātie tirgus dalībnieki no jaunattīstības valstīm varētu iesaistīties augošajā globālajā zema oglekļa satura tehnoloģiju tirgū; aicina izveidot valsts iestādes, kas strādātu pie inovatīvām sistēmām, ar kurām varētu nodrošināt tehnoloģiju izstrādi pašās ĀKK valstīs; norāda, ka iniciatīvām vajadzētu savstarpēji saistīt tehnoloģiju un sociālo jomu, tādējādi nodrošinot, ka projekti tiek īstenoti vietējā līmenī un atbilst vietējām vajadzībām; uzsver, ka jāņem vērā arī jautājumi, kas saistīti ar īpašumtiesībām; |
| --- | --- |

11.

aicina attīstītās valstis aktīvi atbalstīt pētniecību un attīstību ĀKK valstīs, lai valsts un privātie tirgus dalībnieki no jaunattīstības valstīm varētu iesaistīties augošajā globālajā zema oglekļa satura tehnoloģiju tirgū; aicina izveidot valsts iestādes, kas strādātu pie inovatīvām sistēmām, ar kurām varētu nodrošināt tehnoloģiju izstrādi pašās ĀKK valstīs; norāda, ka iniciatīvām vajadzētu savstarpēji saistīt tehnoloģiju un sociālo jomu, tādējādi nodrošinot, ka projekti tiek īstenoti vietējā līmenī un atbilst vietējām vajadzībām; uzsver, ka jāņem vērā arī jautājumi, kas saistīti ar īpašumtiesībām;

| 12. | uzsver nepieciešamību izmantot ES uzņēmumu un ES sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju inovatīvo potenciālu atjaunojamās enerģijas un tehnoloģiju jomā, tostarp energoefektivitātes tehnoloģiju un progresīvu informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) jomā, lai ar tirdzniecības nolīgumu palīdzību veicinātu pakāpenisku pāreju uz zema oglekļa satura ekonomiku visā pasaulē, tādējādi nodrošinot jaunas iespējas, lai ES produktus un zināšanas šajā jomā varētu pārdot vai arī nepieciešamības gadījumā nodot tālāk jaunattīstības valstīm; |
| --- | --- |

12.

uzsver nepieciešamību izmantot ES uzņēmumu un ES sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju inovatīvo potenciālu atjaunojamās enerģijas un tehnoloģiju jomā, tostarp energoefektivitātes tehnoloģiju un progresīvu informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) jomā, lai ar tirdzniecības nolīgumu palīdzību veicinātu pakāpenisku pāreju uz zema oglekļa satura ekonomiku visā pasaulē, tādējādi nodrošinot jaunas iespējas, lai ES produktus un zināšanas šajā jomā varētu pārdot vai arī nepieciešamības gadījumā nodot tālāk jaunattīstības valstīm;

| 13. | uzskata enerģijas avotu, piegādes maršrutu un infrastruktūras dažādošanu, naftas un gāzes tīklu savstarpējo savienojamību un viedos tīklus par galveno elementu energoapgādes ilgtermiņa drošības un ilgtspējas nodrošināšanai gan ES, gan ĀKK valstīs; atgādina, ka šāda politikas virzība ir noderīga arī, lai veicinātu jaunu enerģētikas tehnoloģiju izstrādi un darba vietu radīšanu ES un ĀKK valstīs; |
| --- | --- |

13.

uzskata enerģijas avotu, piegādes maršrutu un infrastruktūras dažādošanu, naftas un gāzes tīklu savstarpējo savienojamību un viedos tīklus par galveno elementu energoapgādes ilgtermiņa drošības un ilgtspējas nodrošināšanai gan ES, gan ĀKK valstīs; atgādina, ka šāda politikas virzība ir noderīga arī, lai veicinātu jaunu enerģētikas tehnoloģiju izstrādi un darba vietu radīšanu ES un ĀKK valstīs;

| 14. | vēlreiz uzsver, cik svarīgi ir palielināt ĀKK un ES kopīgos pētniecības projektus un kapitāla ieguldījumus enerģētikas infrastruktūras būvniecībā un modernizācijā gan ES, gan ĀKK valstīs, jo īpaši ar publiskās un privātās partnerības, kopuzņēmumu un nepieciešamības gadījumā arī ar valsts struktūru savstarpējās partnerības palīdzību, tādējādi veicinot abpusēji izdevīgu enerģijas vai tehnoloģiju apmaiņu un dažādu enerģijas veidu izmantošanu ĀKK valstīs; |
| --- | --- |

14.

vēlreiz uzsver, cik svarīgi ir palielināt ĀKK un ES kopīgos pētniecības projektus un kapitāla ieguldījumus enerģētikas infrastruktūras būvniecībā un modernizācijā gan ES, gan ĀKK valstīs, jo īpaši ar publiskās un privātās partnerības, kopuzņēmumu un nepieciešamības gadījumā arī ar valsts struktūru savstarpējās partnerības palīdzību, tādējādi veicinot abpusēji izdevīgu enerģijas vai tehnoloģiju apmaiņu un dažādu enerģijas veidu izmantošanu ĀKK valstīs;

| 15. | aicina ĀKK valstis izstrādāt un īstenot valsts klimata pārmaiņu inovāciju stratēģijas, kas atbilstu šo valstu vajadzībām un politikai, ņemot vērā arī to pozitīvo papildu ietekmi uz veselību, izglītību un nodarbinātību; |
| --- | --- |

15.

aicina ĀKK valstis izstrādāt un īstenot valsts klimata pārmaiņu inovāciju stratēģijas, kas atbilstu šo valstu vajadzībām un politikai, ņemot vērā arī to pozitīvo papildu ietekmi uz veselību, izglītību un nodarbinātību;

| 16. | aicina ES atbalstīt inovatīvos risinājumus un projektus, kas patlaban jau tiek īstenoti ĀKK valstīs; |
| --- | --- |

16.

aicina ES atbalstīt inovatīvos risinājumus un projektus, kas patlaban jau tiek īstenoti ĀKK valstīs;

| 17. | aicina ES un tās dalībvalstis izdarīt spiedienu, lai tiktu ieviesti tiesību akti, kas ĀKK valstīs strādājošiem Eiropas uzņēmumiem uzliek par pienākumu rādīt pozitīvu piemēru attiecībā uz ilgtspējīgu attīstību, zemu CO2 emisiju līmeni, saudzīgu attieksmi pret vidi un izvairīšanos no augsnes un ūdens piesārņojuma; uzskata, ka to var panākt, arī rādot piemēru tehnoloģiju un zināšanu apmaiņas veidā; |
| --- | --- |

17.

aicina ES un tās dalībvalstis izdarīt spiedienu, lai tiktu ieviesti tiesību akti, kas ĀKK valstīs strādājošiem Eiropas uzņēmumiem uzliek par pienākumu rādīt pozitīvu piemēru attiecībā uz ilgtspējīgu attīstību, zemu CO2 emisiju līmeni, saudzīgu attieksmi pret vidi un izvairīšanos no augsnes un ūdens piesārņojuma; uzskata, ka to var panākt, arī rādot piemēru tehnoloģiju un zināšanu apmaiņas veidā;

| 18. | aicina ĀKK valstis paredzēt sankcijas attiecībā uz ES uzņēmumiem, kas strādā to teritorijā un neievēro iepriekš minētos principus un tādēļ nav iesaistījušies šādā pozitīvas pieredzes apmaiņā; |
| --- | --- |

18.

aicina ĀKK valstis paredzēt sankcijas attiecībā uz ES uzņēmumiem, kas strādā to teritorijā un neievēro iepriekš minētos principus un tādēļ nav iesaistījušies šādā pozitīvas pieredzes apmaiņā;

| 19. | uzsver, cik svarīga ir savstarpēji izdevīga sadarbība starp attīstīto valstu uzņēmumiem, valsts sektora iestādēm, pētniecības iestādēm un to līdziniekiem ĀKK valstīs, un mudina veidot kopīgas tehnoloģiskās partnerības; aicina uzlabot jau pastāvošo sadarbības struktūru informētību par tehnoloģiju nodošanu, kā arī izveidot šādu pasākumu reģistru un globālu datu bāzi, kurā būtu pieejami dati par licencēšanu un labāko praksi; |
| --- | --- |

19.

uzsver, cik svarīga ir savstarpēji izdevīga sadarbība starp attīstīto valstu uzņēmumiem, valsts sektora iestādēm, pētniecības iestādēm un to līdziniekiem ĀKK valstīs, un mudina veidot kopīgas tehnoloģiskās partnerības; aicina uzlabot jau pastāvošo sadarbības struktūru informētību par tehnoloģiju nodošanu, kā arī izveidot šādu pasākumu reģistru un globālu datu bāzi, kurā būtu pieejami dati par licencēšanu un labāko praksi;

| 20. | aicina uzlabot partnerību ar starpvaldību un starptautiskajām institūcijām; uzsver, ka sadarbība ir jāveicina arī zemākā vietējā līmenī, tostarp nevalstisko un sabiedrisko organizāciju starpā; |
| --- | --- |

20.

aicina uzlabot partnerību ar starpvaldību un starptautiskajām institūcijām; uzsver, ka sadarbība ir jāveicina arī zemākā vietējā līmenī, tostarp nevalstisko un sabiedrisko organizāciju starpā;

| 21. | uzsver nepieciešamību izveidot Klimata tehnoloģiju centru un tīklu starptautiskās sadarbības paplašināšanai galveno tehnoloģiju jomā un tehniskās palīdzības, apmācību un kopīgas spēju uzlabošanas pakalpojumu sniegšanai; uzsver, ka jaunajām globālajām klimata pārmaiņu tehnoloģiju nodošanas struktūrām jābūt mazāk apgrūtinošām un birokrātiskām; |
| --- | --- |

21.

uzsver nepieciešamību izveidot Klimata tehnoloģiju centru un tīklu starptautiskās sadarbības paplašināšanai galveno tehnoloģiju jomā un tehniskās palīdzības, apmācību un kopīgas spēju uzlabošanas pakalpojumu sniegšanai; uzsver, ka jaunajām globālajām klimata pārmaiņu tehnoloģiju nodošanas struktūrām jābūt mazāk apgrūtinošām un birokrātiskām;

| 22. | atzīmē, cik svarīga ir dienvidu-dienvidu sadarbība, kuras rezultātā šīs valstis tehnoloģiju jomā varētu paļauties pašas uz sevi un tādējādi izvairīties no iespējamiem konfliktiem intelektuālo īpašumtiesību dēļ; aicina ĀKK valstis izveidot reģionālās pētniecības un attīstības sadarbības platformas/tīklus, kuros ietilptu jau esošās vietējās pētniecības iestādes, kas strādā pie klimata pārmaiņu tehnoloģiju izstrādes, tādējādi dodot iespēju sadalīt pētniecībai un attīstībai paredzētos resursus, kā arī izmaksas; |
| --- | --- |

22.

atzīmē, cik svarīga ir dienvidu-dienvidu sadarbība, kuras rezultātā šīs valstis tehnoloģiju jomā varētu paļauties pašas uz sevi un tādējādi izvairīties no iespējamiem konfliktiem intelektuālo īpašumtiesību dēļ; aicina ĀKK valstis izveidot reģionālās pētniecības un attīstības sadarbības platformas/tīklus, kuros ietilptu jau esošās vietējās pētniecības iestādes, kas strādā pie klimata pārmaiņu tehnoloģiju izstrādes, tādējādi dodot iespēju sadalīt pētniecībai un attīstībai paredzētos resursus, kā arī izmaksas;

| 23. | mudina ES un ĀKK valstu valdības turpināt sniegt un palielināt finansējumu pētniecībai klimata pārmaiņu jomā, kas tiek veikta šo valstu universitātēs un pētniecības iestādēs, un uzlabot to savstarpējo saikni, lai rastu kopīgus risinājumus kopējām problēmām (piemēram, izstrādājot ūdens taupīšanas un atkārtotas izmantošanas tehnoloģijas); |
| --- | --- |

23.

mudina ES un ĀKK valstu valdības turpināt sniegt un palielināt finansējumu pētniecībai klimata pārmaiņu jomā, kas tiek veikta šo valstu universitātēs un pētniecības iestādēs, un uzlabot to savstarpējo saikni, lai rastu kopīgus risinājumus kopējām problēmām (piemēram, izstrādājot ūdens taupīšanas un atkārtotas izmantošanas tehnoloģijas);

| 24. | aicina veicināt publisko un privāto partnerību izveidi tehnoloģiju pētījumu, izstrādes un izplatīšanas jomā, kā arī, lai izveidotu ES un ĀKK valstu uzņēmumu kopuzņēmumus; aicina ES un tās dalībvalstis sniegt finansiālu un tehnisku atbalstu investīcijām tehnoloģiju izstrādē un nodošanā ĀKK valstīs, tādējādi radot motivāciju uzņēmumu sadarbībai; |
| --- | --- |

24.

aicina veicināt publisko un privāto partnerību izveidi tehnoloģiju pētījumu, izstrādes un izplatīšanas jomā, kā arī, lai izveidotu ES un ĀKK valstu uzņēmumu kopuzņēmumus; aicina ES un tās dalībvalstis sniegt finansiālu un tehnisku atbalstu investīcijām tehnoloģiju izstrādē un nodošanā ĀKK valstīs, tādējādi radot motivāciju uzņēmumu sadarbībai;

| 25. | aicina tehnoloģiju izplatīšanas un spēju uzlabošanas procesā iesaistīt vietējās NVO; uzsver, cik nozīmīgas jaunu tehnoloģiju sekmīgai ieviešanai ir NVO zināšanas par vietējiem apstākļiem; |
| --- | --- |

25.

aicina tehnoloģiju izplatīšanas un spēju uzlabošanas procesā iesaistīt vietējās NVO; uzsver, cik nozīmīgas jaunu tehnoloģiju sekmīgai ieviešanai ir NVO zināšanas par vietējiem apstākļiem;

| 26. | norāda, ka ĀKK valstis veido liels skaits izolētu kopienu un salu, un tādēļ aicina nodrošināt, ka par prioritāti tiek izvirzīta vietējā līmenī ražota enerģija; |
| --- | --- |

26.

norāda, ka ĀKK valstis veido liels skaits izolētu kopienu un salu, un tādēļ aicina nodrošināt, ka par prioritāti tiek izvirzīta vietējā līmenī ražota enerģija;

| 27. | norāda, ka īpaša uzmanība jāpievērš ar enerģētiku saistītu un videi nekaitīgu tehnoloģiju izstrādei un nodošanai; uzskata, ka oficiālā attīstības palīdzība vairāk jānovirza energoefektīvu tehnoloģiju un decentralizētas atjaunojamās enerģijas veidu izstrādei ĀKK valstīs un ka tas samazinātu nabadzību un palielinātu nodarbinātības iespējas; atgādina, ka kodolenerģija nav risinājums, ar kura palīdzību nodrošināt zema oglekļa satura attīstību; uzsver, ka ir jāpierāda, ka tehnoloģijas ir efektīvas un ekonomiski dzīvotspējīgas, un ka to pieņemšanā jāizmanto holistiska pieeja, kurā tiek ņemtas vērā dažādas ilgtspējas dimensijas, tostarp veselības, vides, tehnoloģiskie, ekonomiskie, sociokulturālie un institucionālie aspekti; |
| --- | --- |

27.

norāda, ka īpaša uzmanība jāpievērš ar enerģētiku saistītu un videi nekaitīgu tehnoloģiju izstrādei un nodošanai; uzskata, ka oficiālā attīstības palīdzība vairāk jānovirza energoefektīvu tehnoloģiju un decentralizētas atjaunojamās enerģijas veidu izstrādei ĀKK valstīs un ka tas samazinātu nabadzību un palielinātu nodarbinātības iespējas; atgādina, ka kodolenerģija nav risinājums, ar kura palīdzību nodrošināt zema oglekļa satura attīstību; uzsver, ka ir jāpierāda, ka tehnoloģijas ir efektīvas un ekonomiski dzīvotspējīgas, un ka to pieņemšanā jāizmanto holistiska pieeja, kurā tiek ņemtas vērā dažādas ilgtspējas dimensijas, tostarp veselības, vides, tehnoloģiskie, ekonomiskie, sociokulturālie un institucionālie aspekti;

| 28. | uzsver, ka ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem jāatstāj pozitīva ietekme uz tehnoloģiju izplatīšanas veicināšanu un inovatīvo spēju uzlabošanu ĀKK valstu reģionos, kā tas norādīts dokumenta projektā par aktīvu rīcību tehnoloģiju izstrādes un nodošanas jomā; |
| --- | --- |

28.

uzsver, ka ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem jāatstāj pozitīva ietekme uz tehnoloģiju izplatīšanas veicināšanu un inovatīvo spēju uzlabošanu ĀKK valstu reģionos, kā tas norādīts dokumenta projektā par aktīvu rīcību tehnoloģiju izstrādes un nodošanas jomā;

| 29. | uzsver, ka ĀKK valstīm jāgūst lielāks labums no Ekoloģiski tīras attīstības mehānisma potenciāla, kas tiks pārveidots saskaņā ar darba kārtību, kuru paredzēts īstenot pēc Kopenhāgenas konferences; |
| --- | --- |

29.

uzsver, ka ĀKK valstīm jāgūst lielāks labums no Ekoloģiski tīras attīstības mehānisma potenciāla, kas tiks pārveidots saskaņā ar darba kārtību, kuru paredzēts īstenot pēc Kopenhāgenas konferences;

| 30. | uzsver nepieciešamību īpaši koncentrēties uz tehnoloģisko potenciālu, lai risinātu ar klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos saistītās problēmas ĀKK valstīs; |
| --- | --- |

30.

uzsver nepieciešamību īpaši koncentrēties uz tehnoloģisko potenciālu, lai risinātu ar klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos saistītās problēmas ĀKK valstīs;

| 31. | uzsver nepieciešamību nodrošināt, ka tehnoloģiju izstrāde un nodošana, kā arī spēju uzlabošanas projektu aktivitātes tiek periodiski pārbaudītas, uzraudzītas un izvērtētas; aicina sagatavot periodiskus ziņojumus par pašreizējo stāvokli, iespējām un nepieciešamību pēc turpmākiem uzlabojumiem, lai izstrādātu ieteikumus, kas balstīti uz novērtējuma rezultātiem; uzsver, cik svarīgi ir dalīties gūtajā pieredzē; |
| --- | --- |

31.

uzsver nepieciešamību nodrošināt, ka tehnoloģiju izstrāde un nodošana, kā arī spēju uzlabošanas projektu aktivitātes tiek periodiski pārbaudītas, uzraudzītas un izvērtētas; aicina sagatavot periodiskus ziņojumus par pašreizējo stāvokli, iespējām un nepieciešamību pēc turpmākiem uzlabojumiem, lai izstrādātu ieteikumus, kas balstīti uz novērtējuma rezultātiem; uzsver, cik svarīgi ir dalīties gūtajā pieredzē;

| 32. | uzdod tās līdzpriekšsēdētājiem šo rezolūciju nosūtīt ĀKK un ES Ministru padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Komisijai, Āfrikas Savienībai un ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (UNFCCC) sekretariātam. |
| --- | --- |

32.

uzdod tās līdzpriekšsēdētājiem šo rezolūciju nosūtīt ĀKK un ES Ministru padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Komisijai, Āfrikas Savienībai un ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (UNFCCC) sekretariātam.

REZOLŪCIJA (9)

par Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu: inovatīvi sociālo un ekonomisko problēmu risinājumi

ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja,

tiekoties sanāksmē Kinšasā (Kongo Demokrātiskā Republika), kas norisinājās 2010. gada 2.–4. decembrī,

ņemot vērā tās Reglamenta 17. panta 1. punktu,

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 2000. gada 8. septembra Tūkstošgades deklarāciju, ar ko tika noteikti Tūkstošgades attīstības mērķi (TAM), kurus kā kritērijus nabadzības novēršanai kopīgi noteica starptautiskā sabiedrība,

ņemot vērā Monterejas vienošanos, kas tika pieņemta Apvienoto Nāciju Organizācijas Starptautiskajā konferencē par attīstības finansējuma jautājumiem, kura notika 2002. gada 21. un 22. martā, un Dohas deklarāciju par attīstības finansēšanu, kas 2008. gada 2. decembrī tika pieņemta sekojošā starptautiskajā konferencē par attīstības finansēšanu, lai pārskatītu Monterejas vienošanās īstenošanu,

ņemot vērā tās rezolūciju par pārtikas nodrošinājuma problēmām ĀKK valstīs un ĀKK un ES sadarbības nozīmi, kas 2008. gada 20. martā tika pieņemta Ļubļanā (10),

ņemot vērā Parīzes Deklarāciju par palīdzības efektivitāti un Akras Rīcības programmu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai “Nodokļi un attīstība: sadarbība ar jaunattīstības valstīm, lai veicinātu labu pārvaldību nodokļu lietās” (COM(2010)0163),

ņemot vērā Adisabebas aicinājumu nekavējoties rīkoties, lai uzlabotu māšu veselību,

ņemot vērā Berlīnē izskanējušo aicinājumu rīkoties, kā arī NVO stratēģiskās iespējas, kas tiek pieņemtas, pieminot Starptautiskās konferences par apdzīvotību un attīstību 15. gadadienu (ICPD/15),

ņemot vērā ANO Ģenerālsekretāra 2009. gada jūlija ziņojumu par Tūkstošgades deklarācijas īstenošanu,

ņemot vērā Konvenciju par bērnu tiesībām (CRC) un Konvenciju par sieviešu visa veida diskriminācijas novēršanu (CEDAW),

ņemot vērā ANO Attīstības programmas (UNDP) ziņojumu “Pusceļā: Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšana”, kas publicēts 2010. gada janvārī,

ņemot vērā Pasaules Veselības organizācijas 2008. gada ziņojumu “Primārā veselības aprūpe: nepieciešama vairāk kā jebkad”,

ņemot vērā ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām, kuru ratificējušas 95 valstis un kuru Eiropas Savienība patlaban stingri ievēro, jo īpaši tās 32. pantu,

ņemot vērā ANO Attīstības programmas (UNDP), ANO iedzīvotāju fonda (UNFPA), ANO Bērnu fonda (UNICEF) un ANO Pasaules pārtikas programmas (WFP) ziņojumu ar nosaukumu “Tūkstošgades attīstības mērķu izvērtēšana”, kas tika publicēts 2010. gada janvārī,

ņemot vērā ANO Bērnu fonda (UNICEF) ziņojumu “Progress bērnu labā — objektīvs skatījums uz Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu”, kas tika publicēts 2010. gada septembrī,

ņemot vērā 2009. gada 16.–18. novembrī Romā notikušajā Pasaules augstākā līmeņa sanāksmē par nodrošinātību ar pārtiku pieņemto deklarāciju,

ņemot vērā divpadsmit punktus saturošo ES rīcības plānu Tūkstošgades attīstības mērķu atbalstam, ko Eiropas Komisija izdeva 2010. gada 21. aprīlī,

ņemot vērā ANO Industriālās attīstības organizācijas (UNIDO) ziņojumu par industriālo attīstību 2009. gadā “Izlaušanās un turpmākā virzība — jaunas industriālas problēmas valstīs, kuras veido “trūcīgāko miljardu” [the Bottom Billion], un valstīs ar vidējiem ienākumiem”,

ņemot vērā ANO Ģenerālās Asamblejas augstākā līmeņa plenārsēdi par Tūkstošgades attīstības mērķiem, kas 2010. gada 20.–22. septembrī notika Ņujorkā, un tās noslēguma dokumentu,

ņemot vērā ANO Ģenerālās Asamblejas rezolūciju Nr. 64/131 par Tūkstošgades attīstības mērķu īstenošanu personu ar invaliditāti labā,

ņemot vērā tās Sociālo lietu un vides komitejas ziņojumu (ACP-EU/100.732/10/galīgā redakcija),

| A. | tā kā Pārtikas un lauksaimniecības organizācija (FAO) (11) lēš, ka nepietiekami paēdušu cilvēku skaits pasaulē 2010. gadā ir samazinājies līdz 925 miljoniem cilvēku salīdzinājumā ar vienu miljardu 2009. gadā; |
| --- | --- |

A.

tā kā Pārtikas un lauksaimniecības organizācija (FAO) (11) lēš, ka nepietiekami paēdušu cilvēku skaits pasaulē 2010. gadā ir samazinājies līdz 925 miljoniem cilvēku salīdzinājumā ar vienu miljardu 2009. gadā;

| B. | tā kā dažādu krīžu (enerģijas, pārtikas, finanšu un ekonomikas) ietekme uz ĀKK valstīm rada papildu grūtības cīņā pret nabadzību un varētu apdraudēt TAM sasniegšanu; |
| --- | --- |

B.

tā kā dažādu krīžu (enerģijas, pārtikas, finanšu un ekonomikas) ietekme uz ĀKK valstīm rada papildu grūtības cīņā pret nabadzību un varētu apdraudēt TAM sasniegšanu;

| C. | tā kā ir nepieciešama motivācija, lai nodrošinātu, ka investori palielina līdzdalību projektos, kam ir no ekonomiskā, sociālā un vides viedokļa pozitīva ietekme vietējā līmenī; |
| --- | --- |

C.

tā kā ir nepieciešama motivācija, lai nodrošinātu, ka investori palielina līdzdalību projektos, kam ir no ekonomiskā, sociālā un vides viedokļa pozitīva ietekme vietējā līmenī;

| D. | tā kā pasākumi nodokļu reformu atbalstam ir jāievieš ekonomisko partnerattiecību nolīgumu kontekstā, lai tādējādi kompensētu muitas nodokļa ieņēmumu zaudējumus, ko rada muitas nodokļu atcelšana tirdzniecības liberalizācijas procesa gaitā; |
| --- | --- |

D.

tā kā pasākumi nodokļu reformu atbalstam ir jāievieš ekonomisko partnerattiecību nolīgumu kontekstā, lai tādējādi kompensētu muitas nodokļa ieņēmumu zaudējumus, ko rada muitas nodokļu atcelšana tirdzniecības liberalizācijas procesa gaitā;

| E. | tā kā pēdējo gadu laikā galējā nabadzība ir mazinājusies, taču iedzīvotāju skaita pieauguma dēļ to cilvēku skaits, kas Subsahāras Āfrikā dzīvo galējā nabadzībā, faktiski ir pieaudzis par 27 miljoniem cilvēku (12); |
| --- | --- |

E.

tā kā pēdējo gadu laikā galējā nabadzība ir mazinājusies, taču iedzīvotāju skaita pieauguma dēļ to cilvēku skaits, kas Subsahāras Āfrikā dzīvo galējā nabadzībā, faktiski ir pieaudzis par 27 miljoniem cilvēku (12);

| F. | tā kā pārāk daudziem bērniem, jo īpaši visnabadzīgāko un marginalizētāko grupu bērniem, joprojām ir liegtas tiesības uz izglītību (2008. gadā skolu neapmeklēja vairāk nekā 100 miljoni bērnu, no kuriem 52 % bija meitenes), tā kā bērniem, kas patlaban neapmeklē skolu, jo īpaši Āfrikā, nekad nav bijusi nekāda saskare ar formālo izglītību (13), tā kā 80 % no visām personām ar invaliditāti dzīvo jaunattīstības valstīs un vairāk nekā 98 % no bērniem invalīdiem šajās valstīs neapmeklē skolu; |
| --- | --- |

F.

tā kā pārāk daudziem bērniem, jo īpaši visnabadzīgāko un marginalizētāko grupu bērniem, joprojām ir liegtas tiesības uz izglītību (2008. gadā skolu neapmeklēja vairāk nekā 100 miljoni bērnu, no kuriem 52 % bija meitenes), tā kā bērniem, kas patlaban neapmeklē skolu, jo īpaši Āfrikā, nekad nav bijusi nekāda saskare ar formālo izglītību (13), tā kā 80 % no visām personām ar invaliditāti dzīvo jaunattīstības valstīs un vairāk nekā 98 % no bērniem invalīdiem šajās valstīs neapmeklē skolu;

| G. | tā kā diskriminācija dzimuma, etniskās piederības, ienākumu līmeņa, valodas vai invaliditātes dēļ noved pie nevienlīdzīgām iespējām un rada būtiskus šķēršļus vispārējās izglītības iegūšanai un tā kā informācija par šo grupu iekļaušanu nekādi netiek reģistrēta un tādēļ ir grūti noteikt panāktā progresa līmeni; tā kā nav sasniegts mērķis novērst dzimumu nevienlīdzību; |
| --- | --- |

G.

tā kā diskriminācija dzimuma, etniskās piederības, ienākumu līmeņa, valodas vai invaliditātes dēļ noved pie nevienlīdzīgām iespējām un rada būtiskus šķēršļus vispārējās izglītības iegūšanai un tā kā informācija par šo grupu iekļaušanu nekādi netiek reģistrēta un tādēļ ir grūti noteikt panāktā progresa līmeni; tā kā nav sasniegts mērķis novērst dzimumu nevienlīdzību;

| H. | tā kā nabadzības izskaušanai ir nepieciešama arī demokrātiskā līdzdalība un ir jānotiek pārmaiņām ekonomiskajās struktūrās, lai visām sievietēm garantētu vienlīdzīgas iespējas un piekļuvi resursiem un sabiedriskajiem pakalpojumiem; |
| --- | --- |

H.

tā kā nabadzības izskaušanai ir nepieciešama arī demokrātiskā līdzdalība un ir jānotiek pārmaiņām ekonomiskajās struktūrās, lai visām sievietēm garantētu vienlīdzīgas iespējas un piekļuvi resursiem un sabiedriskajiem pakalpojumiem;

| I. | tā kā to trīs TAM sasniegšanā, kas attiecas uz veselību un jo īpaši uz māšu mirstību, ir panākti vissliktākie rezultāti, lai arī dažu citu TAM sasniegšanā ir panākts būtisks progress; |
| --- | --- |

I.

tā kā to trīs TAM sasniegšanā, kas attiecas uz veselību un jo īpaši uz māšu mirstību, ir panākti vissliktākie rezultāti, lai arī dažu citu TAM sasniegšanā ir panākts būtisks progress;

| J. | tā kā bērnu vecumā līdz pieciem gadiem mirstības rādītājs pasaulē ir samazinājies no 90 nāves gadījumiem uz 1 000 dzīvi dzimušiem bērniem 1990. gadā līdz 65 nāves gadījumiem 2008. gadā, kas panākts, palielinot to cilvēku skaitu, kuri saņem regulāro vakcināciju, un dodot iespēju saņemt atkārtotu vakcināciju, taču bērnu vecumā līdz pieciem gadiem mirstības rādītāja samazināšanās vēl aizvien ir nepietiekama, lai līdz 2015. gadam varētu sasniegt attiecīgo TAM, jo īpaši Subsahāras Āfrikā (14), un tā kā bērnu invalīdu vecumā līdz pieciem gadiem mirstības rādītājs ir 80 % pat tajās valstīs, kurās bērnu vecumā līdz pieciem gadiem mirstības rādītājs ir noslīdējis zem 20 % (15); |
| --- | --- |

J.

tā kā bērnu vecumā līdz pieciem gadiem mirstības rādītājs pasaulē ir samazinājies no 90 nāves gadījumiem uz 1 000 dzīvi dzimušiem bērniem 1990. gadā līdz 65 nāves gadījumiem 2008. gadā, kas panākts, palielinot to cilvēku skaitu, kuri saņem regulāro vakcināciju, un dodot iespēju saņemt atkārtotu vakcināciju, taču bērnu vecumā līdz pieciem gadiem mirstības rādītāja samazināšanās vēl aizvien ir nepietiekama, lai līdz 2015. gadam varētu sasniegt attiecīgo TAM, jo īpaši Subsahāras Āfrikā (14), un tā kā bērnu invalīdu vecumā līdz pieciem gadiem mirstības rādītājs ir 80 % pat tajās valstīs, kurās bērnu vecumā līdz pieciem gadiem mirstības rādītājs ir noslīdējis zem 20 % (15);

| K. | tā kā bērnu ar nepietiekamu svaru vecumā līdz 5 gadiem īpatsvars pasaulē laikā no 1990. gada līdz 2008. gadam ir samazinājies no 31 % uz 26 % un tā kā lielākā daļa valstu, kas pirmā TAM sasniegšanā ir panākušas pavisam nenozīmīgu progresu vai pat nav panākušas nekādu progresu, atrodas Subsahāras Āfrikā un Dienvidāzijā (16); |
| --- | --- |

K.

tā kā bērnu ar nepietiekamu svaru vecumā līdz 5 gadiem īpatsvars pasaulē laikā no 1990. gada līdz 2008. gadam ir samazinājies no 31 % uz 26 % un tā kā lielākā daļa valstu, kas pirmā TAM sasniegšanā ir panākušas pavisam nenozīmīgu progresu vai pat nav panākušas nekādu progresu, atrodas Subsahāras Āfrikā un Dienvidāzijā (16);

| L. | tā kā mērķi uzlabot māšu veselību vēl aizvien nav izdevies sasniegt un māšu mirstības rādītājs pasaulē gadā samazinās par 1 %, lai gan māšu mirstības rādītājam gadā būtu jāsamazinās par 5,5 %, lai līdz 2015. gadam sasniegtu TAM, kas attiecas uz māšu mirstības samazināšanu (17); tā kā liels skaits sieviešu cieš no traumām, infekcijām vai slimībām, kuras iegūtas grūtniecības vai dzemdību sarežģījumu rezultātā, vai pat kļūst par invalīdēm; |
| --- | --- |

L.

tā kā mērķi uzlabot māšu veselību vēl aizvien nav izdevies sasniegt un māšu mirstības rādītājs pasaulē gadā samazinās par 1 %, lai gan māšu mirstības rādītājam gadā būtu jāsamazinās par 5,5 %, lai līdz 2015. gadam sasniegtu TAM, kas attiecas uz māšu mirstības samazināšanu (17); tā kā liels skaits sieviešu cieš no traumām, infekcijām vai slimībām, kuras iegūtas grūtniecības vai dzemdību sarežģījumu rezultātā, vai pat kļūst par invalīdēm;

| M. | tā kā lielākā daļa HIV skarto cilvēku dzīvo Subsahāras Āfrikā un lielākā to daļa ir sievietes un tā kā puse no grūtniecēm, kas ir HIV pozitīvas, ar pretretrovīrusu zāļu palīdzību patlaban tiek aizsargātas pret risku HIV nodot no mātes bērnam; |
| --- | --- |

M.

tā kā lielākā daļa HIV skarto cilvēku dzīvo Subsahāras Āfrikā un lielākā to daļa ir sievietes un tā kā puse no grūtniecēm, kas ir HIV pozitīvas, ar pretretrovīrusu zāļu palīdzību patlaban tiek aizsargātas pret risku HIV nodot no mātes bērnam;

| N. | tā kā izglītības nozare, izmantojot atbilstošas mācību programmas visā personas izglītošanās laikā, ir būtisks instruments HIV, malārijas, tuberkulozes un novārtā atstātu tropisko slimību novēršanai un ar tām saistītās stigmatizācijas mazināšanai; |
| --- | --- |

N.

tā kā izglītības nozare, izmantojot atbilstošas mācību programmas visā personas izglītošanās laikā, ir būtisks instruments HIV, malārijas, tuberkulozes un novārtā atstātu tropisko slimību novēršanai un ar tām saistītās stigmatizācijas mazināšanai;

| O. | tā kā ANO ir aprēķinājusi, ka visā pasaulē darbā ir jāpieņem vairāk nekā 10 miljoni skolotāju, lai varētu sasniegt starptautiskā līmenī nosprausto mērķi līdz 2015. gadam visā pasaulē nodrošināt vispārējo pamatizglītību (18); |
| --- | --- |

O.

tā kā ANO ir aprēķinājusi, ka visā pasaulē darbā ir jāpieņem vairāk nekā 10 miljoni skolotāju, lai varētu sasniegt starptautiskā līmenī nosprausto mērķi līdz 2015. gadam visā pasaulē nodrošināt vispārējo pamatizglītību (18);

| P. | tā kā malārija vēl aizvien nopietni apdraud gandrīz pusi no pasaules iedzīvotājiem un 90 % no visiem malārijas izraisītiem nāves gadījumiem tiek reģistrēti Subsahāras Āfrikā un galvenokārt skar bērnus vecumā līdz pieciem gadiem, un tā kā malārija uz cilvēku veselību var atstāt arī tādas negatīvas sekas kā anēmija, pārāk mazs jaundzimušo svars, priekšlaicīgas dzemdības, jaundzimušo un māšu mirstība, un tā kā ir konstatēts, ka ar insekticīdu apstrādāti moskītu tīkli bērnu nāves gadījumu skaitu samazina par apmēram 20 procentiem (19); |
| --- | --- |

P.

tā kā malārija vēl aizvien nopietni apdraud gandrīz pusi no pasaules iedzīvotājiem un 90 % no visiem malārijas izraisītiem nāves gadījumiem tiek reģistrēti Subsahāras Āfrikā un galvenokārt skar bērnus vecumā līdz pieciem gadiem, un tā kā malārija uz cilvēku veselību var atstāt arī tādas negatīvas sekas kā anēmija, pārāk mazs jaundzimušo svars, priekšlaicīgas dzemdības, jaundzimušo un māšu mirstība, un tā kā ir konstatēts, ka ar insekticīdu apstrādāti moskītu tīkli bērnu nāves gadījumu skaitu samazina par apmēram 20 procentiem (19);

| Q. | tā kā tuberkulozes izplatība pasaulē, t. i., tās gadījumu skaits uz 100 000 iedzīvotāju, arī ir samazinājusies, un tā kā mērķis tās izplatību un tās izraisīto nāves gadījumu skaitu līdz 2015. gadam samazināt uz pusi visticamāk netiks sasniegts; |
| --- | --- |

Q.

tā kā tuberkulozes izplatība pasaulē, t. i., tās gadījumu skaits uz 100 000 iedzīvotāju, arī ir samazinājusies, un tā kā mērķis tās izplatību un tās izraisīto nāves gadījumu skaitu līdz 2015. gadam samazināt uz pusi visticamāk netiks sasniegts;

| R. | tā kā pasaulē ir vairāk nekā 650 miljoni personu ar invaliditāti un 80 % no tiem dzīvo jaunattīstības valstīs un lielākoties ir bezdarbnieki un dzīvo zem nabadzības sliekšņa; |
| --- | --- |

R.

tā kā pasaulē ir vairāk nekā 650 miljoni personu ar invaliditāti un 80 % no tiem dzīvo jaunattīstības valstīs un lielākoties ir bezdarbnieki un dzīvo zem nabadzības sliekšņa;

| S. | tā kā ĀKK valstis vēl aizvien saskaras ar daudzām vides problēmām, kuras saistītas ar piesārņojumu, klimata pārmaiņām un mežu izciršanu, kas var negatīvi ietekmēt nodrošinātību ar vietējiem lauksaimniecības produktiem; |
| --- | --- |

S.

tā kā ĀKK valstis vēl aizvien saskaras ar daudzām vides problēmām, kuras saistītas ar piesārņojumu, klimata pārmaiņām un mežu izciršanu, kas var negatīvi ietekmēt nodrošinātību ar vietējiem lauksaimniecības produktiem;

| T. | tā kā pasaule atrodas uz pareizā ceļa attiecībā uz dzeramā ūdens nodrošināšanu no uzlabotiem avotiem un vēl 207 miljoni Āfrikas iedzīvotāju tagad izmanto drošus dzeramā ūdens avotus, taču drošu dzeramā ūdens avotu pieejamība Subsahāras Āfrikā vēl aizvien ir sliktāka nekā citos reģionos un progress sanitārijas jomā dažās valstīs ir bijis visai minimāls, jo apmēram 95 % visnabadzīgāko cilvēku šajās valstīs savas dabiskās vajadzības nokārto brīvā dabā (20); |
| --- | --- |

T.

tā kā pasaule atrodas uz pareizā ceļa attiecībā uz dzeramā ūdens nodrošināšanu no uzlabotiem avotiem un vēl 207 miljoni Āfrikas iedzīvotāju tagad izmanto drošus dzeramā ūdens avotus, taču drošu dzeramā ūdens avotu pieejamība Subsahāras Āfrikā vēl aizvien ir sliktāka nekā citos reģionos un progress sanitārijas jomā dažās valstīs ir bijis visai minimāls, jo apmēram 95 % visnabadzīgāko cilvēku šajās valstīs savas dabiskās vajadzības nokārto brīvā dabā (20);

| U. | tā kā Subsahāras Āfrikā vēl aizvien ļoti plaši ir izplatīti graustu rajoni, lai arī pasaules mērogā graustu rajonos dzīvojošo personu skaits ir samazinājies; |
| --- | --- |

U.

tā kā Subsahāras Āfrikā vēl aizvien ļoti plaši ir izplatīti graustu rajoni, lai arī pasaules mērogā graustu rajonos dzīvojošo personu skaits ir samazinājies;

| V. | tā kā 215 miljoni bērnu pasaulē ir spiesti strādāt un 115 miljoni bērnu ir kļuvuši par upuriem tādam darbam, ko Starptautiskā Darba organizācija (SDO) atzinusi par darba ļaunākajām formām (21); |
| --- | --- |

V.

tā kā 215 miljoni bērnu pasaulē ir spiesti strādāt un 115 miljoni bērnu ir kļuvuši par upuriem tādam darbam, ko Starptautiskā Darba organizācija (SDO) atzinusi par darba ļaunākajām formām (21);

| W. | tā kā saskaņā ar UNICEF sniegto informāciju termins “bērnu darbs” nozīmē jebkāda veida darbu, ko veic bērni, kas jaunāki par 18 gadiem, un kas ir bīstams vai arī traucē bērniem iegūt izglītību vai arī ir kaitīgs bērnu veselībai vai to fiziskajai, garīgajai, morālajai vai sociālajai attīstībai; |
| --- | --- |

W.

tā kā saskaņā ar UNICEF sniegto informāciju termins “bērnu darbs” nozīmē jebkāda veida darbu, ko veic bērni, kas jaunāki par 18 gadiem, un kas ir bīstams vai arī traucē bērniem iegūt izglītību vai arī ir kaitīgs bērnu veselībai vai to fiziskajai, garīgajai, morālajai vai sociālajai attīstībai;

| X. | tā kā neskatoties uz to, ka astotā TAM sasniegšanā ir panākts zināms progress, globālā partnerība attīstības jomā ir saskārusies ar būtiskiem šķēršļiem, kas traucēs veiksmīgi īstenot TAM; |
| --- | --- |

X.

tā kā neskatoties uz to, ka astotā TAM sasniegšanā ir panākts zināms progress, globālā partnerība attīstības jomā ir saskārusies ar būtiskiem šķēršļiem, kas traucēs veiksmīgi īstenot TAM;

| Y. | tā kā TAM nevarēs sasniegt bez atbildības sajūtas, labas pārvaldības, demokrātijas, drošības, attīstības, cilvēktiesību ievērošanas un dzimumu līdztiesības; |
| --- | --- |

Y.

tā kā TAM nevarēs sasniegt bez atbildības sajūtas, labas pārvaldības, demokrātijas, drošības, attīstības, cilvēktiesību ievērošanas un dzimumu līdztiesības;

| Z. | tā kā gadījumā, ja visi līdzekļu devēji līdz 2015. gadam sasniegtu mērķi nodrošināt oficiālās attīstības palīdzību 0,7 % apmērā, tās kopējais attīstībai paredzētais apjoms pārsniegtu USD 300 miljardus gadā; |
| --- | --- |

Z.

tā kā gadījumā, ja visi līdzekļu devēji līdz 2015. gadam sasniegtu mērķi nodrošināt oficiālās attīstības palīdzību 0,7 % apmērā, tās kopējais attīstībai paredzētais apjoms pārsniegtu USD 300 miljardus gadā;

| AA. | tā kā miera un drošības, demokrātijas un politiskās stabilitātes trūkums nabadzīgajām valstīm bieži vien liedz sasniegt to attīstības potenciālu; |
| --- | --- |

AA.

tā kā miera un drošības, demokrātijas un politiskās stabilitātes trūkums nabadzīgajām valstīm bieži vien liedz sasniegt to attīstības potenciālu;

| AB. | tā kā zemes īpašumtiesības privātpersonām, ģimenēm un kopienām rada motivāciju pašām uzņemties kontroli pār savu attīstību un vietējā līmenī garantēt nodrošinātību ar pārtiku; |
| --- | --- |

AB.

tā kā zemes īpašumtiesības privātpersonām, ģimenēm un kopienām rada motivāciju pašām uzņemties kontroli pār savu attīstību un vietējā līmenī garantēt nodrošinātību ar pārtiku;

| 1. | atgādina, ka starptautiskās saistības attiecībā uz TAM nosaka, ka industriālajām valstīm līdz 2015. gadam oficiālajai attīstības palīdzībai jānovirza 0,7 % no to IKP; atgādina, ka ES patlaban būtu jāpiešķir vēl apmēram EUR 20 miljardi, lai tā būtu izpildījusi savas saistības attiecībā uz TAM sasniegšanai paredzētajiem izdevumiem; |
| --- | --- |

1.

atgādina, ka starptautiskās saistības attiecībā uz TAM nosaka, ka industriālajām valstīm līdz 2015. gadam oficiālajai attīstības palīdzībai jānovirza 0,7 % no to IKP; atgādina, ka ES patlaban būtu jāpiešķir vēl apmēram EUR 20 miljardi, lai tā būtu izpildījusi savas saistības attiecībā uz TAM sasniegšanai paredzētajiem izdevumiem;

| 2. | atzinīgi vērtē Ņujorkā notikušās ANO augstākā līmeņa sanāksmes rezultātus, kas skaidri apliecina, ka visas valstis arī pašreizējos sarežģītajos starptautiskajos apstākļos saglabā apņemšanos tiekties uz mērķiem, kurus paredzēts sasniegt līdz 2015. gadam; |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē Ņujorkā notikušās ANO augstākā līmeņa sanāksmes rezultātus, kas skaidri apliecina, ka visas valstis arī pašreizējos sarežģītajos starptautiskajos apstākļos saglabā apņemšanos tiekties uz mērķiem, kurus paredzēts sasniegt līdz 2015. gadam;

| 3. | atgādina, ka TAM sasniegšanā ir panākts liels progress; tādēļ aicina, pirmkārt, regulāri publicēt pozitīvos rezultātus, un otrkārt, ES un ĀKK valstīm sagatavot daudzgadu grafikus, lai nākamajos piecos gados nodrošinātu TAM sasniegšanu; |
| --- | --- |

3.

atgādina, ka TAM sasniegšanā ir panākts liels progress; tādēļ aicina, pirmkārt, regulāri publicēt pozitīvos rezultātus, un otrkārt, ES un ĀKK valstīm sagatavot daudzgadu grafikus, lai nākamajos piecos gados nodrošinātu TAM sasniegšanu;

| 4. | aicina starptautiskos līdzekļu devējus sniegt būtisku, uz rezultātiem orientētu, papildu, pārredzamu un izmērāmu finansējumu, lai nabadzīgajām valstīm palīdzētu apkarot nabadzību, sasniegt TAM un apkarot klimata pārmaiņu un ekonomiskās krīzes radītās sekas; |
| --- | --- |

4.

aicina starptautiskos līdzekļu devējus sniegt būtisku, uz rezultātiem orientētu, papildu, pārredzamu un izmērāmu finansējumu, lai nabadzīgajām valstīm palīdzētu apkarot nabadzību, sasniegt TAM un apkarot klimata pārmaiņu un ekonomiskās krīzes radītās sekas;

| 5. | aicina ĀKK valstis pienācīgi palielināt un mobilizēt savus vietējos resursus, lai labāk varētu sasniegt TAM; |
| --- | --- |

5.

aicina ĀKK valstis pienācīgi palielināt un mobilizēt savus vietējos resursus, lai labāk varētu sasniegt TAM;

| 6. | uzsver nepieciešamību ieviest alternatīvus un inovatīvus attīstības finansējuma avotus, lai varētu izpildīt saistības, kas ietvertas TAM; |
| --- | --- |

6.

uzsver nepieciešamību ieviest alternatīvus un inovatīvus attīstības finansējuma avotus, lai varētu izpildīt saistības, kas ietvertas TAM;

| 7. | aicina ES un ĀKK valstis ieteikt ANO izveidot starpvaldību komiteju starptautisko nodokļu jautājumu risināšanai; |
| --- | --- |

7.

aicina ES un ĀKK valstis ieteikt ANO izveidot starpvaldību komiteju starptautisko nodokļu jautājumu risināšanai;

| 8. | aicina G20 valstis bargi vērsties pret nodokļu oāzēm, tajā pašā laikā nodrošinot citādu attieksmi pret zemo nodokļu valstīm, kas ir gatavas sadarboties, kā arī vērsties pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un veicināt lielāku pārredzamību un pārskatu sniegšanu par katru valsti atsevišķi, lai tādējādi jaunattīstības valstīm dotu iespēju paturēt savus resursus attīstībai; |
| --- | --- |

8.

aicina G20 valstis bargi vērsties pret nodokļu oāzēm, tajā pašā laikā nodrošinot citādu attieksmi pret zemo nodokļu valstīm, kas ir gatavas sadarboties, kā arī vērsties pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un veicināt lielāku pārredzamību un pārskatu sniegšanu par katru valsti atsevišķi, lai tādējādi jaunattīstības valstīm dotu iespēju paturēt savus resursus attīstībai;

| 9. | aicina visus starptautiskos līdzekļu devējus turpināt uzlabot savstarpējo koordināciju un darba dalīšanu un, konsultējoties ar partnervalstīm, sniegt visu tiem pieejamo palīdzību; |
| --- | --- |

9.

aicina visus starptautiskos līdzekļu devējus turpināt uzlabot savstarpējo koordināciju un darba dalīšanu un, konsultējoties ar partnervalstīm, sniegt visu tiem pieejamo palīdzību;

| 10. | mudina ES un ĀKK valstis izstrādāt efektīvas stratēģijas parādu atvieglošanai ĀKK valstīs, jo īpaši atbalstot to TAM sasniegšanu, kas attiecas uz izglītību un veselību, atzīmējot, ka Trešās pasaules valstu ārējie parādi un to mehānismi, piemēram, parādu administrēšanas dienests, ļoti lielā mērā un nepārtraukti ierobežo šo valstu attīstību; |
| --- | --- |

10.

mudina ES un ĀKK valstis izstrādāt efektīvas stratēģijas parādu atvieglošanai ĀKK valstīs, jo īpaši atbalstot to TAM sasniegšanu, kas attiecas uz izglītību un veselību, atzīmējot, ka Trešās pasaules valstu ārējie parādi un to mehānismi, piemēram, parādu administrēšanas dienests, ļoti lielā mērā un nepārtraukti ierobežo šo valstu attīstību;

| 11. | uzsver, ka, lai sasniegtu TAM, ir jāaizsargā un jāuzlabo sabiedriskie pakalpojumi, kas nepieciešams, lai risinātu ar veselības un nabadzības jautājumiem saistītās problēmas; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka, lai sasniegtu TAM, ir jāaizsargā un jāuzlabo sabiedriskie pakalpojumi, kas nepieciešams, lai risinātu ar veselības un nabadzības jautājumiem saistītās problēmas;

| 12. | aicina visas ES dalībvalstis veikt pasākumus, lai naudas pārvedumus padarītu lētākus; |
| --- | --- |

12.

aicina visas ES dalībvalstis veikt pasākumus, lai naudas pārvedumus padarītu lētākus;

| 13. | norāda, ka, lai arī palīdzība var kalpot kā atbalsts jaunattīstības valstīm, ar to nepietiek, lai garantētu ilgtspējīgu un stabilu attīstību; tādēļ aicina veidot efektīvu partnerību starp publisko un privāto sektoru un nodrošināt jaunattīstības valstu atbildīgāku iesaistīšanos TAM īstenošanas projektos, kā arī aicina valdības radīt apstākļus, kas privātajam sektoram ļautu ieviest jauninājumus, veikt ieguldījumus un radīt darba vietas; |
| --- | --- |

13.

norāda, ka, lai arī palīdzība var kalpot kā atbalsts jaunattīstības valstīm, ar to nepietiek, lai garantētu ilgtspējīgu un stabilu attīstību; tādēļ aicina veidot efektīvu partnerību starp publisko un privāto sektoru un nodrošināt jaunattīstības valstu atbildīgāku iesaistīšanos TAM īstenošanas projektos, kā arī aicina valdības radīt apstākļus, kas privātajam sektoram ļautu ieviest jauninājumus, veikt ieguldījumus un radīt darba vietas;

| 14. | vēlreiz uzsver tirdzniecības kā izaugsmes un attīstības dzinējspēka nozīmīgo lomu un tās ieguldījumu Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanā; uzsver nepieciešamību novērst protekcionisma tendences; |
| --- | --- |

14.

vēlreiz uzsver tirdzniecības kā izaugsmes un attīstības dzinējspēka nozīmīgo lomu un tās ieguldījumu Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanā; uzsver nepieciešamību novērst protekcionisma tendences;

| 15. | aicina ES veikt konkrētas, pret nabadzību vērstas darbības, nodrošinot saskanību starp tās tirdzniecības, attīstības sadarbības, kopējās lauksaimniecības un kopējās zivsaimniecības politikām, lai tādējādi novērstu tiešo un netiešo negatīvo ietekmi uz ĀKK valstu ilgtspējīgu ekonomisko attīstību; |
| --- | --- |

15.

aicina ES veikt konkrētas, pret nabadzību vērstas darbības, nodrošinot saskanību starp tās tirdzniecības, attīstības sadarbības, kopējās lauksaimniecības un kopējās zivsaimniecības politikām, lai tādējādi novērstu tiešo un netiešo negatīvo ietekmi uz ĀKK valstu ilgtspējīgu ekonomisko attīstību;

| 16. | uzskata, ka vietējās ekonomiskās attīstības (LED) stratēģijām piemīt potenciāls transformēt jaunattīstības valstu ilgtspējīgu valsts līmeņa un starpreģionālo attīstību, lai, ņemot vērā iedzīvotāju patiesās vajadzības, izveidotu vietējos un reģionālos tirgus; |
| --- | --- |

16.

uzskata, ka vietējās ekonomiskās attīstības (LED) stratēģijām piemīt potenciāls transformēt jaunattīstības valstu ilgtspējīgu valsts līmeņa un starpreģionālo attīstību, lai, ņemot vērā iedzīvotāju patiesās vajadzības, izveidotu vietējos un reģionālos tirgus;

| 17. | aicina ES un ĀKK valstis nodrošināt mērķtiecīgu virzību uz to TAM sasniegšanu, līdz kuru izpildei vēl ir ļoti tālu, tostarp uz 3., 4., 5., 6. un 8. TAM sasniegšanu; |
| --- | --- |

17.

aicina ES un ĀKK valstis nodrošināt mērķtiecīgu virzību uz to TAM sasniegšanu, līdz kuru izpildei vēl ir ļoti tālu, tostarp uz 3., 4., 5., 6. un 8. TAM sasniegšanu;

| 18. | atgādina, ka laba nodokļu pārvaldība un korupcijas novēršanas pasākumi palīdzēs radīt investīcijām labvēlīgu vidi; |
| --- | --- |

18.

atgādina, ka laba nodokļu pārvaldība un korupcijas novēršanas pasākumi palīdzēs radīt investīcijām labvēlīgu vidi;

| 19. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas apņemšanos TAM sasniegšanai novirzīt 1 miljardu euro, kā Eiropas Komisijas priekšsēdētājs to skaidri norādīja Ņujorkā notikušajā ANO augsta līmeņa sanāksmē par Tūkstošgades attīstības mērķiem, lai atalgotu valstis, kuru darbība ir veiksmīga, un atbalstītu tās, kas ir sasniegušas vissliktākos rezultātus; |
| --- | --- |

19.

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas apņemšanos TAM sasniegšanai novirzīt 1 miljardu euro, kā Eiropas Komisijas priekšsēdētājs to skaidri norādīja Ņujorkā notikušajā ANO augsta līmeņa sanāksmē par Tūkstošgades attīstības mērķiem, lai atalgotu valstis, kuru darbība ir veiksmīga, un atbalstītu tās, kas ir sasniegušas vissliktākos rezultātus;

| 20. | mudina ĀKK valstis veikt konkrētus pasākumus, lai panāktu uzlabojumus māšu veselības jomā; tādēļ aicina jaunattīstības valstis vismaz 15 % no valsts budžeta līdzekļiem tērēt veselības aprūpei, stiprinot veselības aprūpes sistēmas un paātrinot vecmāšu un medmāsu apmācību praktiskam darbam; |
| --- | --- |

20.

mudina ĀKK valstis veikt konkrētus pasākumus, lai panāktu uzlabojumus māšu veselības jomā; tādēļ aicina jaunattīstības valstis vismaz 15 % no valsts budžeta līdzekļiem tērēt veselības aprūpei, stiprinot veselības aprūpes sistēmas un paātrinot vecmāšu un medmāsu apmācību praktiskam darbam;

| 21. | aicina ES un ĀKK valstis noteikt efektīvas sociālās aizsardzības stratēģijas, par prioritāti izvirzot risku apvienošanu un priekšapmaksas sistēmas, lai tādējādi novērstu to, ka pacientam ir tiešā veidā jāmaksā primārās aprūpes pakalpojumu sniedzējiem, jo nabadzīgākos cilvēkus tas bieži vien attur no šo pakalpojumu izmantošanas; |
| --- | --- |

21.

aicina ES un ĀKK valstis noteikt efektīvas sociālās aizsardzības stratēģijas, par prioritāti izvirzot risku apvienošanu un priekšapmaksas sistēmas, lai tādējādi novērstu to, ka pacientam ir tiešā veidā jāmaksā primārās aprūpes pakalpojumu sniedzējiem, jo nabadzīgākos cilvēkus tas bieži vien attur no šo pakalpojumu izmantošanas;

| 22. | atzinīgi vērtē Globālo sieviešu un bērnu veselības stratēģiju, kurā nākamajiem pieciem gadiem paredzēts vairāk nekā USD 40 miljardu liels finansējums un kuras īstenošana tika uzsākta ANO Augsta līmeņa sanāksmē par Tūkstošgades attīstības mērķiem; |
| --- | --- |

22.

atzinīgi vērtē Globālo sieviešu un bērnu veselības stratēģiju, kurā nākamajiem pieciem gadiem paredzēts vairāk nekā USD 40 miljardu liels finansējums un kuras īstenošana tika uzsākta ANO Augsta līmeņa sanāksmē par Tūkstošgades attīstības mērķiem;

| 23. | aicina ES un ĀKK valstis veicināt brīvu un iekļaujošu piekļuvi veselības aprūpei un izveidot, uzlabot un stiprināt labas kvalitātes veselības aprūpi, kurā ietilptu arī pirmsdzemdību aprūpe, kvalificētu mediķu palīdzība dzemdībās un piekļuve ārkārtas dzemdniecības pakalpojumiem; |
| --- | --- |

23.

aicina ES un ĀKK valstis veicināt brīvu un iekļaujošu piekļuvi veselības aprūpei un izveidot, uzlabot un stiprināt labas kvalitātes veselības aprūpi, kurā ietilptu arī pirmsdzemdību aprūpe, kvalificētu mediķu palīdzība dzemdībās un piekļuve ārkārtas dzemdniecības pakalpojumiem;

| 24. | aicina izmantot holistisku pieeju visaptverošai veselības aprūpei, kas ietver piekļuvi medicīnai, medicīnas pakalpojumiem un tīram ūdenim, sanitāriju un ēdināšanu; uzsver, ka šāda kompleksa pieeja varētu radīt lielāku un motivējošāku ietekmi uz to TAM sasniegšanu, kuri attiecas uz veselību; |
| --- | --- |

24.

aicina izmantot holistisku pieeju visaptverošai veselības aprūpei, kas ietver piekļuvi medicīnai, medicīnas pakalpojumiem un tīram ūdenim, sanitāriju un ēdināšanu; uzsver, ka šāda kompleksa pieeja varētu radīt lielāku un motivējošāku ietekmi uz to TAM sasniegšanu, kuri attiecas uz veselību;

| 25. | uzsver, ka medicīnas darbinieku apmācības sistēmas Āfrikā ir nepietiekamas, jo divās trešdaļās valstu ir tikai viena medicīnas skola un dažās valstīs nav nevienas šādas mācību iestādes; tādēļ mudina ĀKK valstis to stratēģijās iekļaut īpašas programmas, kas paredzētas apmācību kursu nodrošināšanai medicīnas darbiniekiem, lai slimnīcās un veselības aprūpes iestādēs būtu iespējams pieņemt darbā kvalificētu personālu; |
| --- | --- |

25.

uzsver, ka medicīnas darbinieku apmācības sistēmas Āfrikā ir nepietiekamas, jo divās trešdaļās valstu ir tikai viena medicīnas skola un dažās valstīs nav nevienas šādas mācību iestādes; tādēļ mudina ĀKK valstis to stratēģijās iekļaut īpašas programmas, kas paredzētas apmācību kursu nodrošināšanai medicīnas darbiniekiem, lai slimnīcās un veselības aprūpes iestādēs būtu iespējams pieņemt darbā kvalificētu personālu;

| 26. | pauž bažas par to, ka kvalificētu veselības aprūpes darbinieku piesaistīšana no industriālo valstu puses ir viens no faktoriem, kas vēl vairāk pasliktina situāciju jaunattīstības valstu jau tā nestabilajās veselības aprūpes sistēmās; |
| --- | --- |

26.

pauž bažas par to, ka kvalificētu veselības aprūpes darbinieku piesaistīšana no industriālo valstu puses ir viens no faktoriem, kas vēl vairāk pasliktina situāciju jaunattīstības valstu jau tā nestabilajās veselības aprūpes sistēmās;

| 27. | aicina vairāk koncentrēties uz aizvien pieaugošo neinfekciozo slimību, novārtā atstāto tropisko slimību un vardarbības, traumu un nelaimes gadījumu rezultātā radušos slimību skaitu, uzlabojot veselības aprūpes sistēmas ĀKK valstīs; |
| --- | --- |

27.

aicina vairāk koncentrēties uz aizvien pieaugošo neinfekciozo slimību, novārtā atstāto tropisko slimību un vardarbības, traumu un nelaimes gadījumu rezultātā radušos slimību skaitu, uzlabojot veselības aprūpes sistēmas ĀKK valstīs;

| 28. | aicina ES un ĀKK valstis turpināt censties novērst HIV nodošanu no mātes bērnam; vēlreiz uzsver, ka to ir iespējams labāk panākt tad, ja tiek nodrošināta pirmsdzemdību aprūpe un kopienas līmeņa bērnu un māšu veselības aprūpe; |
| --- | --- |

28.

aicina ES un ĀKK valstis turpināt censties novērst HIV nodošanu no mātes bērnam; vēlreiz uzsver, ka to ir iespējams labāk panākt tad, ja tiek nodrošināta pirmsdzemdību aprūpe un kopienas līmeņa bērnu un māšu veselības aprūpe;

| 29. | aicina ES uzlabot nabadzīgo ļaužu piekļuvi zālēm par pieņemamu cenu, izrādot elastību nolīgumu par intelektuālā īpašuma tiesību komercaspektiem piemērošanā ES tirdzniecības attiecībās ar jaunattīstības valstīm; |
| --- | --- |

29.

aicina ES uzlabot nabadzīgo ļaužu piekļuvi zālēm par pieņemamu cenu, izrādot elastību nolīgumu par intelektuālā īpašuma tiesību komercaspektiem piemērošanā ES tirdzniecības attiecībās ar jaunattīstības valstīm;

| 30. | mudina valdības un līdzekļu devējas valstis, ņemot vērā mērķi labāk īstenot TAM, kas attiecas uz veselību, uzlabot veselības aprūpes sistēmas, jo īpaši tādas veselības aprūpes sistēmu sastāvdaļas kā pakalpojumu sniegšana, zāles, vakcīnas un tehnoloģijas, veselības aprūpes darbinieku kvalifikācija, veselības aprūpes finansēšana, veselības informācijas sistēmas, kā arī vadība un pārvaldība, un nodrošināt šo sistēmu pieejamību personām ar invaliditāti; |
| --- | --- |

30.

mudina valdības un līdzekļu devējas valstis, ņemot vērā mērķi labāk īstenot TAM, kas attiecas uz veselību, uzlabot veselības aprūpes sistēmas, jo īpaši tādas veselības aprūpes sistēmu sastāvdaļas kā pakalpojumu sniegšana, zāles, vakcīnas un tehnoloģijas, veselības aprūpes darbinieku kvalifikācija, veselības aprūpes finansēšana, veselības informācijas sistēmas, kā arī vadība un pārvaldība, un nodrošināt šo sistēmu pieejamību personām ar invaliditāti;

| 31. | aicina ES un ĀKK valstis investēt bērniem piemērotā sociālajā aizsardzībā, kas aptver sociālās un veselības apdrošināšanas sistēmas; |
| --- | --- |

31.

aicina ES un ĀKK valstis investēt bērniem piemērotā sociālajā aizsardzībā, kas aptver sociālās un veselības apdrošināšanas sistēmas;

| 32. | uzsver, ka TAM ir paredzētas tiesības uz pienācīgu dzīves līmeni, atzīstot nepieciešamību atļauties īpašu aizsardzību personām ar invaliditāti; |
| --- | --- |

32.

uzsver, ka TAM ir paredzētas tiesības uz pienācīgu dzīves līmeni, atzīstot nepieciešamību atļauties īpašu aizsardzību personām ar invaliditāti;

| 33. | uzsver nepieciešamību izstrādāt un īstenot piemērotas valsts politikas bērnu izdzīvošanas nodrošināšanai, tostarp arī profilaktisku pasākumu, vakcinācijas un ārstēšanas, labākas ēdināšanas, dzeramā ūdens un sanitārijas nodrošināšanai; tādēļ aicina veicināt integrētu kampaņu īstenošanu, kas ietvertu, piemēram, moskītu tīklu izplatīšanu un vakcinācijas kampaņas (īpaši pret masalām), lai tādējādi samazinātu bērnu mirstību; |
| --- | --- |

33.

uzsver nepieciešamību izstrādāt un īstenot piemērotas valsts politikas bērnu izdzīvošanas nodrošināšanai, tostarp arī profilaktisku pasākumu, vakcinācijas un ārstēšanas, labākas ēdināšanas, dzeramā ūdens un sanitārijas nodrošināšanai; tādēļ aicina veicināt integrētu kampaņu īstenošanu, kas ietvertu, piemēram, moskītu tīklu izplatīšanu un vakcinācijas kampaņas (īpaši pret masalām), lai tādējādi samazinātu bērnu mirstību;

| 34. | aicina ES un ĀKK valstis izstrādāt izglītības politikas un koncentrēties ne vien uz skolas apmeklējošo bērnu skaitu, bet arī uz izglītības kvalitāti un pabeigtas izglītības rādītājiem, ierobežojot mācības pametušo bērnu, jo īpaši meiteņu, skaitu, uzlabojot skolu ēku spēju uzņemt skolēnus, uzlabojot skolotāju apmācību, tai pat laikā cenšoties nodrošināt iekļaujošu izglītību bērniem invalīdiem, jo patlaban mācības skolā ir pieejamas tikai 10 % no bērniem invalīdiem, kas dzīvo valstīs ar zemiem ienākumiem; |
| --- | --- |

34.

aicina ES un ĀKK valstis izstrādāt izglītības politikas un koncentrēties ne vien uz skolas apmeklējošo bērnu skaitu, bet arī uz izglītības kvalitāti un pabeigtas izglītības rādītājiem, ierobežojot mācības pametušo bērnu, jo īpaši meiteņu, skaitu, uzlabojot skolu ēku spēju uzņemt skolēnus, uzlabojot skolotāju apmācību, tai pat laikā cenšoties nodrošināt iekļaujošu izglītību bērniem invalīdiem, jo patlaban mācības skolā ir pieejamas tikai 10 % no bērniem invalīdiem, kas dzīvo valstīs ar zemiem ienākumiem;

| 35. | uzsver, ka izglītībai ĀKK valstu politikās būtu jāpiešķir galvenā loma, apvienojot efektīvas politikas un ilgtermiņa valsts investīcijas izglītībā; šajā sakarībā pieprasa izmantot holistisku pieeju izglītības jomai, kas būtu jāuztver kā kompleksa sistēma, kura sastāv no dažādiem dalībniekiem, struktūrām un attiecībām un koncentrējas uz:






  — | pilnīga izglītības iespēju spektra piedāvāšanu bērniem, jauniešiem un pieaugušajiem, |
| --- | --- | --- |

35.

uzsver, ka izglītībai ĀKK valstu politikās būtu jāpiešķir galvenā loma, apvienojot efektīvas politikas un ilgtermiņa valsts investīcijas izglītībā; šajā sakarībā pieprasa izmantot holistisku pieeju izglītības jomai, kas būtu jāuztver kā kompleksa sistēma, kura sastāv no dažādiem dalībniekiem, struktūrām un attiecībām un koncentrējas uz:

—

pilnīga izglītības iespēju spektra piedāvāšanu bērniem, jauniešiem un pieaugušajiem,

| — | izglītības kvalitātes uzlabošanu, |
| --- | --- |

—

izglītības kvalitātes uzlabošanu,

| — | skolotāju sabiedriskā stāvokļa, atalgojuma, darba apstākļu un tiesību uzlabošanu, |
| --- | --- |

—

skolotāju sabiedriskā stāvokļa, atalgojuma, darba apstākļu un tiesību uzlabošanu,

| — | dažādu dalībnieku un ieinteresēto pušu izsaistīšanu izglītības procesā, piemēram, veicinot publisko un privāto partnerību izveidi, |
| --- | --- |

—

dažādu dalībnieku un ieinteresēto pušu izsaistīšanu izglītības procesā, piemēram, veicinot publisko un privāto partnerību izveidi,

| — | apmācību pakalpojumu finansēšanu un reglamentēšanu; |
| --- | --- |

—

apmācību pakalpojumu finansēšanu un reglamentēšanu;

| 36. | atzinīgi vērtē ANO noslēguma dokumentā izteikto apņemšanos nodrošināt cilvēktiesību ievērošanu un sociālo aizsardzību; |
| --- | --- |

36.

atzinīgi vērtē ANO noslēguma dokumentā izteikto apņemšanos nodrošināt cilvēktiesību ievērošanu un sociālo aizsardzību;

| 37. | uzsver, ka ES un ĀKK valstīm ir stingrāk jāapņemas uzlabot dzimumu līdztiesību, cīņu pret ar dzimumu saistītu vardarbību, kā arī sieviešu līdzdalību, kas ir galvenie priekšnoteikumi visu TAM sasniegšanai; |
| --- | --- |

37.

uzsver, ka ES un ĀKK valstīm ir stingrāk jāapņemas uzlabot dzimumu līdztiesību, cīņu pret ar dzimumu saistītu vardarbību, kā arī sieviešu līdzdalību, kas ir galvenie priekšnoteikumi visu TAM sasniegšanai;

| 38. | atgādina, ka attīstīto un jaunattīstības valstu savstarpējā atbildība par TAM sasniegšanu līdz 2015. gadam ir atkarīga no atbildības, pārvaldības un pārredzamības struktūru stiprināšanas; |
| --- | --- |

38.

atgādina, ka attīstīto un jaunattīstības valstu savstarpējā atbildība par TAM sasniegšanu līdz 2015. gadam ir atkarīga no atbildības, pārvaldības un pārredzamības struktūru stiprināšanas;

| 39. | uzsver nepieciešamību TAM īstenot ar holistiskas pieejas palīdzību, jo visi TAM ir savstarpēji saistīti un cits citu pastiprinoši; |
| --- | --- |

39.

uzsver nepieciešamību TAM īstenot ar holistiskas pieejas palīdzību, jo visi TAM ir savstarpēji saistīti un cits citu pastiprinoši;

| 40. | uzstāj, ka cilvēktiesību ievērošana, veicināšana un aizsardzība ir efektīva darba neatņemama sastāvdaļa ceļā uz TAM sasniegšanu; |
| --- | --- |

40.

uzstāj, ka cilvēktiesību ievērošana, veicināšana un aizsardzība ir efektīva darba neatņemama sastāvdaļa ceļā uz TAM sasniegšanu;

| 41. | aicina vietējā līmenī īstenot “attīstības paktus”, kas ietver vietējo varas iestāžu apņemšanos strādāt pie vietējo kopienu izvirzīto attīstības mērķu sasniegšanas un nodrošina, ka vietējās varas iestādes ir atbildīgas par to, kā tiek tērēti līdzekļi; |
| --- | --- |

41.

aicina vietējā līmenī īstenot “attīstības paktus”, kas ietver vietējo varas iestāžu apņemšanos strādāt pie vietējo kopienu izvirzīto attīstības mērķu sasniegšanas un nodrošina, ka vietējās varas iestādes ir atbildīgas par to, kā tiek tērēti līdzekļi;

| 42. | uzsver, ka izglītots un kvalificēts darbaspēks ir būtisks veiksmīgai ekonomikas attīstībai, konkurētspējai un izaugsmei; |
| --- | --- |

42.

uzsver, ka izglītots un kvalificēts darbaspēks ir būtisks veiksmīgai ekonomikas attīstībai, konkurētspējai un izaugsmei;

| 43. | aicina ES un ĀKK valstis izveidot nodokļu administrāciju darbiniekiem paredzētas apmācību programmas juridisko un nodokļu jautājumu jomā; uzsver, ka īpaši pasākumi nepieciešami attiecībā uz valstīm, kas patlaban vēl nesaņem nekādu ilgtermiņa palīdzību nodokļu jomā; |
| --- | --- |

43.

aicina ES un ĀKK valstis izveidot nodokļu administrāciju darbiniekiem paredzētas apmācību programmas juridisko un nodokļu jautājumu jomā; uzsver, ka īpaši pasākumi nepieciešami attiecībā uz valstīm, kas patlaban vēl nesaņem nekādu ilgtermiņa palīdzību nodokļu jomā;

| 44. | uzsver, ka cīņai pret bērnu ekspluatāciju un bērnu darbu ir jākļūst par ES un ĀKK valstu prioritāti; tādēļ aicina ES un ĀKK valstis koncentrēties uz bērnu darba izskaušanu; |
| --- | --- |

44.

uzsver, ka cīņai pret bērnu ekspluatāciju un bērnu darbu ir jākļūst par ES un ĀKK valstu prioritāti; tādēļ aicina ES un ĀKK valstis koncentrēties uz bērnu darba izskaušanu;

| 45. | aicina ES un ĀKK valstis pēc iespējas efektīvāk izmantot Eiropas līdzekļus ar mērķi sasniegt TAM, Valsts stratēģijas dokumentos un Valsts indikatīvajās programmās uzmanīgāk izvēloties galvenās nozares, kā arī nodrošināt vienkāršāku piekļuvi ekonomisko partnerattiecību nolīgumos paredzētajiem atbalsta pasākumiem; šajā kontekstā aicina Eiropas Komisiju nodrošināt, lai tās ierosinājums no EAF līdzekļiem piešķirt EUR 1 miljardu lielas rezerves ĀKK valstu programmu 2010. gada vidusposma pārskatīšanas laikā galvenokārt tiktu attiecināts uz valstīm, kas sasniegušas vissliktākos rezultātus; aicina ES visā starptautiskās sadarbības darbā izmantot integrētu pieeju invaliditātes jautājumiem atbilstoši tās saistībām, kuras noteiktas 32. pantā ANO Konvencijā par personu ar invaliditāti tiesībām; |
| --- | --- |

45.

aicina ES un ĀKK valstis pēc iespējas efektīvāk izmantot Eiropas līdzekļus ar mērķi sasniegt TAM, Valsts stratēģijas dokumentos un Valsts indikatīvajās programmās uzmanīgāk izvēloties galvenās nozares, kā arī nodrošināt vienkāršāku piekļuvi ekonomisko partnerattiecību nolīgumos paredzētajiem atbalsta pasākumiem; šajā kontekstā aicina Eiropas Komisiju nodrošināt, lai tās ierosinājums no EAF līdzekļiem piešķirt EUR 1 miljardu lielas rezerves ĀKK valstu programmu 2010. gada vidusposma pārskatīšanas laikā galvenokārt tiktu attiecināts uz valstīm, kas sasniegušas vissliktākos rezultātus; aicina ES visā starptautiskās sadarbības darbā izmantot integrētu pieeju invaliditātes jautājumiem atbilstoši tās saistībām, kuras noteiktas 32. pantā ANO Konvencijā par personu ar invaliditāti tiesībām;

| 46. | aicina ES un ĀKK valstis ieviest godīgas, objektīvas un reglamentētas tirdzniecības politikas; šajā sakarībā uzsver cilvēktiesību dimensijas nozīmību visos tirdzniecības nolīgumos; |
| --- | --- |

46.

aicina ES un ĀKK valstis ieviest godīgas, objektīvas un reglamentētas tirdzniecības politikas; šajā sakarībā uzsver cilvēktiesību dimensijas nozīmību visos tirdzniecības nolīgumos;

| 47. | aicina ES un ĀKK valstis palielināt investīcijas lauksaimniecībā un nodrošinātībā ar pārtiku, īpaši koncentrējoties uz piegādes nodrošināšanu tādā apjomā, lai novērstu bada iespējamību, īpašu uzmanību pievēršot steidzamām, ar badu saistītām vajadzībām, infrastruktūras uzlabošanai lauku reģionos, mazajiem lauksaimniecības uzņēmumiem un sociālās aizsardzības programmām ar mērķi nodrošināt ilgtermiņa nodrošinātību ar pārtiku; |
| --- | --- |

47.

aicina ES un ĀKK valstis palielināt investīcijas lauksaimniecībā un nodrošinātībā ar pārtiku, īpaši koncentrējoties uz piegādes nodrošināšanu tādā apjomā, lai novērstu bada iespējamību, īpašu uzmanību pievēršot steidzamām, ar badu saistītām vajadzībām, infrastruktūras uzlabošanai lauku reģionos, mazajiem lauksaimniecības uzņēmumiem un sociālās aizsardzības programmām ar mērķi nodrošināt ilgtermiņa nodrošinātību ar pārtiku;

| 48. | pauž pamatotas bažas par to, ka patlaban lauksaimniecības zemi (jo īpaši Āfrikā) iegūst valdības atbalstīti ārvalstu investori, kas, gadījumā, ja šī zeme netiek pienācīgi apsaimniekota, draud vēl vairāk pasliktināt vietējo nodrošinātību ar pārtiku un atstāj nopietnas un tālejošas sekas uz jaunattīstības valstīm; mudina ĀKK valstis, ANO un ES nopietni pievērsties lauksaimniecības zemes iegūšanas negatīvās ietekmes jautājumu risināšanai; |
| --- | --- |

48.

pauž pamatotas bažas par to, ka patlaban lauksaimniecības zemi (jo īpaši Āfrikā) iegūst valdības atbalstīti ārvalstu investori, kas, gadījumā, ja šī zeme netiek pienācīgi apsaimniekota, draud vēl vairāk pasliktināt vietējo nodrošinātību ar pārtiku un atstāj nopietnas un tālejošas sekas uz jaunattīstības valstīm; mudina ĀKK valstis, ANO un ES nopietni pievērsties lauksaimniecības zemes iegūšanas negatīvās ietekmes jautājumu risināšanai;

| 49. | aicina ES un ĀKK valstis nodrošināt, ka KLP reformas, ekonomisko partnerattiecību nolīgumu noslēgšana un Eiropas Attīstības fonda darbības vidusposma pārskatīšana tiek veikta loģiskā un saskaņotā veidā; |
| --- | --- |

49.

aicina ES un ĀKK valstis nodrošināt, ka KLP reformas, ekonomisko partnerattiecību nolīgumu noslēgšana un Eiropas Attīstības fonda darbības vidusposma pārskatīšana tiek veikta loģiskā un saskaņotā veidā;

| 50. | aicina ES un ĀKK valstis veicināt zemes īpašumtiesību piešķiršanu kā nabadzības samazināšanas un pārtikas nodrošinātības garantēšanas instrumentu, stiprinot īpašumtiesības un veicinot lauksaimnieku, mazo uzņēmumu un vietējo kopienu piekļuvi kredītiem; uzsver, cik svarīgas mazo lauksaimnieku spēju uzlabošanā ir jaunas investīcijas, kuru rezultātā tiek ieviestas efektīvākas ūdens apsaimniekošanas tehnoloģijas un atjaunots barības elementu līdzsvars augsnē; |
| --- | --- |

50.

aicina ES un ĀKK valstis veicināt zemes īpašumtiesību piešķiršanu kā nabadzības samazināšanas un pārtikas nodrošinātības garantēšanas instrumentu, stiprinot īpašumtiesības un veicinot lauksaimnieku, mazo uzņēmumu un vietējo kopienu piekļuvi kredītiem; uzsver, cik svarīgas mazo lauksaimnieku spēju uzlabošanā ir jaunas investīcijas, kuru rezultātā tiek ieviestas efektīvākas ūdens apsaimniekošanas tehnoloģijas un atjaunots barības elementu līdzsvars augsnē;

| 51. | aicina ES un ĀKK valstis atzīt tiesības uz pārtiku; |
| --- | --- |

51.

aicina ES un ĀKK valstis atzīt tiesības uz pārtiku;

| 52. | aicina ES un ĀKK valstis veicināt vietējo ražošanu un vietējo patēriņu; |
| --- | --- |

52.

aicina ES un ĀKK valstis veicināt vietējo ražošanu un vietējo patēriņu;

| 53. | aicina ES un ĀKK valstis palielināt pašnodarbināto un mazo uzņēmumu iespējas un šajā kontekstā veicināt un sekmēt piekļuvi mikrokredītiem; |
| --- | --- |

53.

aicina ES un ĀKK valstis palielināt pašnodarbināto un mazo uzņēmumu iespējas un šajā kontekstā veicināt un sekmēt piekļuvi mikrokredītiem;

| 54. | norāda, ka industriālajai attīstībai piemīt milzīgs potenciāls pārveidot valstu ekonomikas un tā, iespējams, varētu piedāvāt plašākas iespējas ilgtermiņa produktivitātes pieaugumam nekā lauksaimniecības produkcijas eksports un dabas resursu ieguve, kas valstu ekonomikas pakļauj satricinājumu riskam; tādēļ aicina ĀKK valstis šo jautājumu risināt, izstrādājot un īstenojot industrializācijas politikas, kuras īpaši koncentrētas uz ražošanas specializāciju un tirdzniecības kapacitātes palielināšanu; |
| --- | --- |

54.

norāda, ka industriālajai attīstībai piemīt milzīgs potenciāls pārveidot valstu ekonomikas un tā, iespējams, varētu piedāvāt plašākas iespējas ilgtermiņa produktivitātes pieaugumam nekā lauksaimniecības produkcijas eksports un dabas resursu ieguve, kas valstu ekonomikas pakļauj satricinājumu riskam; tādēļ aicina ĀKK valstis šo jautājumu risināt, izstrādājot un īstenojot industrializācijas politikas, kuras īpaši koncentrētas uz ražošanas specializāciju un tirdzniecības kapacitātes palielināšanu;

| 55. | mudina valdības un līdzekļu devējas valstis ĀKK valstu tirdzniecības snieguma pilnveidošanas nolūkā palielināt investīcijas un uzlabot atbalstu piegādes kapacitātes izveidei, kvalitātei un konkurētspējai, kā arī, lai nodrošinātu ĀKK uzņēmumu atbilstību importētāju apstiprinātajiem produktu standartiem; uzskata, ka šiem pasākumiem jāietver produktivitātes stiprināšana, tehnoloģiju izplatīšanas pakalpojumi, apmācība, eksporta konsorciju izveide un kopu veidošana; |
| --- | --- |

55.

mudina valdības un līdzekļu devējas valstis ĀKK valstu tirdzniecības snieguma pilnveidošanas nolūkā palielināt investīcijas un uzlabot atbalstu piegādes kapacitātes izveidei, kvalitātei un konkurētspējai, kā arī, lai nodrošinātu ĀKK uzņēmumu atbilstību importētāju apstiprinātajiem produktu standartiem; uzskata, ka šiem pasākumiem jāietver produktivitātes stiprināšana, tehnoloģiju izplatīšanas pakalpojumi, apmācība, eksporta konsorciju izveide un kopu veidošana;

| 56. | vēlreiz uzsver Parīzes Deklarācijā un Akras Rīcības programmā izklāstīto palīdzības efektivitātes principu nozīmību; |
| --- | --- |

56.

vēlreiz uzsver Parīzes Deklarācijā un Akras Rīcības programmā izklāstīto palīdzības efektivitātes principu nozīmību;

| 57. | aicina ĀKK valstu parlamentus apzināt starptautiskās sadarbības progresu parlamentārā dimensijā un izvērtēt parlamentu iesaistīšanos atbalsta sniegšanā Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanā; mudina visus parlamentus, izskatot budžeta projektus un likumprojektus, novērtēt to ietekmi uz TAM izpildi; |
| --- | --- |

57.

aicina ĀKK valstu parlamentus apzināt starptautiskās sadarbības progresu parlamentārā dimensijā un izvērtēt parlamentu iesaistīšanos atbalsta sniegšanā Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanā; mudina visus parlamentus, izskatot budžeta projektus un likumprojektus, novērtēt to ietekmi uz TAM izpildi;

| 58. | aicina starptautisko sabiedrību veicināt un atbalstīt demokrātiju, mieru, tiesiskumu un no korupcijas brīvu administrāciju jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

58.

aicina starptautisko sabiedrību veicināt un atbalstīt demokrātiju, mieru, tiesiskumu un no korupcijas brīvu administrāciju jaunattīstības valstīs;

| 59. | aicina ES un ĀKK valstis novērst nevienlīdzības pamatiemeslus, risinot diskriminācijas un sociālo normu un prakses jautājumus, stiprinot kopienu iespējas, nodrošinot to zināšanu un spēju attīstību, stiprinot atbildības sistēmas un atbalstot pilsoniskās sabiedrības organizācijas; |
| --- | --- |

59.

aicina ES un ĀKK valstis novērst nevienlīdzības pamatiemeslus, risinot diskriminācijas un sociālo normu un prakses jautājumus, stiprinot kopienu iespējas, nodrošinot to zināšanu un spēju attīstību, stiprinot atbildības sistēmas un atbalstot pilsoniskās sabiedrības organizācijas;

| 60. | aicina ES un ĀKK valstis īpašu uzmanību pievērst minoritāšu tiesībām un cilvēktiesību ievērošanai, kā arī veicināt diskriminācijas novēršanu; |
| --- | --- |

60.

aicina ES un ĀKK valstis īpašu uzmanību pievērst minoritāšu tiesībām un cilvēktiesību ievērošanai, kā arī veicināt diskriminācijas novēršanu;

| 61. | aicina ES dalībvalstis īstenot divpadsmit punktus saturošo rīcības plānu, ko Eiropas Komisija izdeva 2010. gada aprīlī (22), un aicina Eiropas Komisiju ik gadu sagatavot ziņojumu par ES progresu TAM sasniegšanā līdz 2015. gadam; |
| --- | --- |

61.

aicina ES dalībvalstis īstenot divpadsmit punktus saturošo rīcības plānu, ko Eiropas Komisija izdeva 2010. gada aprīlī (22), un aicina Eiropas Komisiju ik gadu sagatavot ziņojumu par ES progresu TAM sasniegšanā līdz 2015. gadam;

| 62. | atzinīgi vērtē ANO apņemšanos 2013. gadā organizēt īpašu pasākumu, lai apzinātu TAM sasniegšanā paveikto; |
| --- | --- |

62.

atzinīgi vērtē ANO apņemšanos 2013. gadā organizēt īpašu pasākumu, lai apzinātu TAM sasniegšanā paveikto;

| 63. | uzdod tās līdzpriekšsēdētājiem šo rezolūciju nosūtīt ĀKK un ES Ministru padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Komisijai, Eiropadomes prezidentūrai un Āfrikas Savienībai. |
| --- | --- |

63.

uzdod tās līdzpriekšsēdētājiem šo rezolūciju nosūtīt ĀKK un ES Ministru padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Komisijai, Eiropadomes prezidentūrai un Āfrikas Savienībai.

REZOLŪCIJA (23)

par nodrošinātību ar pārtiku

ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja,

tiekoties sanāksmē Kinšasā (Kongo Demokrātiskā Republika), kas norisinājās 2010. gada 2.–4. decembrī,

ņemot vērā tās Reglamenta 17. panta 2. punktu,

ņemot vērā tās rezolūciju par pārtikas nodrošinājuma problēmām ĀKK valstīs un ĀKK un ES sadarbības nozīmi, kas 2008. gada 20. martā tika pieņemta Ļubļanā (24),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2007. gada 29. novembra (25), 2009. gada 13. janvāra (26), 2009. gada 26. novembra (27) un 2010. gada 18. maija (28) rezolūciju par nodrošinātību ar pārtiku,

ņemot vērā 1996. gada Pasaules pārtikas samitā pieņemtos secinājumus un mērķi līdz 2015. gadam samazināt bada cietēju skaitu uz pusi,

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 2000. gada septembra deklarāciju par Tūkstošgades attīstības mērķiem un apņemšanos uz pusi samazināt bada cietēju skaitu un to cilvēku skaitu, kuru ienākumi ir mazāki par vienu ASV dolāru dienā; ņemot vērā divpadsmit punktus saturošo ES rīcības plānu Tūkstošgades attīstības mērķu atbalstam, ko Eiropas Komisija izdeva 2010. gada 21. aprīlī,

ņemot vērā 2005. gada Parīzes Deklarāciju par palīdzības efektivitāti un 2008. gada Akras Rīcības programmu,

ņemot vērā 2008. gada 22. maijā Ženēvā notikušo ANO Cilvēktiesību padomes īpašo sesiju par to, kā tiesību uz pārtiku īstenošanu negatīvi ietekmē pasaules pārtikas krīze, kuras viens no iemesliem bija augošās pārtikas cenas,

ņemot vērā ANO Augsta līmeņa darba grupu pasaules pārtikas nodrošinājuma krīzes jomā un tās “Visaptverošo rīcības programmu” un 2009. gada 26.–27. janvārī Madridē notikušo augsta līmeņa sanāksmi ar nosaukumu “Nodrošinātība ar pārtiku visiem”,

ņemot vērā G8 kopīgo paziņojumu par nodrošinātību ar pārtiku, ko 2009. gada 10. jūlijā pieņēma L’Akvilā,

ņemot vērā 2009. gada 16.–18. novembrī Romā notikušajā Pasaules augstākā līmeņa sanāksmē par nodrošinātību ar pārtiku pieņemto deklarāciju,

ņemot vērā ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) ikgadējos ziņojumus ar nosaukumu “Situācija pārtikas nodrošinātības jomā pasaulē”,

ņemot vērā Eiropas Savienības “Pārtikas mehānismu jaunattīstības valstīm”,

ņemot vērā 2008. gada 2. un 3. oktobrī Akrā notikušās ĀKK valstu un valdību vadītāju 6. augstākā līmeņa sanāksmes noslēguma deklarāciju,

ņemot vērā Āfrikas Savienības (ĀS) Deklarāciju par lauksaimniecību un nodrošinātību ar pārtiku Āfrikā, ko 2003. gada jūlijā pieņēma Maputu,

ņemot vērā mērķus, kas ietverti Lomē un Kotonū parakstītajos ĀKK un ES Partnerattiecību nolīgumos par attīstību un tirdzniecību,

ņemot vērā Eiropas Komisijas 2006. gada 25. janvāra (COM(2006)21) paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Tematiskā stratēģija nodrošinātībai ar pārtiku — Programmas nodrošinātībai ar pārtiku sekmīga īstenošana Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanai”,

ņemot vērā 2010. gada 20.–22. septembrī Ņujorkā notikušās ANO Augsta līmeņa sanāksmes par Tūkstošgades attīstības mērķiem rezultātus,

ņemot vērā Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) 2010. gada ziņojumu par pārtikas nodrošinātības jautājumu risināšanu ilgstošas krīzes apstākļos,

ņemot vērā ANO Īpašā referenta 2010. gada 11. augusta ziņojumu par tiesībām uz pārtiku Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās Asamblejas sešdesmit piektajai sesijai,

ņemot vērā tās 2007. gada 22. novembra Kigali Deklarāciju par attīstībai draudzīgiem ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem (EPN) (29),

ņemot vērā ES un Āfrikas valstu 2010. gada 29. un 30. novembra augstākā līmeņa sanāksmes slēdzienus un otro rīcības plānu, kā arī EP un Panāfrikas Parlamenta pirms augstākā līmeņa sanāksmes, 2010. gada 27. novembrī, pieņemto deklarāciju,

ņemot vērā ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas Austrumāfrikā (Mahes sala, Seišelu salas, 2010. gada 14. un 15. jūlijs) notikušajā piektajā reģionālajā sanāksmē pieņemto noslēguma deklarāciju,

| A. | tā kā Pārtikas un lauksaimniecības organizācija (FAO) 1996. gadā nodrošinātību ar pārtiku definēja kā “pietiekama pārtikas daudzuma pieejamību vienmēr un visiem veselīgai un aktīvai dzīvei”; |
| --- | --- |

A.

tā kā Pārtikas un lauksaimniecības organizācija (FAO) 1996. gadā nodrošinātību ar pārtiku definēja kā “pietiekama pārtikas daudzuma pieejamību vienmēr un visiem veselīgai un aktīvai dzīvei”;

| B. | ņemot vērā Eiropas Komisijas Zaļo grāmatu “ES attīstības politika iekļaujošas izaugsmes un ilgtspējīgas attīstības atbalstam. ES attīstības politikas ietekmes palielināšana” (COM(2010)629), kura tika izdota 2010. gada 10. novembrī un kurā minētie mērķi ietver arī to, “kā sasniegt ilgtspējīgus rezultātus lauksaimniecības jomā un nodrošinātībā ar pārtiku”; |
| --- | --- |

B.

ņemot vērā Eiropas Komisijas Zaļo grāmatu “ES attīstības politika iekļaujošas izaugsmes un ilgtspējīgas attīstības atbalstam. ES attīstības politikas ietekmes palielināšana” (COM(2010)629), kura tika izdota 2010. gada 10. novembrī un kurā minētie mērķi ietver arī to, “kā sasniegt ilgtspējīgus rezultātus lauksaimniecības jomā un nodrošinātībā ar pārtiku”;

| C. | tā kā daudzās jaunattīstības valstīs lauksaimniecība ir galvenais iztikas avots 80–90 % iedzīvotāju; tā kā šo iedzīvotāju ienākumu palielināšanās stiprinās lauku ekonomiku, radīs vairāk darba vietu nabadzīgajiem iedzīvotājiem un palielinās pieprasījumu pēc vietējā līmenī saražotām precēm un pakalpojumiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā daudzās jaunattīstības valstīs lauksaimniecība ir galvenais iztikas avots 80–90 % iedzīvotāju; tā kā šo iedzīvotāju ienākumu palielināšanās stiprinās lauku ekonomiku, radīs vairāk darba vietu nabadzīgajiem iedzīvotājiem un palielinās pieprasījumu pēc vietējā līmenī saražotām precēm un pakalpojumiem;

| D. | tā kā nepietiekami paēdušu cilvēku skaits pasaulē 2010. gadā vēl aizvien pārsniedz vienu miljardu, neskatoties uz pašreizējiem globālajiem centieniem samazināt badu; |
| --- | --- |

D.

tā kā nepietiekami paēdušu cilvēku skaits pasaulē 2010. gadā vēl aizvien pārsniedz vienu miljardu, neskatoties uz pašreizējiem globālajiem centieniem samazināt badu;

| E. | tā kā 2008. gadā augošās pārtikas cenas, rekordaugstās naftas cenas un finanšu krīze apvienojumā ar klimata pārmaiņām atstāja postošu iespaidu uz ĀKK valstu ekonomikām, kurās valda sistēmiska krīze; |
| --- | --- |

E.

tā kā 2008. gadā augošās pārtikas cenas, rekordaugstās naftas cenas un finanšu krīze apvienojumā ar klimata pārmaiņām atstāja postošu iespaidu uz ĀKK valstu ekonomikām, kurās valda sistēmiska krīze;

| F. | tā kā spekulācijas ar pārtikas produktiem un zemes nonākšana uz eksportu orientētu lauksaimniecības uzņēmumu rokās var veicināt pārtikas produktu deficītu un tādējādi arī cenu palielināšanos, kā arī miljoniem cilvēku liedz pienācīgu piekļuvi pārtikai; |
| --- | --- |

F.

tā kā spekulācijas ar pārtikas produktiem un zemes nonākšana uz eksportu orientētu lauksaimniecības uzņēmumu rokās var veicināt pārtikas produktu deficītu un tādējādi arī cenu palielināšanos, kā arī miljoniem cilvēku liedz pienācīgu piekļuvi pārtikai;

| G. | tā kā neskatoties uz to, ka lauksaimniecība ĀKK valstīm ir ļoti svarīga, ES un ĀKK attīstības sadarbības programmās lauksaimniecības nozarei nav piešķirta atbilstoša prioritāte; |
| --- | --- |

G.

tā kā neskatoties uz to, ka lauksaimniecība ĀKK valstīm ir ļoti svarīga, ES un ĀKK attīstības sadarbības programmās lauksaimniecības nozarei nav piešķirta atbilstoša prioritāte;

| H. | tā kā neilgtspējīga lauksaimniecības prakse, tostarp arī nekontrolēta mežu izciršana vai pārāk liela paļaušanās uz pesticīdiem, tiešā veidā samazina labas kvalitātes aramzemes pieejamību veselīgu pārtikas produktu ražošanai; |
| --- | --- |

H.

tā kā neilgtspējīga lauksaimniecības prakse, tostarp arī nekontrolēta mežu izciršana vai pārāk liela paļaušanās uz pesticīdiem, tiešā veidā samazina labas kvalitātes aramzemes pieejamību veselīgu pārtikas produktu ražošanai;

| I. | tā kā ĀKK valstis ir atkarīgas no preču eksporta, kas nodrošina vairāk nekā 50 % no šo valstu ienākumiem ārvalstu valūtā, savukārt dažās mazo salu jaunattīstības valstīs gandrīz 80 % no tām nepieciešamajiem galvenajiem pārtikas produktiem tiek importēti, jo tās nevar garantēt nekādu pienācīgu pārtikas pašpietiekamības līmeni; |
| --- | --- |

I.

tā kā ĀKK valstis ir atkarīgas no preču eksporta, kas nodrošina vairāk nekā 50 % no šo valstu ienākumiem ārvalstu valūtā, savukārt dažās mazo salu jaunattīstības valstīs gandrīz 80 % no tām nepieciešamajiem galvenajiem pārtikas produktiem tiek importēti, jo tās nevar garantēt nekādu pienācīgu pārtikas pašpietiekamības līmeni;

| J. | tā kā lauksaimniecības produktu eksporta subsidēšana rada dempingu jaunattīstības valstu tirgos, kas sevišķi nelabvēlīgi ietekmē vietējos mazos uzņēmumus; |
| --- | --- |

J.

tā kā lauksaimniecības produktu eksporta subsidēšana rada dempingu jaunattīstības valstu tirgos, kas sevišķi nelabvēlīgi ietekmē vietējos mazos uzņēmumus;

| K. | tā kā klimata pārmaiņu ietekme, veģetācijas degradācija un aizvien biežākās dabas katastrofas turpmākajos gados varētu būtiski pasliktināt situāciju pārtikas nodrošinātības jomā un dramatiski ietekmēt lauksaimniecības nozarē strādājošo cilvēku iztikas līdzekļus; |
| --- | --- |

K.

tā kā klimata pārmaiņu ietekme, veģetācijas degradācija un aizvien biežākās dabas katastrofas turpmākajos gados varētu būtiski pasliktināt situāciju pārtikas nodrošinātības jomā un dramatiski ietekmēt lauksaimniecības nozarē strādājošo cilvēku iztikas līdzekļus;

| L. | tā kā daudzas Āfrikas valstis savu lauksaimniecības zemi iznomā ārvalstu investoriem, kas, gadījumā, ja šī zeme netiek pienācīgi apsaimniekota, draud vēl vairāk pasliktināt vietējo nodrošinātību ar pārtiku un novest pie nopietnām un tālejošām sekām; |
| --- | --- |

L.

tā kā daudzas Āfrikas valstis savu lauksaimniecības zemi iznomā ārvalstu investoriem, kas, gadījumā, ja šī zeme netiek pienācīgi apsaimniekota, draud vēl vairāk pasliktināt vietējo nodrošinātību ar pārtiku un novest pie nopietnām un tālejošām sekām;

| M. | tā kā klimata pārmaiņu un mežu izciršanas ietekme uz lauksaimniecību, kas izpaužas galvenokārt kā labības ražas samazināšanās atkārtota ūdens trūkuma, sausuma vai tieši pretēji — plūdu un zemes nogruvumu — dēļ, rada nopietnu un negatīvu ietekmi uz lauksaimniecības darbību ES un ĀKK valstīs; |
| --- | --- |

M.

tā kā klimata pārmaiņu un mežu izciršanas ietekme uz lauksaimniecību, kas izpaužas galvenokārt kā labības ražas samazināšanās atkārtota ūdens trūkuma, sausuma vai tieši pretēji — plūdu un zemes nogruvumu — dēļ, rada nopietnu un negatīvu ietekmi uz lauksaimniecības darbību ES un ĀKK valstīs;

| N. | tā kā lauksaimnieciskās ražošanas izaugsme, galvenokārt ģimenes saimniecību sektorā, var uzlabot nodrošinātību ar pārtiku un palīdzēt samazināt pārtikas cenas un palielināt ražotāju ienākumus; |
| --- | --- |

N.

tā kā lauksaimnieciskās ražošanas izaugsme, galvenokārt ģimenes saimniecību sektorā, var uzlabot nodrošinātību ar pārtiku un palīdzēt samazināt pārtikas cenas un palielināt ražotāju ienākumus;

| O. | tā kā dzeramais ūdens ir būtisks nodrošinātības ar pārtiku faktors, un tā kā ĀKK valstīs piekļuve ūdenim ir apgrūtināta; |
| --- | --- |

O.

tā kā dzeramais ūdens ir būtisks nodrošinātības ar pārtiku faktors, un tā kā ĀKK valstīs piekļuve ūdenim ir apgrūtināta;

| P. | tā kā savvaļas dzīvnieku gaļa, kas iegūta malumedniecības rezultātā, daudziem pasaules visnabadzīgākajiem cilvēkiem neilgtspējīgā veidā nodrošina lielu daļu uzturā nepieciešamā proteīna, kā rezultātā dabas teritorijas, kuras it kā ir strukturāli neskartas, nav spējīgas uzturēt savu bioloģisko daudzveidību, un tādēļ šīs gaļas izmantošana ir tikai īstermiņa risinājums, kas rada turpmākus draudus pārtikas ķēdei; |
| --- | --- |

P.

tā kā savvaļas dzīvnieku gaļa, kas iegūta malumedniecības rezultātā, daudziem pasaules visnabadzīgākajiem cilvēkiem neilgtspējīgā veidā nodrošina lielu daļu uzturā nepieciešamā proteīna, kā rezultātā dabas teritorijas, kuras it kā ir strukturāli neskartas, nav spējīgas uzturēt savu bioloģisko daudzveidību, un tādēļ šīs gaļas izmantošana ir tikai īstermiņa risinājums, kas rada turpmākus draudus pārtikas ķēdei;

| Q. | tā kā 70 % no 1,3 miljardiem cilvēku, kas dzīvo galējā nabadzībā, ir sievietes un tā kā sievietēm visā pasaulē tiek liegtas iespējas uzlabot savus ekonomiskos un sociālos apstākļus, piemēram, iegūt īpašumtiesības vai mantojuma tiesības, kā arī piekļuvi izglītībai vai darba vietām; |
| --- | --- |

Q.

tā kā 70 % no 1,3 miljardiem cilvēku, kas dzīvo galējā nabadzībā, ir sievietes un tā kā sievietēm visā pasaulē tiek liegtas iespējas uzlabot savus ekonomiskos un sociālos apstākļus, piemēram, iegūt īpašumtiesības vai mantojuma tiesības, kā arī piekļuvi izglītībai vai darba vietām;

| R. | tā kā globālās lejupslīdes izraisītā ārvalstu tiešo investīciju plūsmas uz jaunattīstības valstīm samazināšanās tiešā veidā samazina aizdevumu un kredītu, tostarp arī mikrokredītu, garantiju pieejamību, tai pat laikā papildinot jau pastāvošos šķēršļus aramzemes iegūšanai un izmantošanai, kas ir būtiski vietējās lauksaimniecības attīstībai un nodrošinātības ar pārtiku garantēšanai ilgtermiņā; |
| --- | --- |

R.

tā kā globālās lejupslīdes izraisītā ārvalstu tiešo investīciju plūsmas uz jaunattīstības valstīm samazināšanās tiešā veidā samazina aizdevumu un kredītu, tostarp arī mikrokredītu, garantiju pieejamību, tai pat laikā papildinot jau pastāvošos šķēršļus aramzemes iegūšanai un izmantošanai, kas ir būtiski vietējās lauksaimniecības attīstībai un nodrošinātības ar pārtiku garantēšanai ilgtermiņā;

| S. | tā kā saskaņā ar Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) aprēķiniem kopš 1985. gada no HIV/AIDS ir miruši 7 miljoni lauksaimniecībā nodarbināto cilvēku un ir paredzams, ka nākamajos divdesmit gados 25 šīs pandēmijas visvairāk skartajās Āfrikas valstīs tā prasīs vēl 16 miljonus dzīvību; tā kā HIV/AIDS un citu slimību pandēmijas galvenokārt skar produktīvo darbaspēku; |
| --- | --- |

S.

tā kā saskaņā ar Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) aprēķiniem kopš 1985. gada no HIV/AIDS ir miruši 7 miljoni lauksaimniecībā nodarbināto cilvēku un ir paredzams, ka nākamajos divdesmit gados 25 šīs pandēmijas visvairāk skartajās Āfrikas valstīs tā prasīs vēl 16 miljonus dzīvību; tā kā HIV/AIDS un citu slimību pandēmijas galvenokārt skar produktīvo darbaspēku;

| T. | tā kā politiskie nemieri un miera un drošības trūkums apdraud daudzu valstu spēju nodrošināt pārtiku un ilgtermiņā negatīvi ietekmē cilvēku iztikas līdzekļus; |
| --- | --- |

T.

tā kā politiskie nemieri un miera un drošības trūkums apdraud daudzu valstu spēju nodrošināt pārtiku un ilgtermiņā negatīvi ietekmē cilvēku iztikas līdzekļus;

| U. | tā kā labāka piekļuve modernajām informācijas tehnoloģijām uzlabo lauksaimnieku spējas un nodrošina to, ka viņi ir labāk informēti par lauksaimniecības metodēm, cenām un piekļuvi ražošanas faktoriem; |
| --- | --- |

U.

tā kā labāka piekļuve modernajām informācijas tehnoloģijām uzlabo lauksaimnieku spējas un nodrošina to, ka viņi ir labāk informēti par lauksaimniecības metodēm, cenām un piekļuvi ražošanas faktoriem;

| 1. | uzsver, cik būtiskas ir tiesības uz pārtiku, kas būtu jāuzskata par neatņemamām un vispārējām tiesībām; uzsver katras valsts vai reģiona tiesības izveidot tāda veida lauksaimniecību, kas to iedzīvotājus spēj nodrošināt ar pārtiku; vēlreiz uzsver, ka piekļuve pietiekamam veselīgas pārtikas daudzumam ir cilvēka pamattiesības, kas valdībām, starptautiskajām organizācijām un pilsoniskās sabiedrības organizācijām jāgarantē, veicot kopīgus pasākumus; uzsver, ka šo tiesību atteikšana vai liegšana ir uzskatāma par vispārējo cilvēktiesību pārkāpumu; |
| --- | --- |

1.

uzsver, cik būtiskas ir tiesības uz pārtiku, kas būtu jāuzskata par neatņemamām un vispārējām tiesībām; uzsver katras valsts vai reģiona tiesības izveidot tāda veida lauksaimniecību, kas to iedzīvotājus spēj nodrošināt ar pārtiku; vēlreiz uzsver, ka piekļuve pietiekamam veselīgas pārtikas daudzumam ir cilvēka pamattiesības, kas valdībām, starptautiskajām organizācijām un pilsoniskās sabiedrības organizācijām jāgarantē, veicot kopīgus pasākumus; uzsver, ka šo tiesību atteikšana vai liegšana ir uzskatāma par vispārējo cilvēktiesību pārkāpumu;

| 2. | atgādina ES un ĀKK valstīm, ka tās ir apņēmušās līdz 2015. gadam uz pusi samazināt bada cietēju skaitu; aicina ES un ĀKK valstis Tūkstošgades attīstības mērķu (TAM) īstenošanas gaitā veikt pasākumus, lai izpildītu šīs saistības; |
| --- | --- |

2.

atgādina ES un ĀKK valstīm, ka tās ir apņēmušās līdz 2015. gadam uz pusi samazināt bada cietēju skaitu; aicina ES un ĀKK valstis Tūkstošgades attīstības mērķu (TAM) īstenošanas gaitā veikt pasākumus, lai izpildītu šīs saistības;

| 3. | aicina ES ciešā saziņā ar ĀKK valstīm un PTO darbības ietvaros piešķirt prioritāti jautājumam par Eiropas lauksaimniecības produktu eksporta subsīdiju ietekmi uz ĀKK valstīm; uzsver nepieciešamību pēc veiksmīga un attīstību atbalstoša Dohas sarunu raunda iznākuma; uzsver arī to, ka attīstītajām pasaules valstīm ir jāpastiprina to apņemšanās reformēt lauksaimniecības subsīdiju sistēmu, noslēdzot vispasaules tirdzniecības vienošanos; šajā sakarībā atgādina, ka visa veida nolīgumos jāņem vērā klimatisko reģionu īpatnības un līdz ar to arī tajos izmantotās dažādās lauksaimnieciskās ražošanas formas; uzsver, ka Dohas sarunu raunda rezultātiem ir jāmudina jaunattīstības valstis investēt to lauksaimniecības un pārtikas ražošanas nozarēs; |
| --- | --- |

3.

aicina ES ciešā saziņā ar ĀKK valstīm un PTO darbības ietvaros piešķirt prioritāti jautājumam par Eiropas lauksaimniecības produktu eksporta subsīdiju ietekmi uz ĀKK valstīm; uzsver nepieciešamību pēc veiksmīga un attīstību atbalstoša Dohas sarunu raunda iznākuma; uzsver arī to, ka attīstītajām pasaules valstīm ir jāpastiprina to apņemšanās reformēt lauksaimniecības subsīdiju sistēmu, noslēdzot vispasaules tirdzniecības vienošanos; šajā sakarībā atgādina, ka visa veida nolīgumos jāņem vērā klimatisko reģionu īpatnības un līdz ar to arī tajos izmantotās dažādās lauksaimnieciskās ražošanas formas; uzsver, ka Dohas sarunu raunda rezultātiem ir jāmudina jaunattīstības valstis investēt to lauksaimniecības un pārtikas ražošanas nozarēs;

| 4. | aicina ĀKK valstis būtisku nozares investīciju daļu novirzīt ģimenes saimniecībām, lai tādējādi panāktu nodrošinātību ar pārtiku; |
| --- | --- |

4.

aicina ĀKK valstis būtisku nozares investīciju daļu novirzīt ģimenes saimniecībām, lai tādējādi panāktu nodrošinātību ar pārtiku;

| 5. | uzskata, ka ir būtiski dot jaunu impulsu ĀKK un ES partnerībai, vienojoties par godīgiem un sabalansētiem partnerattiecību nolīgumiem, kas paredzēti attīstībai; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka ir būtiski dot jaunu impulsu ĀKK un ES partnerībai, vienojoties par godīgiem un sabalansētiem partnerattiecību nolīgumiem, kas paredzēti attīstībai;

| 6. | uzskata, ka, lai garantētu nodrošinātību ar pārtiku un ilgtspēju un palīdzētu cīņā pret nabadzību, starptautiskās tirdzniecības noteikumos un nolīgumos ir jāņem vērā visas ekonomiskās un sociālās tiesības, tostarp arī tiesības uz pārtiku; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka, lai garantētu nodrošinātību ar pārtiku un ilgtspēju un palīdzētu cīņā pret nabadzību, starptautiskās tirdzniecības noteikumos un nolīgumos ir jāņem vērā visas ekonomiskās un sociālās tiesības, tostarp arī tiesības uz pārtiku;

| 7. | pauž nožēlu, ka 2008. gadā, piecus gadus pēc Maputu Deklarācijas pieņemšanas, kurā tika noteikts vispārējais mērķis 10 % no ĀS dalībvalstu budžeta veltīt lauksaimniecībai, 50 % no Āfrikas valstīm lauksaimniecībai tērēja mazāk nekā 5 % no valsts budžeta līdzekļiem; |
| --- | --- |

7.

pauž nožēlu, ka 2008. gadā, piecus gadus pēc Maputu Deklarācijas pieņemšanas, kurā tika noteikts vispārējais mērķis 10 % no ĀS dalībvalstu budžeta veltīt lauksaimniecībai, 50 % no Āfrikas valstīm lauksaimniecībai tērēja mazāk nekā 5 % no valsts budžeta līdzekļiem;

| 8. | uzsver, ka diskusijās par 10. EAF [Eiropas Attīstības fonds] īstenošanu, kā arī par lauksaimnieciskās ražošanas uzlabošanu un dažādošanu un lielākas pievienotās vērtības radīšanu, lai tādējādi palīdzētu ĀKK valstīm attālināties no eksporta monokultūras modeļa, lielākā mērā ir jāņem vērā iedzīvotāju vajadzības, kas saistītas ar lauksaimniecisko ražošanu, kuras mērķis ir garantēt iedzīvotāju nodrošinātību ar pārtiku; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka diskusijās par 10. EAF [Eiropas Attīstības fonds] īstenošanu, kā arī par lauksaimnieciskās ražošanas uzlabošanu un dažādošanu un lielākas pievienotās vērtības radīšanu, lai tādējādi palīdzētu ĀKK valstīm attālināties no eksporta monokultūras modeļa, lielākā mērā ir jāņem vērā iedzīvotāju vajadzības, kas saistītas ar lauksaimniecisko ražošanu, kuras mērķis ir garantēt iedzīvotāju nodrošinātību ar pārtiku;

| 9. | aicina 10. EAF īstenošanas procesā, konsultējoties ar lauksaimnieku organizācijām un pilsonisko sabiedrību, attiecībā uz katru ĀKK valsti iekļaut īpašu attīstības programmu nodrošinātības ar pārtiku garantēšanai un šajās programmās noteikt skaidrus un ambiciozus mērķus, kā arī konkrētus pasākumus, kas īstenojami noteiktā laikā; |
| --- | --- |

9.

aicina 10. EAF īstenošanas procesā, konsultējoties ar lauksaimnieku organizācijām un pilsonisko sabiedrību, attiecībā uz katru ĀKK valsti iekļaut īpašu attīstības programmu nodrošinātības ar pārtiku garantēšanai un šajās programmās noteikt skaidrus un ambiciozus mērķus, kā arī konkrētus pasākumus, kas īstenojami noteiktā laikā;

| 10. | aicina ES un ĀKK valstis to attīstības politikās iekļaut īstermiņa vajadzības un šķēršļus, ar kuriem sastopas sievietes un vīrieši, kas dzīvo lauku reģionos, lai tādējādi garantētu ar pārtikas nodrošinātību saistītu programmu veiksmīgu īstenošanu; |
| --- | --- |

10.

aicina ES un ĀKK valstis to attīstības politikās iekļaut īstermiņa vajadzības un šķēršļus, ar kuriem sastopas sievietes un vīrieši, kas dzīvo lauku reģionos, lai tādējādi garantētu ar pārtikas nodrošinātību saistītu programmu veiksmīgu īstenošanu;

| 11. | uzsver, ka nodrošinātība ar pārtiku būtu jāiekļauj jaunattīstības valstu politikās, lai uzlabotu pārtikas pieejamību, piekļuvi pārtikai un pārtikas patēriņu, izstrādājot pārtikas stratēģijas, kuru mērķis ir novērst nabadzību; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka nodrošinātība ar pārtiku būtu jāiekļauj jaunattīstības valstu politikās, lai uzlabotu pārtikas pieejamību, piekļuvi pārtikai un pārtikas patēriņu, izstrādājot pārtikas stratēģijas, kuru mērķis ir novērst nabadzību;

| 12. | mudina starptautisko sabiedrību palīdzēt Pasaules pārtikas programmai (WFP) pārvarēt jaunās problēmas cīņā pret badu, kuras izraisījušas augošās pārtikas un naftas cenas, laika apstākļu radītas nelaimes un sarūkošie pasaules pārtikas krājumi; |
| --- | --- |

12.

mudina starptautisko sabiedrību palīdzēt Pasaules pārtikas programmai (WFP) pārvarēt jaunās problēmas cīņā pret badu, kuras izraisījušas augošās pārtikas un naftas cenas, laika apstākļu radītas nelaimes un sarūkošie pasaules pārtikas krājumi;

| 13. | aicina Komisiju, ES dalībvalstis un ĀKK valstis cieši sadarboties, lai veiktu konkrētus pasākumus ar labību un pārtiku saistītu finanšu spekulāciju novēršanai; |
| --- | --- |

13.

aicina Komisiju, ES dalībvalstis un ĀKK valstis cieši sadarboties, lai veiktu konkrētus pasākumus ar labību un pārtiku saistītu finanšu spekulāciju novēršanai;

| 14. | aicina atzīt, ka pārtikas nodrošinātības mērķu sasniegšanā svarīga ir pētniecība, lauksaimniecības paplašināšanas pakalpojumi un saikne starp lauksaimniekiem; |
| --- | --- |

14.

aicina atzīt, ka pārtikas nodrošinātības mērķu sasniegšanā svarīga ir pētniecība, lauksaimniecības paplašināšanas pakalpojumi un saikne starp lauksaimniekiem;

| 15. | norāda, ka ir jāievieš labākas lauksaimnieciskās ražošanas metodes, tostarp arī tehnoloģijas ar zemām izmaksām, jāveic pētījumi lauksaimniecībā un jāpaaugstina ĀKK valstu produktivitātes un efektivitātes rādītāji, lai uzlabotu ilgtspēju un mazinātu negatīvās sekas, ko rada nepietiekama nodrošinātība ar pārtiku; |
| --- | --- |

15.

norāda, ka ir jāievieš labākas lauksaimnieciskās ražošanas metodes, tostarp arī tehnoloģijas ar zemām izmaksām, jāveic pētījumi lauksaimniecībā un jāpaaugstina ĀKK valstu produktivitātes un efektivitātes rādītāji, lai uzlabotu ilgtspēju un mazinātu negatīvās sekas, ko rada nepietiekama nodrošinātība ar pārtiku;

| 16. | mudina ĀKK un ES valstis cieši uzraudzīt plašu zemes gabalu iegūšanas gadījumus, kas varētu novest pie vietējo lauksaimnieku izstumšanas, piesolot augstāku cenu par zemi un tādējādi liedzot viņiem iespēju vietējā līmenī ražot labību, kura nodrošinātu pārtiku pašiem lauksaimniekiem un vietējiem iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

16.

mudina ĀKK un ES valstis cieši uzraudzīt plašu zemes gabalu iegūšanas gadījumus, kas varētu novest pie vietējo lauksaimnieku izstumšanas, piesolot augstāku cenu par zemi un tādējādi liedzot viņiem iespēju vietējā līmenī ražot labību, kura nodrošinātu pārtiku pašiem lauksaimniekiem un vietējiem iedzīvotājiem;

| 17. | uzsver, cik ļoti svarīga ir ES un ĀKK valstu sadarbība lauksaimnieku zināšanu un prasmju uzlabošanā; tādēļ aicina nodrošināt apmācību programmas ar mērķi uzlabot viņu spējas izmantot ilgtspējīgas lauksaimniecības metodes; |
| --- | --- |

17.

uzsver, cik ļoti svarīga ir ES un ĀKK valstu sadarbība lauksaimnieku zināšanu un prasmju uzlabošanā; tādēļ aicina nodrošināt apmācību programmas ar mērķi uzlabot viņu spējas izmantot ilgtspējīgas lauksaimniecības metodes;

| 18. | uzsver, cik svarīgi ir visiem ražotājiem nodrošināt iespēju saņemt kvalitatīvu sēklu; |
| --- | --- |

18.

uzsver, cik svarīgi ir visiem ražotājiem nodrošināt iespēju saņemt kvalitatīvu sēklu;

| 19. | aicina ĀKK valstis izrādīt iniciatīvu, īstenojot tādas ambiciozas lauksaimniecības politikas programmas kā Mali rīsu iniciatīva; |
| --- | --- |

19.

aicina ĀKK valstis izrādīt iniciatīvu, īstenojot tādas ambiciozas lauksaimniecības politikas programmas kā Mali rīsu iniciatīva;

| 20. | aicina ĀKK valstis savos attīstības plānos, kā arī reģionālajos un valsts stratēģijas dokumentos par prioritāti izvirzīt lauksaimniecības nozari, jo īpaši paplašinot valsts investīcijas lauku infrastruktūrā; |
| --- | --- |

20.

aicina ĀKK valstis savos attīstības plānos, kā arī reģionālajos un valsts stratēģijas dokumentos par prioritāti izvirzīt lauksaimniecības nozari, jo īpaši paplašinot valsts investīcijas lauku infrastruktūrā;

| 21. | uzskata, ka politiku, jo īpaši tirdzniecības, attīstības, lauksaimniecības un zivsaimniecības politiku, saskanībai attīstības jomā ir jābūt ES attīstības sadarbības pamatprincipam, lai pilnvērtīgāk varētu izmantot Kotonū nolīguma 12. panta nosacījumus; |
| --- | --- |

21.

uzskata, ka politiku, jo īpaši tirdzniecības, attīstības, lauksaimniecības un zivsaimniecības politiku, saskanībai attīstības jomā ir jābūt ES attīstības sadarbības pamatprincipam, lai pilnvērtīgāk varētu izmantot Kotonū nolīguma 12. panta nosacījumus;

| 22. | uzsver, ka ES un ĀKK valstīm ir jāizveido adekvāts un elastīgs mehānisms, ko būtu iespējams pielāgot konkrētām ārkārtas situācijām, kuras lauksaimniecības nozarē izraisa dabas katastrofas; |
| --- | --- |

22.

uzsver, ka ES un ĀKK valstīm ir jāizveido adekvāts un elastīgs mehānisms, ko būtu iespējams pielāgot konkrētām ārkārtas situācijām, kuras lauksaimniecības nozarē izraisa dabas katastrofas;

| 23. | atzinīgi vērtē palīdzību no ES izveidotā Pārtikas mehānisma ar budžetu EUR 1 miljarda apmērā, kas paredzēts ātrai atbalsta sniegšanai 2009.–2011. gadā vairāk nekā 50 prioritārajām valstīm visā pasaulē, kurās strauji pieaugušas pārtikas cenas, ar mērķi palielināt vietējās pārtikas ražošanas spējas un piedāvājumu, tādējādi stiprinot vietējās lauksaimnieku kopienas; |
| --- | --- |

23.

atzinīgi vērtē palīdzību no ES izveidotā Pārtikas mehānisma ar budžetu EUR 1 miljarda apmērā, kas paredzēts ātrai atbalsta sniegšanai 2009.–2011. gadā vairāk nekā 50 prioritārajām valstīm visā pasaulē, kurās strauji pieaugušas pārtikas cenas, ar mērķi palielināt vietējās pārtikas ražošanas spējas un piedāvājumu, tādējādi stiprinot vietējās lauksaimnieku kopienas;

| 24. | aicina ĀKK valstu valdības nodrošināt, ka sievietēm lauku reģionos tiek piešķirtas pilnīgas un vienlīdzīgas tiesības uz zemi un citiem resursiem, tostarp arī mantojuma tiesības, un ka tiek veiktas administratīvās reformas un citi pasākumi, kas nepieciešami, lai sievietēm sniegtu tādas pašas iespējas kā vīriešiem piekļūt kredītiem, kapitālam, darba tiesībām, personas identifikācijas dokumentiem, piemērotām tehnoloģijām, tirgiem un informācijai; |
| --- | --- |

24.

aicina ĀKK valstu valdības nodrošināt, ka sievietēm lauku reģionos tiek piešķirtas pilnīgas un vienlīdzīgas tiesības uz zemi un citiem resursiem, tostarp arī mantojuma tiesības, un ka tiek veiktas administratīvās reformas un citi pasākumi, kas nepieciešami, lai sievietēm sniegtu tādas pašas iespējas kā vīriešiem piekļūt kredītiem, kapitālam, darba tiesībām, personas identifikācijas dokumentiem, piemērotām tehnoloģijām, tirgiem un informācijai;

| 25. | atzīmē, ka Eiropas Savienība un tās dalībvalstis vēl aizvien ir vadošās attīstības palīdzības sniedzējas, nodrošinot 56 % no kopējā attīstības palīdzības apjoma pasaulē, kas 2009. gadā sasniedza EUR 49 miljardus un ko nodrošina ES valdību kopīgā apņemšanās līdz 2010. un 2015. gadam oficiālajai attīstības palīdzībai veltīt attiecīgi 0,56 % un 0,70 % no nacionālā kopienākuma; |
| --- | --- |

25.

atzīmē, ka Eiropas Savienība un tās dalībvalstis vēl aizvien ir vadošās attīstības palīdzības sniedzējas, nodrošinot 56 % no kopējā attīstības palīdzības apjoma pasaulē, kas 2009. gadā sasniedza EUR 49 miljardus un ko nodrošina ES valdību kopīgā apņemšanās līdz 2010. un 2015. gadam oficiālajai attīstības palīdzībai veltīt attiecīgi 0,56 % un 0,70 % no nacionālā kopienākuma;

| 26. | aicina ES dalībvalstis un Eiropas Komisiju pildīt to apņemšanos attiecībā uz vismazāk attīstītajām ĀKK valstīm un ĀKK valstīm, kas ir pārtikas neto importētājas, lai dotu tām iespēju mazināt negatīvās sekas, ar kurām tām ir nācies saskarties pēc būtiskā pārtikas cenu pieauguma, kas vēl vairāk saasina ar šo valstu maksājumu bilanci saistītās problēmas; |
| --- | --- |

26.

aicina ES dalībvalstis un Eiropas Komisiju pildīt to apņemšanos attiecībā uz vismazāk attīstītajām ĀKK valstīm un ĀKK valstīm, kas ir pārtikas neto importētājas, lai dotu tām iespēju mazināt negatīvās sekas, ar kurām tām ir nācies saskarties pēc būtiskā pārtikas cenu pieauguma, kas vēl vairāk saasina ar šo valstu maksājumu bilanci saistītās problēmas;

| 27. | uzskata, ka nabadzīgo valstu ārējie parādi mazina to attīstības iespējas, noturību un spēju efektīvi cīnīties pret nabadzību un badu; tādēļ aicina Eiropas Komisiju un ES dalībvalstis turpināt sarunas, kuru mērķis ir panākt lielos parādos nonākušo valstu parādu atvieglošanu, kas ir līdz šim vēl neatrisināts jautājums; |
| --- | --- |

27.

uzskata, ka nabadzīgo valstu ārējie parādi mazina to attīstības iespējas, noturību un spēju efektīvi cīnīties pret nabadzību un badu; tādēļ aicina Eiropas Komisiju un ES dalībvalstis turpināt sarunas, kuru mērķis ir panākt lielos parādos nonākušo valstu parādu atvieglošanu, kas ir līdz šim vēl neatrisināts jautājums;

| 28. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas apņemšanos TAM sasniegšanai novirzīt EUR 1 miljardu, kā Eiropas Komisijas priekšsēdētājs to skaidri norādīja Ņujorkā notikušajā ANO augsta līmeņa sanāksmē par Tūkstošgades attīstības mērķiem, lai atalgotu valstis, kuru darbība ir veiksmīga, un atbalstītu tās, kas ir sasniegušas vissliktākos rezultātus, un, risinot vismazāk attīstīto valstu, mazo salu jaunattīstības valstu un to ĀKK valstu, kuras ir pārtikas neto importētājas, specifiskās vajadzības, izstrādāt objektīvus un pārredzamus atbilstības kritērijus un nodrošināt, ka piekļuvi šiem resursiem nosaka pieprasījums; aicina Eiropas Komisiju apsvērt iespēju daļu no TAM sasniegšanai piešķirtā EUR 1 miljarda izmantot papildu resursu piesaistīšanai no privātiem uzņēmumiem, kas tiktu izmantoti tādu projektu īstenošanai, kuri palielinātu patēriņam vietējā vai reģionālā tirgū saražotās pārtikas apjomu, kā arī biotehnoloģiju izstrādei un izmantošanai, lai sasniegtu iepriekš minētos mērķus; |
| --- | --- |

28.

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas apņemšanos TAM sasniegšanai novirzīt EUR 1 miljardu, kā Eiropas Komisijas priekšsēdētājs to skaidri norādīja Ņujorkā notikušajā ANO augsta līmeņa sanāksmē par Tūkstošgades attīstības mērķiem, lai atalgotu valstis, kuru darbība ir veiksmīga, un atbalstītu tās, kas ir sasniegušas vissliktākos rezultātus, un, risinot vismazāk attīstīto valstu, mazo salu jaunattīstības valstu un to ĀKK valstu, kuras ir pārtikas neto importētājas, specifiskās vajadzības, izstrādāt objektīvus un pārredzamus atbilstības kritērijus un nodrošināt, ka piekļuvi šiem resursiem nosaka pieprasījums; aicina Eiropas Komisiju apsvērt iespēju daļu no TAM sasniegšanai piešķirtā EUR 1 miljarda izmantot papildu resursu piesaistīšanai no privātiem uzņēmumiem, kas tiktu izmantoti tādu projektu īstenošanai, kuri palielinātu patēriņam vietējā vai reģionālā tirgū saražotās pārtikas apjomu, kā arī biotehnoloģiju izstrādei un izmantošanai, lai sasniegtu iepriekš minētos mērķus;

| 29. | uzskata, ka sīkāk ir jāanalizē arī nākamās paaudzes agrodegvielu komerciālās iespējas; tādēļ aicina Eiropas Komisiju steidzami pieņemt un ieviest pārredzamus ilgtspējas kritērijus un izskatīt agrodegvielas ražošanā izmantojamo kultūru subsidēšanas iespējamās kaitīgās sekas; |
| --- | --- |

29.

uzskata, ka sīkāk ir jāanalizē arī nākamās paaudzes agrodegvielu komerciālās iespējas; tādēļ aicina Eiropas Komisiju steidzami pieņemt un ieviest pārredzamus ilgtspējas kritērijus un izskatīt agrodegvielas ražošanā izmantojamo kultūru subsidēšanas iespējamās kaitīgās sekas;

| 30. | atbalsta piemērota, ģimenes saimniecībām paredzēta klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās mehānisma izveidi ĀKK un ES reģionālās sadarbības ietvaros; |
| --- | --- |

30.

atbalsta piemērota, ģimenes saimniecībām paredzēta klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās mehānisma izveidi ĀKK un ES reģionālās sadarbības ietvaros;

| 31. | aicina nodrošināt labāku to pasākumu saskaņošanu (jo īpaši valstu līmenī un arī starptautisko attīstības kopienu līmenī), kas tiek īstenoti lauksaimniecības programmu kontekstā, un novērst ĀKK valstīs izstrādāto programmu savstarpējo pārklāšanos, jo tā rada papildu slogu cilvēkresursiem un finanšu resursiem; |
| --- | --- |

31.

aicina nodrošināt labāku to pasākumu saskaņošanu (jo īpaši valstu līmenī un arī starptautisko attīstības kopienu līmenī), kas tiek īstenoti lauksaimniecības programmu kontekstā, un novērst ĀKK valstīs izstrādāto programmu savstarpējo pārklāšanos, jo tā rada papildu slogu cilvēkresursiem un finanšu resursiem;

| 32. | uzsver, ka valstu un starptautiskajā līmenī ir nepieciešama atbildība par visu to lauksaimniecības programmu līdzekļu izlietojumu, kas tiek finansētas no Eiropas palīdzības līdzekļiem, lai tādējādi nodrošinātu piešķirto līdzekļu pienācīgu apsaimniekošanu; |
| --- | --- |

32.

uzsver, ka valstu un starptautiskajā līmenī ir nepieciešama atbildība par visu to lauksaimniecības programmu līdzekļu izlietojumu, kas tiek finansētas no Eiropas palīdzības līdzekļiem, lai tādējādi nodrošinātu piešķirto līdzekļu pienācīgu apsaimniekošanu;

| 33. | mudina ĀKK valstu valdības izstrādāt ilgtspējīgāku sistēmu tādu vides resursu apsaimniekošanai kā malumedniecības rezultātā iegūtā savvaļas dzīvnieku gaļa un aicina veikt turpmākus pētījumus par ilgtspējīgu proteīna avotu nodrošināšanu ĀKK valstīs, kas varētu palīdzēt samazināt atkarību no strauji sarūkošajiem savvaļas dzīvnieku izcelsmes proteīna avotiem; |
| --- | --- |

33.

mudina ĀKK valstu valdības izstrādāt ilgtspējīgāku sistēmu tādu vides resursu apsaimniekošanai kā malumedniecības rezultātā iegūtā savvaļas dzīvnieku gaļa un aicina veikt turpmākus pētījumus par ilgtspējīgu proteīna avotu nodrošināšanu ĀKK valstīs, kas varētu palīdzēt samazināt atkarību no strauji sarūkošajiem savvaļas dzīvnieku izcelsmes proteīna avotiem;

| 34. | aicina ES un ĀKK valstis pašreizējo un nākotnes klimata pārmaiņu sarunu laikā stingri uzsvērt nepieciešamību palielināt tādu ieguldījumu pieejamību lauksaimniecībā kā mākslīgais mēslojums, sēkla un citi instrumenti, lai lauksaimniekiem palīdzētu stimulēt ražošanu, tai pat laikā veicinot ilgtspējīgu ūdens resursu apsaimniekošanu, un īpašu uzmanību veltīt atbalsta sniegšanai klimatam nekaitīgas lauksaimniecības praksei; |
| --- | --- |

34.

aicina ES un ĀKK valstis pašreizējo un nākotnes klimata pārmaiņu sarunu laikā stingri uzsvērt nepieciešamību palielināt tādu ieguldījumu pieejamību lauksaimniecībā kā mākslīgais mēslojums, sēkla un citi instrumenti, lai lauksaimniekiem palīdzētu stimulēt ražošanu, tai pat laikā veicinot ilgtspējīgu ūdens resursu apsaimniekošanu, un īpašu uzmanību veltīt atbalsta sniegšanai klimatam nekaitīgas lauksaimniecības praksei;

| 35. | uzdod tās līdzpriekšsēdētājiem šo rezolūciju nosūtīt ĀKK un ES Ministru padomei, Eiropas Komisijas priekšsēdētājam, Eiropas Parlamentam, ĀKK valstu un ES dalībvalstu parlamentiem, Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietniekam/ Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, Āfrikas Savienības Komisijas priekšsēdētājam, Panāfrikas Parlamentam un ANO Ģenerālsekretāram. |
| --- | --- |

35.

uzdod tās līdzpriekšsēdētājiem šo rezolūciju nosūtīt ĀKK un ES Ministru padomei, Eiropas Komisijas priekšsēdētājam, Eiropas Parlamentam, ĀKK valstu un ES dalībvalstu parlamentiem, Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietniekam/ Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, Āfrikas Savienības Komisijas priekšsēdētājam, Panāfrikas Parlamentam un ANO Ģenerālsekretāram.

REZOLŪCIJA (30)

par drošības problēmām Sāhelas un Sahāras reģionā: terorisms un narkotiku, ieroču un cilvēku tirdzniecība

ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja,

tiekoties sanāksmē Kinšasā (Kongo Demokrātiskā Republika), kas norisinājās 2010. gada 2.–4. decembrī,

ņemot vērā tās Reglamenta 17. panta 2. punktu,

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās Asamblejas 1997. gada 15. decembrī Ņujorkā pieņemto Starptautisko konvenciju par cīņu pret teroristu rīkotajiem sprādzieniem,

ņemot vērā protokolu, kas pievienots 2004. gada 8. jūlijā Adisabebā notikušajā Āfrikas Savienības Konferences 3. sesijā pieņemtajai Āfrikas Savienības Konvencijai par terorisma novēršanu un apkarošanu,

ņemot vērā ANO Ģenerālās Asamblejas 2006. gada 8. septembra rezolūciju Nr. 60/288 par Apvienoto Nāciju Organizācijas visaptverošo pretterorisma stratēģiju,

ņemot vērā ANO 2000. gada 15. novembra Konvenciju pret starptautisko organizēto noziedzību un tās protokolus,

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Rīcības programmu, lai novērstu, apkarotu un izskaustu kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgu tirdzniecību visos tās aspektos, ko pieņēma 2001. gada 20. jūlijā Ņujorkā,

ņemot vērā ĀKK un ES Partnerattiecību nolīgumu (Kotonū nolīgums), jo īpaši tā 1., 8., 25. un 28. pantu,

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) attiecīgos papildnosacījumus, jo īpaši tā 3., 6., 21. un 39. pantu, kā arī Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) attiecīgos papildnosacījumus, jo īpaši tā 205., 208., 214. un 222. pantu,

ņemot vērā 2003. gada 12. decembrī Briselē pieņemto Eiropas Drošības stratēģiju,

ņemot vērā 2005. gada 30. novembrī Briselē pieņemto ES Pretterorisma stratēģiju,

ņemot vērā 2010. gada 29. un 30. novembrī Tripolē notikušās Āfrikas un ES augstākā līmeņa sanāksmes laikā pieņemto Āfrikas un ES partnerību miera un drošības jomā, jo īpaši 2011.–2013. gada rīcības plāna 2., 7. un 8. iniciatīvu,

ņemot vērā Stokholmas programmu (31) un tās 1.2.4. punktā uzsvērto nepieciešamību pēc lielākas saskanības starp drošības jautājumu iekšējiem un ārējiem aspektiem, kā arī tās 4.4.2. punktā uzsvērto nepieciešamību pēc visaptverošas pieejas cilvēku tirdzniecības apkarošanai, tostarp arī ārējo attiecību ietvaros,

ņemot vērā Islāma konferences organizācijas Konvenciju par starptautiskā terorisma apkarošanu, ko apstiprināja laikā no 1999. gada 28. jūnija līdz 1. jūlijam Vagadugu notikušajā Islāma konferences Ārlietu ministru sanāksmes 26. sesijā,

ņemot vērā Mali un Mauritānijas tiesību aktu sniegto piemēru šīs problēmas stabilu risinājumu identificēšanā,

| A. | ņemot vērā Sāhelas un Sahāras reģiona lielumu un tā vides askētismu; |
| --- | --- |

A.

ņemot vērā Sāhelas un Sahāras reģiona lielumu un tā vides askētismu;

| B. | tā kā Sāhelas un Sahāras reģiona reljefu raksturo kalni un alas, kas plešas pār plašām kāpu, smilšu un izkaltušu upju gultņu teritorijām; |
| --- | --- |

B.

tā kā Sāhelas un Sahāras reģiona reljefu raksturo kalni un alas, kas plešas pār plašām kāpu, smilšu un izkaltušu upju gultņu teritorijām;

| C. | tā kā Mali, Alžīrija, Mauritānija, Nigēra, Lībija un Čada ir galvenās valstis, kas robežojas ar Sāhelas un Sahāras reģionu; |
| --- | --- |

C.

tā kā Mali, Alžīrija, Mauritānija, Nigēra, Lībija un Čada ir galvenās valstis, kas robežojas ar Sāhelas un Sahāras reģionu;

| D. | tā kā, ņemot vērā šīs reti apdzīvotās, 4 miljonus kvadrātkilometru lielās teritorijas plašumu un tās vāji noteikto robežu garumu, ir nepieciešama efektīva informācijas un pasākumu saskaņošana un sarežģīti atklāšanas, aizsardzības un profilakses instrumenti; |
| --- | --- |

D.

tā kā, ņemot vērā šīs reti apdzīvotās, 4 miljonus kvadrātkilometru lielās teritorijas plašumu un tās vāji noteikto robežu garumu, ir nepieciešama efektīva informācijas un pasākumu saskaņošana un sarežģīti atklāšanas, aizsardzības un profilakses instrumenti;

| E. | tā kā ir jāmobilizē visas starptautiskās, reģionālās un valsts līmeņa ieinteresētās puses, lai paātrinātu cīņu pret terorismu un uzlabotu drošību reģionā, tostarp arī ar strukturēta dialoga palīdzību; |
| --- | --- |

E.

tā kā ir jāmobilizē visas starptautiskās, reģionālās un valsts līmeņa ieinteresētās puses, lai paātrinātu cīņu pret terorismu un uzlabotu drošību reģionā, tostarp arī ar strukturēta dialoga palīdzību;

| F. | tā kā Sāhelas reģions ir galvenā teritorija starp Subsahāras Āfriku un Eiropu un tā kā situācija Sāhelas un Sahāras reģionā tādēļ ir svarīgs drošības jautājums gan Āfrikai, gan Eiropai; |
| --- | --- |

F.

tā kā Sāhelas reģions ir galvenā teritorija starp Subsahāras Āfriku un Eiropu un tā kā situācija Sāhelas un Sahāras reģionā tādēļ ir svarīgs drošības jautājums gan Āfrikai, gan Eiropai;

| G. | tā kā Sāhelas un Sahāras reģiona pārtapšana par teritoriju, kurā tiek veiktas nelegālas un bīstamas darbības un dažāda veida nelegāla tirdzniecība, ir drauds pasaules drošībai; |
| --- | --- |

G.

tā kā Sāhelas un Sahāras reģiona pārtapšana par teritoriju, kurā tiek veiktas nelegālas un bīstamas darbības un dažāda veida nelegāla tirdzniecība, ir drauds pasaules drošībai;

| H. | ņemot vērā attīstības trūkumu sausuma pārņemtajos reģionos un tā ietekmi uz jauniešiem, kam nav nekādu darba iespēju; |
| --- | --- |

H.

ņemot vērā attīstības trūkumu sausuma pārņemtajos reģionos un tā ietekmi uz jauniešiem, kam nav nekādu darba iespēju;

| I. | tā kā, vervējot cilvēkus, teroristi izmanto attīstības trūkumu, nedrošos apstākļus un daudzu to šajā reģionā dzīvojošo jauniešu sociālo situāciju un vājās nodarbinātības iespējas, kuriem nav nekādu iespēju, piedāvājot tiem nelikumīgus, bet ievērojamus ienākumus; |
| --- | --- |

I.

tā kā, vervējot cilvēkus, teroristi izmanto attīstības trūkumu, nedrošos apstākļus un daudzu to šajā reģionā dzīvojošo jauniešu sociālo situāciju un vājās nodarbinātības iespējas, kuriem nav nekādu iespēju, piedāvājot tiem nelikumīgus, bet ievērojamus ienākumus;

| J. | ņemot vērā terorisma un organizētās noziedzības negatīvo ietekmi uz šā reģiona valstīm un to vietējiem iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

J.

ņemot vērā terorisma un organizētās noziedzības negatīvo ietekmi uz šā reģiona valstīm un to vietējiem iedzīvotājiem;

| K. | ņemot vērā nedrošības nopietno ietekmi uz reģiona ekonomiku, jo īpaši uz izrakteņu ieguves un tūrisma nozarēm, uz tā attīstību un darba vietu izveidi; |
| --- | --- |

K.

ņemot vērā nedrošības nopietno ietekmi uz reģiona ekonomiku, jo īpaši uz izrakteņu ieguves un tūrisma nozarēm, uz tā attīstību un darba vietu izveidi;

| L. | tā kā reģions ir kļuvis par narkotiku tirgotāju un ieroču tirgotāju darījumu zonu un par tranzīta zonu nelegālajiem imigrantiem, kuri vēlas iekļūt Eiropā; |
| --- | --- |

L.

tā kā reģions ir kļuvis par narkotiku tirgotāju un ieroču tirgotāju darījumu zonu un par tranzīta zonu nelegālajiem imigrantiem, kuri vēlas iekļūt Eiropā;

| M. | ņemot vērā nedrošības palielināšanos šajā reģionā, ko radījis organizācijas al-Qaeda atzars Islāma Magrebas valstīs (AQMI), veicot cilvēku nolaupīšanu un saņemot ķīlniekus, kuri tiek izmantoti izpirkuma maksas pieprasīšanas nolūkos; |
| --- | --- |

M.

ņemot vērā nedrošības palielināšanos šajā reģionā, ko radījis organizācijas al-Qaeda atzars Islāma Magrebas valstīs (AQMI), veicot cilvēku nolaupīšanu un saņemot ķīlniekus, kuri tiek izmantoti izpirkuma maksas pieprasīšanas nolūkos;

| N. | ņemot vērā vairāku kaimiņvalstu gaisa telpas pārkāpšanu no aizliegto produktu, tostarp kokaīna, tirgotāju puses; |
| --- | --- |

N.

ņemot vērā vairāku kaimiņvalstu gaisa telpas pārkāpšanu no aizliegto produktu, tostarp kokaīna, tirgotāju puses;

| O. | ņemot vērā milzīgos resursus un iespējas, kas pretstatā apdraudētajām valstīm ir teroristu un narkotiku tirgotāju rīcībā; |
| --- | --- |

O.

ņemot vērā milzīgos resursus un iespējas, kas pretstatā apdraudētajām valstīm ir teroristu un narkotiku tirgotāju rīcībā;

| P. | tā kā vairākas valstis ir izteikušas vēlmi sniegt palīdzību šīs situācijas risināšanā valstīm, kas robežojas ar Sahāras reģionu; |
| --- | --- |

P.

tā kā vairākas valstis ir izteikušas vēlmi sniegt palīdzību šīs situācijas risināšanā valstīm, kas robežojas ar Sahāras reģionu;

| Q. | tā kā nedrošība apgrūtina attīstības projektu īstenošanu un humāno NVO darbību; |
| --- | --- |

Q.

tā kā nedrošība apgrūtina attīstības projektu īstenošanu un humāno NVO darbību;

| R. | ņemot vērā tolerances, solidaritātes un cilvēka cieņas tradīcijas, kas tiek ievērotas Islāma reliģijā un praktizētas šajā reģionā; |
| --- | --- |

R.

ņemot vērā tolerances, solidaritātes un cilvēka cieņas tradīcijas, kas tiek ievērotas Islāma reliģijā un praktizētas šajā reģionā;

| S. | ņemot vērā nevainīgu iedzīvotāju noslepkavošanas nežēlību; |
| --- | --- |

S.

ņemot vērā nevainīgu iedzīvotāju noslepkavošanas nežēlību;

| T. | tā kā cilvēku nolaupīšana izpirkuma naudas dēļ biežāk ir saistīta ar organizēto noziedzību, nevis ar ideoloģisku vai reliģisku cīņu; |
| --- | --- |

T.

tā kā cilvēku nolaupīšana izpirkuma naudas dēļ biežāk ir saistīta ar organizēto noziedzību, nevis ar ideoloģisku vai reliģisku cīņu;

| U. | tā kā militāra spēka izmantošanas iespēja var būt efektīva tikai tad, ja tā tiek atbalstīta ar Sāhelas un Sahāras reģiona ilgtspējīgas attīstības politiku; |
| --- | --- |

U.

tā kā militāra spēka izmantošanas iespēja var būt efektīva tikai tad, ja tā tiek atbalstīta ar Sāhelas un Sahāras reģiona ilgtspējīgas attīstības politiku;

| V. | tā kā iepriekš minētie starptautiskie instrumenti kalpo par pamatu pastiprinātai starptautiskai sadarbībai, kas atspoguļojas arī jaunākajās tendencēs, kuras vērojamas Eiropas Savienības attiecībās ar trešām valstīm; |
| --- | --- |

V.

tā kā iepriekš minētie starptautiskie instrumenti kalpo par pamatu pastiprinātai starptautiskai sadarbībai, kas atspoguļojas arī jaunākajās tendencēs, kuras vērojamas Eiropas Savienības attiecībās ar trešām valstīm;

| W. | tā kā Starptautiskais terorisma pētījumu centrs ir konstatējis teroristu uzbrukumu skaita dramatisku pieaugumu Ziemeļāfrikā un Rietumāfrikā, kur kopš 2001. gada 11. septembra tas ir pieaudzis par vairāk nekā 500 % (32), un bojā ir gājuši vairāk nekā 1 500 cilvēku, savukārt 6 000 cilvēki ir tikuši ievainoti; |
| --- | --- |

W.

tā kā Starptautiskais terorisma pētījumu centrs ir konstatējis teroristu uzbrukumu skaita dramatisku pieaugumu Ziemeļāfrikā un Rietumāfrikā, kur kopš 2001. gada 11. septembra tas ir pieaudzis par vairāk nekā 500 % (32), un bojā ir gājuši vairāk nekā 1 500 cilvēku, savukārt 6 000 cilvēki ir tikuši ievainoti;

| X. | tā kā reģionā ir vērojama satraucoša saiknes nostiprināšanās starp Latīņamerikas un Rietumāfrikas/Centrālāfrikas narkotiku tirgotājiem un tā kā Rietumāfrika un Centrālāfrika patlaban ir galvenais narkotiku tranzīta maršruts uz Eiropu, kura veido vairāk nekā 25 % no visa pasaules kokaīna patēriņa; uzsverot, ka šīs tendences prasa lielāku un aktīvāku Eiropas Savienības iesaistīšanos; |
| --- | --- |

X.

tā kā reģionā ir vērojama satraucoša saiknes nostiprināšanās starp Latīņamerikas un Rietumāfrikas/Centrālāfrikas narkotiku tirgotājiem un tā kā Rietumāfrika un Centrālāfrika patlaban ir galvenais narkotiku tranzīta maršruts uz Eiropu, kura veido vairāk nekā 25 % no visa pasaules kokaīna patēriņa; uzsverot, ka šīs tendences prasa lielāku un aktīvāku Eiropas Savienības iesaistīšanos;

| Y. | tā kā Sāhelas reģionā aizvien palielinās saikne starp labi nodrošinātajiem un labi organizētajiem Latīņamerikas narkotiku karteļiem un teroristu organizācijām, kas cenšas savā darbībā iesaistīt vietējos iedzīvotājus; |
| --- | --- |

Y.

tā kā Sāhelas reģionā aizvien palielinās saikne starp labi nodrošinātajiem un labi organizētajiem Latīņamerikas narkotiku karteļiem un teroristu organizācijām, kas cenšas savā darbībā iesaistīt vietējos iedzīvotājus;

| Z. | tā kā 2003. gada Eiropas Drošības stratēģijā ir norādīts, ka terorisms “rada aizvien lielāku stratēģisku apdraudējumu visai Eiropai”, un tā kā Sāhelas un Sahāras reģions ir viena no ES prioritātēm cīņā pret terorismu; |
| --- | --- |

Z.

tā kā 2003. gada Eiropas Drošības stratēģijā ir norādīts, ka terorisms “rada aizvien lielāku stratēģisku apdraudējumu visai Eiropai”, un tā kā Sāhelas un Sahāras reģions ir viena no ES prioritātēm cīņā pret terorismu;

| AA. | tā kā ir būtiski slēgt pieeju nelegālās tirdzniecības un cilvēku nolaupīšanas finansējuma avotiem un šajā sakarībā veikt visus iespējamos pasākumus, lai novērstu noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu; |
| --- | --- |

AA.

tā kā ir būtiski slēgt pieeju nelegālās tirdzniecības un cilvēku nolaupīšanas finansējuma avotiem un šajā sakarībā veikt visus iespējamos pasākumus, lai novērstu noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu;

| 1. | godā terorisma upuru piemiņu; stingri nosoda terorismu visās tā formās un izpausmēs un aicina bez ierunām atbrīvot visus ķīlniekus; |
| --- | --- |

1.

godā terorisma upuru piemiņu; stingri nosoda terorismu visās tā formās un izpausmēs un aicina bez ierunām atbrīvot visus ķīlniekus;

| 2. | pauž dziļu nožēlu par drošības situācijas pasliktināšanos Sāhelas un Sahāras reģionā, kas ir maksājis daudz dzīvību un draud mazināt dažos pēdējos gados šajā reģionā panākto progresu cīņā pret terorismu; |
| --- | --- |

2.

pauž dziļu nožēlu par drošības situācijas pasliktināšanos Sāhelas un Sahāras reģionā, kas ir maksājis daudz dzīvību un draud mazināt dažos pēdējos gados šajā reģionā panākto progresu cīņā pret terorismu;

| 3. | aicina Apvienoto Nāciju Organizāciju steidzami sagatavot saskaņotāku reakciju uz situāciju Sāhelas reģionā, kā paredzēts ANO Drošības padomes priekšsēdētāja 2009. gada 10. jūlija paziņojumā (S/PRST/2009/20) par pārrobežu noziedzīgo darbību un terorisma draudu apkarošanu, jo īpaši Sāhelas un Sahāras reģionā, kā arī par Visaptverošās pretterorisma stratēģijas īstenošanu šajā reģionā; |
| --- | --- |

3.

aicina Apvienoto Nāciju Organizāciju steidzami sagatavot saskaņotāku reakciju uz situāciju Sāhelas reģionā, kā paredzēts ANO Drošības padomes priekšsēdētāja 2009. gada 10. jūlija paziņojumā (S/PRST/2009/20) par pārrobežu noziedzīgo darbību un terorisma draudu apkarošanu, jo īpaši Sāhelas un Sahāras reģionā, kā arī par Visaptverošās pretterorisma stratēģijas īstenošanu šajā reģionā;

| 4. | uzsver, cik svarīgi ir sniegt palīdzību, atbalstu un psiholoģisko aprūpi terorisma upuriem un viņu ģimenēm; |
| --- | --- |

4.

uzsver, cik svarīgi ir sniegt palīdzību, atbalstu un psiholoģisko aprūpi terorisma upuriem un viņu ģimenēm;

| 5. | atbalsta starptautiskās sadarbības stiprināšanu pretterorisma jomā, atzinīgi vērtē dažu valstu starpā notiekošo saskaņošanas procesu, mudina visas šā reģiona valstis turpināt apvienot centienus efektīvi apkarot terorismu un organizēto noziedzību un cer, ka konkurence reģionu starpā neliks šķēršļus informācijas apmaiņai; |
| --- | --- |

5.

atbalsta starptautiskās sadarbības stiprināšanu pretterorisma jomā, atzinīgi vērtē dažu valstu starpā notiekošo saskaņošanas procesu, mudina visas šā reģiona valstis turpināt apvienot centienus efektīvi apkarot terorismu un organizēto noziedzību un cer, ka konkurence reģionu starpā neliks šķēršļus informācijas apmaiņai;

| 6. | aicina Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālsekretāru, Eiropadomes priekšsēdētāju un ĀS Komisijas priekšsēdētāju veicināt Alžīrijas, Mali, Nigēras, Mauritānijas, Lībijas un Čadas valsts vadītāju augstākā līmeņa sanāksmes organizēšanu ar mērķi izstrādāt vienotu stratēģiju organizācijas al-Qaeda atzara Islāma Magrebas valstīs (AQMI) apkarošanai un nodrošināt kopēju kontroli pār visu Sāhelas un Sahāras reģionu; |
| --- | --- |

6.

aicina Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālsekretāru, Eiropadomes priekšsēdētāju un ĀS Komisijas priekšsēdētāju veicināt Alžīrijas, Mali, Nigēras, Mauritānijas, Lībijas un Čadas valsts vadītāju augstākā līmeņa sanāksmes organizēšanu ar mērķi izstrādāt vienotu stratēģiju organizācijas al-Qaeda atzara Islāma Magrebas valstīs (AQMI) apkarošanai un nodrošināt kopēju kontroli pār visu Sāhelas un Sahāras reģionu;

| 7. | aicina Sāhelas un Sahāras reģiona valstis apvienot sakaru un izlūkošanas resursus, lai tās savlaicīgi tiktu informētas par Salafistu grupu atrašanās vietu; |
| --- | --- |

7.

aicina Sāhelas un Sahāras reģiona valstis apvienot sakaru un izlūkošanas resursus, lai tās savlaicīgi tiktu informētas par Salafistu grupu atrašanās vietu;

| 8. | aicina starptautisko sabiedrību atbalstīt Sāhelas un Sahāras reģiona valstis, nodrošinot tām iespēju efektīvi uzraudzīt gaisa telpu un sauszemes teritoriju, un šajā sakarībā nodrošināt tās ar nepieciešamo militāro aprīkojumu un tehnisko atbalstu teroristu apkarošanā; |
| --- | --- |

8.

aicina starptautisko sabiedrību atbalstīt Sāhelas un Sahāras reģiona valstis, nodrošinot tām iespēju efektīvi uzraudzīt gaisa telpu un sauszemes teritoriju, un šajā sakarībā nodrošināt tās ar nepieciešamo militāro aprīkojumu un tehnisko atbalstu teroristu apkarošanā;

| 9. | mudina Sāhelas un Sahāras reģiona valstis veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai identificētu un arestētu personas, kas saskaņā ar slepenu vienošanos strādā organizācijas al-Qaeda atzara Islāma Magrebas valstīs (AQMI) labā; |
| --- | --- |

9.

mudina Sāhelas un Sahāras reģiona valstis veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai identificētu un arestētu personas, kas saskaņā ar slepenu vienošanos strādā organizācijas al-Qaeda atzara Islāma Magrebas valstīs (AQMI) labā;

| 10. | uzsver, ka starptautiskajai sabiedrībai un jo īpaši Eiropas Savienībai, kā arī ĀKK valstīm un jo īpaši Sāhelas un Sahāras valstu kopienas (CEN-SAD) dalībvalstīm, ir jāpieņem efektīva pieeja vardarbības apkarošanai Sāhelas un Sahāras reģionā; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka starptautiskajai sabiedrībai un jo īpaši Eiropas Savienībai, kā arī ĀKK valstīm un jo īpaši Sāhelas un Sahāras valstu kopienas (CEN-SAD) dalībvalstīm, ir jāpieņem efektīva pieeja vardarbības apkarošanai Sāhelas un Sahāras reģionā;

| 11. | mudina attiecīgo valstu vadītājus izveidot pastāvīgu forumu konsultācijām par miera un drošības jautājumiem reģionā un padarīt to par stabilitātes un attīstības balstu; turklāt iesaka skaidri noteikt saikni starp drošību un attīstību, lai tādējādi maksimāli palielinātu uzsākto programmu efektivitāti; |
| --- | --- |

11.

mudina attiecīgo valstu vadītājus izveidot pastāvīgu forumu konsultācijām par miera un drošības jautājumiem reģionā un padarīt to par stabilitātes un attīstības balstu; turklāt iesaka skaidri noteikt saikni starp drošību un attīstību, lai tādējādi maksimāli palielinātu uzsākto programmu efektivitāti;

| 12. | aicina kaimiņvalstu varas iestādes organizēt vietējiem iedzīvotājiem paredzētas informācijas kampaņas, lai viņus iesaistītu šīs problēmas risināšanā; |
| --- | --- |

12.

aicina kaimiņvalstu varas iestādes organizēt vietējiem iedzīvotājiem paredzētas informācijas kampaņas, lai viņus iesaistītu šīs problēmas risināšanā;

| 13. | aicina ES un tās dalībvalstis mobilizēt visus pieejamos resursus, lai sadarbībā ar Sāhelas un Sahāras reģiona valstīm, Apvienoto Nāciju Organizāciju un citiem starptautiskajiem partneriem veicinātu drošību un attīstību šajā reģionā; |
| --- | --- |

13.

aicina ES un tās dalībvalstis mobilizēt visus pieejamos resursus, lai sadarbībā ar Sāhelas un Sahāras reģiona valstīm, Apvienoto Nāciju Organizāciju un citiem starptautiskajiem partneriem veicinātu drošību un attīstību šajā reģionā;

| 14. | atbalsta Rietumāfrikas valstu ekonomikas kopienas (ECOWAS) un tās starptautisko partneru iniciatīvas, kas paredzētas narkotiku un cilvēku tirdzniecības, kā arī organizētās noziedzības novēršanai un apkarošanai reģionā, izstrādājot reģionālo rīcības plānu, kurā paredzēts izveidot ECOWAS Komisijas priekšsēdētāja Īpašā padomnieka narkotiku un cilvēku tirdzniecības un noziedzības jautājumos biroju; |
| --- | --- |

14.

atbalsta Rietumāfrikas valstu ekonomikas kopienas (ECOWAS) un tās starptautisko partneru iniciatīvas, kas paredzētas narkotiku un cilvēku tirdzniecības, kā arī organizētās noziedzības novēršanai un apkarošanai reģionā, izstrādājot reģionālo rīcības plānu, kurā paredzēts izveidot ECOWAS Komisijas priekšsēdētāja Īpašā padomnieka narkotiku un cilvēku tirdzniecības un noziedzības jautājumos biroju;

| 15. | uzsver, ka ir jāveic efektīvi pasākumi, lai slēgtu pieeju teroristu un to sabiedroto finansējuma avotiem, un aicina reģiona valstis veikt pasākumus, ko atbalsta ANO Narkotiku un noziegumu apkarošanas birojs (UNODC), proti, reformēt krimināltiesību sistēmas, korupcijas novēršanas tiesību aktus, uzlabot vieglo ieroču tirdzniecības uzraudzību un iesaldēt aizdomās turamo personu banku kontus; |
| --- | --- |

15.

uzsver, ka ir jāveic efektīvi pasākumi, lai slēgtu pieeju teroristu un to sabiedroto finansējuma avotiem, un aicina reģiona valstis veikt pasākumus, ko atbalsta ANO Narkotiku un noziegumu apkarošanas birojs (UNODC), proti, reformēt krimināltiesību sistēmas, korupcijas novēršanas tiesību aktus, uzlabot vieglo ieroču tirdzniecības uzraudzību un iesaldēt aizdomās turamo personu banku kontus;

| 16. | atzinīgi vērtē starptautisko spiedienu uz valstīm, kas sniedz materiālu un finansiālu atbalstu teroristu grupām, un apņemas izmantot politiskā spiediena instrumentus, lai risinātu ar atsevišķu teroristu grupu aizvien pieaugošo finansēšanu saistītos jautājumus; |
| --- | --- |

16.

atzinīgi vērtē starptautisko spiedienu uz valstīm, kas sniedz materiālu un finansiālu atbalstu teroristu grupām, un apņemas izmantot politiskā spiediena instrumentus, lai risinātu ar atsevišķu teroristu grupu aizvien pieaugošo finansēšanu saistītos jautājumus;

| 17. | stingri nosoda uzņēmumus un organizācijas, par kurām ir plaši zināms, ka tās sniedz atbalstu teroristu organizācijām, lai arī tehniski tās nekādus tiesību aktus nav pārkāpušas; |
| --- | --- |

17.

stingri nosoda uzņēmumus un organizācijas, par kurām ir plaši zināms, ka tās sniedz atbalstu teroristu organizācijām, lai arī tehniski tās nekādus tiesību aktus nav pārkāpušas;

| 18. | aicina atbalstīt Āfrikas Terorisma pētījumu un pētniecības centru (ACSRT), kas ir pilnvarots veicināt Āfrikas Savienības (ĀS) pretterorisma iniciatīvu īstenošanu, tā centienos izveidot konfidenciālu datubāzi, kurā tiktu iekļauti par terorismu aizdomās turēto personu vārdi un informācija par teroristu aktivitāšu tendencēm; |
| --- | --- |

18.

aicina atbalstīt Āfrikas Terorisma pētījumu un pētniecības centru (ACSRT), kas ir pilnvarots veicināt Āfrikas Savienības (ĀS) pretterorisma iniciatīvu īstenošanu, tā centienos izveidot konfidenciālu datubāzi, kurā tiktu iekļauti par terorismu aizdomās turēto personu vārdi un informācija par teroristu aktivitāšu tendencēm;

| 19. | atzinīgi vērtē to, ka ES “stabilitātes instrumenta” naudas līdzekļu izmantošanas joma ir paplašināta, iekļaujot arī Sāhelas un Sahāras reģionu; |
| --- | --- |

19.

atzinīgi vērtē to, ka ES “stabilitātes instrumenta” naudas līdzekļu izmantošanas joma ir paplašināta, iekļaujot arī Sāhelas un Sahāras reģionu;

| 20. | atbalsta spēju uzlabošanu ar tādu daudzpusēju struktūru palīdzību kā Apvienoto Nāciju Organizācija; |
| --- | --- |

20.

atbalsta spēju uzlabošanu ar tādu daudzpusēju struktūru palīdzību kā Apvienoto Nāciju Organizācija;

| 21. | aicina nodrošināt, lai visi pasākumi, kas tiek veikti, lai apkarotu terorismu, atbilstu starptautiskajām cilvēktiesību konvencijām un protokoliem; |
| --- | --- |

21.

aicina nodrošināt, lai visi pasākumi, kas tiek veikti, lai apkarotu terorismu, atbilstu starptautiskajām cilvēktiesību konvencijām un protokoliem;

| 22. | pieprasa saskaņot reģionā notiekošo cīņu pret teroristu grupējumiem un reģiona attīstību; |
| --- | --- |

22.

pieprasa saskaņot reģionā notiekošo cīņu pret teroristu grupējumiem un reģiona attīstību;

| 23. | aicina Eiropas Savienību reģionālo indikatīvo programmu un valsts indikatīvo programmu kontekstā palielināt atbalstu reģiona iedzīvotājiem, palīdzot tiem nodrošināt labāku piekļuvi ūdenim, vispārējai izglītībai un veselības aprūpes pakalpojumiem, kā arī labāku infrastruktūru, kas pavērtu iespējas uzņēmējdarbības un tirdzniecības aktivitātēm šajā reģionā; |
| --- | --- |

23.

aicina Eiropas Savienību reģionālo indikatīvo programmu un valsts indikatīvo programmu kontekstā palielināt atbalstu reģiona iedzīvotājiem, palīdzot tiem nodrošināt labāku piekļuvi ūdenim, vispārējai izglītībai un veselības aprūpes pakalpojumiem, kā arī labāku infrastruktūru, kas pavērtu iespējas uzņēmējdarbības un tirdzniecības aktivitātēm šajā reģionā;

| 24. | norāda, ka nevalstisko organizāciju darbība sniedz būtisku ieguldījumu attīstībā, demokrātijā un cilvēktiesību ievērošanā un ka būtu lietderīgi ar tām konsultēties, lai iegūtu svarīgu informāciju par vietējo situāciju; norāda, ka nedrīkst pieļaut, ka represīvi pretterorisma pasākumi kļūst par šķērsli šādu organizāciju centieniem attīstības, demokrātijas un cilvēktiesību ievērošanas jomās; |
| --- | --- |

24.

norāda, ka nevalstisko organizāciju darbība sniedz būtisku ieguldījumu attīstībā, demokrātijā un cilvēktiesību ievērošanā un ka būtu lietderīgi ar tām konsultēties, lai iegūtu svarīgu informāciju par vietējo situāciju; norāda, ka nedrīkst pieļaut, ka represīvi pretterorisma pasākumi kļūst par šķērsli šādu organizāciju centieniem attīstības, demokrātijas un cilvēktiesību ievērošanas jomās;

| 25. | norāda, ka Sāhela ir viens no reģioniem, kurus visvairāk skārušas klimata pārmaiņas un bioloģiskās daudzveidības samazināšanās, kas savukārt ievērojami ietekmē lauksaimniecību un lauksaimnieku un vietējo iedzīvotāju dzīvi, un ka tas palielinās nabadzību un nevienlīdzību; |
| --- | --- |

25.

norāda, ka Sāhela ir viens no reģioniem, kurus visvairāk skārušas klimata pārmaiņas un bioloģiskās daudzveidības samazināšanās, kas savukārt ievērojami ietekmē lauksaimniecību un lauksaimnieku un vietējo iedzīvotāju dzīvi, un ka tas palielinās nabadzību un nevienlīdzību;

| 26. | mudina Eiropas Komisiju atbalstīt pasākumus pakāpeniskās šā reģiona pārtuksnešošanās novēršanai, tostarp arī izmantojot pētniecībā gūtās un vietējo iedzīvotāju zināšanas šajā jomā; |
| --- | --- |

26.

mudina Eiropas Komisiju atbalstīt pasākumus pakāpeniskās šā reģiona pārtuksnešošanās novēršanai, tostarp arī izmantojot pētniecībā gūtās un vietējo iedzīvotāju zināšanas šajā jomā;

| 27. | uzdod tās līdzpriekšsēdētājiem šo rezolūciju nosūtīt ĀKK un ES Ministru padomei, Eiropadomes priekšsēdētājam, Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietniekam/ Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālsekretāram un Sāhelas un Sahāras reģiona valstu valdībām. |
| --- | --- |

27.

uzdod tās līdzpriekšsēdētājiem šo rezolūciju nosūtīt ĀKK un ES Ministru padomei, Eiropadomes priekšsēdētājam, Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietniekam/ Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālsekretāram un Sāhelas un Sahāras reģiona valstu valdībām.

DEKLARĀCIJA

par 2010. gada 28. novembrī Kotdivuārā notikušo prezidenta vēlēšanu otrās kārtas rezultātu paziņošanu

ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja,

tiekoties sanāksmē Kinšasā (Kongo Demokrātiskā Republika), kas norisinājās 2010. gada 2.–4. decembrī,

ņemot vērā Kotdivuāras vēlēšanu likuma noteikumus,

ņemot vērā to politisko partiju, grupu, spēku un kandidātu Rīcības kodeksu, kas balotējas vēlēšanās Kotdivuārā,

ņemot vērā apdraudējumu, ko vēlēšanu procesa jebkāda veida traucējumi varētu radīt politiskajam un sociālajam līdzsvaram, kurš ar grūtībām panākts Kotdivuārā, un stabilitātei visā reģionā,

ņemot vērā vairāku starptautisko organizāciju, jo īpaši Āfrikas Savienības, Rietumāfrikas valstu ekonomikas savienības (ECOWAS) un Eiropas Savienības vēlēšanu novērotāju misiju sākotnējos secinājumus, kuros tika konstatēts, ka prezidenta vēlēšanu otrā kārta ir notikusi brīvā un demokrātiskā veidā,

| 1. | pauž nožēlu par vardarbīgajām sadursmēm, kas dažās valsts daļās izcēlās, gaidot provizorisko rezultātu paziņošanu, un kas noveda pie vairākiem nāves gadījumiem; |
| --- | --- |

1.

pauž nožēlu par vardarbīgajām sadursmēm, kas dažās valsts daļās izcēlās, gaidot provizorisko rezultātu paziņošanu, un kas noveda pie vairākiem nāves gadījumiem;

| 2. | pauž nožēlu, ka Kotdivuāras Neatkarīgās vēlēšanu komisijas pienācīgas darbības traucēšanas dēļ prezidenta vēlēšanu otrās kārtas provizoriskos rezultātus nevarēja paziņot vēlēšanu likumā paredzētajā laikā; |
| --- | --- |

2.

pauž nožēlu, ka Kotdivuāras Neatkarīgās vēlēšanu komisijas pienācīgas darbības traucēšanas dēļ prezidenta vēlēšanu otrās kārtas provizoriskos rezultātus nevarēja paziņot vēlēšanu likumā paredzētajā laikā;

| 3. | mudina visas iesaistītās puses pēc tam, kad Kotdivuāras Konstitucionālā padome paziņos galīgos rezultātus, saglabāt maksimālu savaldību un izmantot piemērotus tiesiskos instrumentus sūdzību iesniegšanai; |
| --- | --- |

3.

mudina visas iesaistītās puses pēc tam, kad Kotdivuāras Konstitucionālā padome paziņos galīgos rezultātus, saglabāt maksimālu savaldību un izmantot piemērotus tiesiskos instrumentus sūdzību iesniegšanai;

| 4. | atgādina Konstitucionālajai padomei, ka visi lēmumi ir jāpieņem objektīvi, ar augstu pienākuma un atbildības sajūtu pret Kotdivuāras tautu; |
| --- | --- |

4.

atgādina Konstitucionālajai padomei, ka visi lēmumi ir jāpieņem objektīvi, ar augstu pienākuma un atbildības sajūtu pret Kotdivuāras tautu;

| 5. | nosoda Konstitucionālās padomes lēmumu Kotdivuāras Neatkarīgās vēlēšanu komisijas publicētos provizoriskos vēlēšanu rezultātus atzīt par spēkā neesošiem, iepriekš neievērojot vēlēšanu likumā noteikto kārtību; |
| --- | --- |

5.

nosoda Konstitucionālās padomes lēmumu Kotdivuāras Neatkarīgās vēlēšanu komisijas publicētos provizoriskos vēlēšanu rezultātus atzīt par spēkā neesošiem, iepriekš neievērojot vēlēšanu likumā noteikto kārtību;

| 6. | atsakās atzīt Konstitucionālās padomes paziņotos rezultātus, uzskatot tos par pretējiem Kotdivuāras tautas vēlēšanās paustajām vēlmēm. |
| --- | --- |

6.

atsakās atzīt Konstitucionālās padomes paziņotos rezultātus, uzskatot tos par pretējiem Kotdivuāras tautas vēlēšanās paustajām vēlmēm.

---

(1)  ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja pieņēmusi 2010. gada 4. decembrī Kinšasā (Kongo Demokrātiskā Republika).

1

(2)  OV C 306 E, 15.12.2006., 96. lpp.

2

(3)  OV C 8 E, 14.1.2010., 85. lpp.

3

(4)  ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja pieņēmusi 2010. gada 4. decembrī Kinšasā (Kongo Demokrātiskā Republika).

4

(5)  OV C 341 E, 16.12.2010., 25. lpp.

5

(6)  OV C 193, 16.7.2010., 20. lpp.

6

(7)  Kopenhāgenas vienošanās.

7

(8)  Tiek izmantoti tikai 7 % no hidropotenciāla un 1 % no ģeotermālā potenciāla.

8

(9)  ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja pieņēmusi 2010. gada 4. decembrī Kinšasā (Kongo Demokrātiskā Republika).

9

(10)  OV C 271, 25.10.2008., 32. lpp.

10

(11)  ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācija (FAO), Situācija pārtikas nodrošinātības jomā pasaulē: pārtikas nodrošinātības jautājumu risināšana ilgstošas krīzes apstākļos, 2010. gads.

11

FAO

(12)  “Tūkstošgades attīstības mērķu izvērtēšana”, ANO Attīstības programma (UNDP), ANO Iedzīvotāju fonds (UNFPA), ANO Bērnu fonds (UNICEF) (koordinators) un ANO Pasaules pārtikas programma (WFP), 2010. gada janvāris.

12

UNDP

UNFPA

UNICEF

WFP

(13)  Progress bērnu labā — objektīvs skatījums uz Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu, ANO Bērnu fonds (UNICEF), 2010. gada septembris.

13

UNICEF

(14)  Progress bērnu labā — objektīvs skatījums uz Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu, ANO Bērnu fonds (UNICEF), 2010. gada septembris.

14

UNICEF

(15)  UNESCO Politikas pārskats par bērnu invalīdu agrīnā vecumā iekļaušanu: agrīnās bērnības imperatīvs Nr. 46 / 2009. gada aprīlis–jūnijs.

15

UNESCO

(16)  ANO Bērnu fonds (UNICEF), Progress bērnu labā — objektīvs skatījums uz Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu, Nr. 9, 2010. gada septembris.

16

UNICEF

(17)  “Tūkstošgades attīstības mērķu izvērtēšana”, ANO Attīstības programma (UNDP), ANO Iedzīvotāju fonds (UNFPA), ANO Bērnu fonds (UNICEF) (koordinators) un ANO Pasaules pārtikas programma (WFP), 2010. gada janvāris.

17

UNDP

UNFPA

UNICEF

WFP

(18)  ANO Izglītības, zinātnes un kultūras organizācijas (UNESCO) ģenerāldirektores Irina Bokova, ANO Attīstības programmas (UNDP) administratores Helen Clark, ANO Bērnu fonda (UNICEF) izpilddirektora Anthony Lake un Starptautiskās darba organizācijas (SDO) ģenerāldirektora Juan Somavia2010. gada 5. oktobra kopīgais paziņojums.

18

UNESCO

Irina Bokova

UNDP

Helen Clark

UNICEF

Anthony Lake

Juan Somavia

(19)  Progress bērnu labā — objektīvs skatījums uz Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu, ANO Bērnu fonds (UNICEF), 2010. gada septembris.

19

UNICEF

(20)  ANO Bērnu fonds (UNICEF), Progress bērnu labā — objektīvs skatījums uz Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu, Nr. 9, 2010. gada septembris.

20

UNICEF

(21)  Pret bērnu darbu vērsto pasākumu paātrināšana, SDO, 2010. gads.

21

(22)  COM(2010)159.

22

(23)  ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja pieņēmusi 2010. gada 4. decembrī Kinšasā (Kongo Demokrātiskā Republika).

23

(24)  OV C 271, 25.10.2008., 32. lpp.

24

(25)  OV C 297 E, 20.11.2008, 201. lpp.

25

(26)  OV C 46 E, 24.2.2010, 10. lpp.

26

(27)  OV C 285 E, 21.10.2010, 69 lpp.

27

(28)  Minētajā datumā pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0174.

28

(29)  OV C 58, 1.3.2008, 44. lpp.

29

(30)  ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja pieņēmusi 2010. gada 4. decembrī Kinšasā (Kongo Demokrātiskā Republika).

30

(31)  OV C 115, 4.5.2010., 1. lpp.

31

(32)  http://www.potomacinstitute.org/attachments/525_Maghreb%20Terrorism%20report.pdf

32

---