# Den Europæiske Unions C 104/2011

| | ISSN 1725-2393
  doi:10.3000/17252393.C_2011.104.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 104 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 54. årgang2. april 2011 |

ISSN 1725-2393

doi:10.3000/17252393.C_2011.104.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

C 104

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

54. årgang2. april 2011

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | UDTALELSER |
| | Regionsudvalget |
| | 88. plenarmøde den 27. og 28. januar 2011 |
| 2011/C 104/01 | Regionsudvalgets udtalelse Lokale Fødevaresystemer (perspektivudtalelse) | 1 |
| 2011/C 104/02 | Regionsudvalgets udtalelse Nye perspektiver for revisionen af EGTS-forordningen (initiativudtalelse) | 7 |
| 2011/C 104/03 | Regionsudvalgets udtalelse En ny turismepolitik for Europa — verdens førende rejsemål | 13 |
| 2011/C 104/04 | Regionsudvalgets udtalelse Lokal- og regionalstyre i Aserbajdsjan og udvikling af samarbejde mellem Aserbajdsjan og EU | 18 |
| 2011/C 104/05 | Regionsudvalgets udtalelse Forenkling af gennemførelsen af rammeprogrammerne for forskning | 21 |
| 2011/C 104/06 | Regionsudvalgets udtalelse Unge på vej | 26 |
| 2011/C 104/07 | Regionsudvalgets udtalelse Europæisk film i den digitale tidsalder | 31 |
| 2011/C 104/08 | Regionsudvalgets udtalelse Biomasses bæredygtighed | 35 |
| 2011/C 104/09 | Regionsudvalgets udtalelse Sikre, tilstrækkelige og bæredygtige pensionssystemer i Europa | 39 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

UDTALELSER

Regionsudvalget

88. plenarmøde den 27. og 28. januar 2011

2011/C 104/01

Regionsudvalgets udtalelse Lokale Fødevaresystemer (perspektivudtalelse)

1

2011/C 104/02

Regionsudvalgets udtalelse Nye perspektiver for revisionen af EGTS-forordningen (initiativudtalelse)

7

2011/C 104/03

Regionsudvalgets udtalelse En ny turismepolitik for Europa — verdens førende rejsemål

13

2011/C 104/04

Regionsudvalgets udtalelse Lokal- og regionalstyre i Aserbajdsjan og udvikling af samarbejde mellem Aserbajdsjan og EU

18

2011/C 104/05

Regionsudvalgets udtalelse Forenkling af gennemførelsen af rammeprogrammerne for forskning

21

2011/C 104/06

Regionsudvalgets udtalelse Unge på vej

26

2011/C 104/07

Regionsudvalgets udtalelse Europæisk film i den digitale tidsalder

31

2011/C 104/08

Regionsudvalgets udtalelse Biomasses bæredygtighed

35

2011/C 104/09

Regionsudvalgets udtalelse Sikre, tilstrækkelige og bæredygtige pensionssystemer i Europa

39

| | III   Forberedende retsakter |
| --- | --- |
| | Regionsudvalget |
| | 88. plenarmøde den 27. og 28. januar 2011 |
| 2011/C 104/10 | Regionsudvalgets udtalelse Ændret forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1290/2005 og (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår uddeling af fødevarer til de socialt dårligst stillede personer i Unionen | 44 |
| 2011/C 104/11 | Regionsudvalgets udtalelse Videreudvikling af en integreret havpolitik og viden om havene 2020 | 47 |
| 2011/C 104/12 | Regionsudvalgets udtalelse Et fælles europæiske jernbanenet | 53 |
| 2011/C 104/13 | Regionsudvalgets udtalelse Valgfrihed for medlemsstaterne til at træffe beslutninger om dyrkning af genetisk modificerede organismer på deres territorium | 62 |

III   Forberedende retsakter

Regionsudvalget

88. plenarmøde den 27. og 28. januar 2011

2011/C 104/10

Regionsudvalgets udtalelse Ændret forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1290/2005 og (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår uddeling af fødevarer til de socialt dårligst stillede personer i Unionen

44

2011/C 104/11

Regionsudvalgets udtalelse Videreudvikling af en integreret havpolitik og viden om havene 2020

47

2011/C 104/12

Regionsudvalgets udtalelse Et fælles europæiske jernbanenet

53

2011/C 104/13

Regionsudvalgets udtalelse Valgfrihed for medlemsstaterne til at træffe beslutninger om dyrkning af genetisk modificerede organismer på deres territorium

62

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

UDTALELSER

Regionsudvalget

88. plenarmøde den 27. og 28. januar 2011

| 2.4.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 104/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 104/1

---

Regionsudvalgets udtalelse »Lokale Fødevaresystemer« (perspektivudtalelse)

2011/C 104/01

REGIONSUDVALGET mener, at:

| — | lokale fødevaresystemer støtter den lokale og regionale økonomi. Disse kredsløb har overordentlig stor betydning i underprivilegerede områder. De fungerer som en løftestang for udnyttelsen af det lokale potentiale og kan bidrage til at give miskendte og forsømte områder et bedre image; |
| --- | --- |

—

lokale fødevaresystemer støtter den lokale og regionale økonomi. Disse kredsløb har overordentlig stor betydning i underprivilegerede områder. De fungerer som en løftestang for udnyttelsen af det lokale potentiale og kan bidrage til at give miskendte og forsømte områder et bedre image;

| — | korte distributionskanaler resulterer i en større interaktion mellem forbrugere og producenter. Dette giver forbrugeren mulighed for at opbygge et tillidsforhold til producenterne, og han kan umiddelbart finde ud af, hvor produkterne kommer fra. De sikrer ligeledes fødevaresuverænitet på et grundlæggende niveau; |
| --- | --- |

—

korte distributionskanaler resulterer i en større interaktion mellem forbrugere og producenter. Dette giver forbrugeren mulighed for at opbygge et tillidsforhold til producenterne, og han kan umiddelbart finde ud af, hvor produkterne kommer fra. De sikrer ligeledes fødevaresuverænitet på et grundlæggende niveau;

| — | lokale fødevaresystemer resulterer i miljømæssige fordele gennem mere bæredygtige produktionssystemer; |
| --- | --- |

—

lokale fødevaresystemer resulterer i miljømæssige fordele gennem mere bæredygtige produktionssystemer;

| — | Kommissionen derfor bør:






  1. | foreslå medlemsstaterne at opstille mål for udviklingen af lokale fødevaresystemer i den strategi for udvikling af landdistrikterne, som skal realiseres af de lokale og regionale myndigheder med støtte fra EU og de nationale myndigheder; |
| --- | --- | --- |

—

Kommissionen derfor bør:

1.

foreslå medlemsstaterne at opstille mål for udviklingen af lokale fødevaresystemer i den strategi for udvikling af landdistrikterne, som skal realiseres af de lokale og regionale myndigheder med støtte fra EU og de nationale myndigheder;

| 2. | vedtage definitioner af »lokale fødevarer« og »lokale fødevaresystemer« og introducere et nyt logo og finde frem til et fælles symbol og en fælles ordning for lokale fødevarer, der skal indgå i forordningen om landbrugsprodukters kvalitet; |
| --- | --- |

2.

vedtage definitioner af »lokale fødevarer« og »lokale fødevaresystemer« og introducere et nyt logo og finde frem til et fælles symbol og en fælles ordning for lokale fødevarer, der skal indgå i forordningen om landbrugsprodukters kvalitet;

| 3. | introducere en direkte markedsføringsordning for registrerede lokale fødevarer, der kan forvaltes af medlemsstater på lokalt og regionalt niveau; |
| --- | --- |

3.

introducere en direkte markedsføringsordning for registrerede lokale fødevarer, der kan forvaltes af medlemsstater på lokalt og regionalt niveau;

| 4. | undersøge om artikel 26 i direktiv 2004/18/EF om samordning af fremgangsmåderne ved indgåelse af offentlige vareindkøbskontrakter kan ændres, således at begrebet »lokalt produceret« kan blive en standard udvælgelseskriterium i udbud vedrørende levering af fødevarer til f.eks. skoler, plejehjem og offentlige instanser. |
| --- | --- |

4.

undersøge om artikel 26 i direktiv 2004/18/EF om samordning af fremgangsmåderne ved indgåelse af offentlige vareindkøbskontrakter kan ændres, således at begrebet »lokalt produceret« kan blive en standard udvælgelseskriterium i udbud vedrørende levering af fødevarer til f.eks. skoler, plejehjem og offentlige instanser.

| Ordfører | : | Lenie Dwarshuis-Van De Beek (NL/ALDE), medlem af provinsstyrelsen for Zuid-Holland |
| --- | --- | --- |

Ordfører

:

Lenie Dwarshuis-Van De Beek (NL/ALDE), medlem af provinsstyrelsen for Zuid-Holland

I.   UDFORDRINGER OG MÅLSÆTNINGER

Set i lyset af at emnet for rapporten »Lokale fødevaresystemer« bør ses i en bredere kontekst, ønsker Regionsudvalget at understrege følgende:

Fødevarer og landbrug set i relation til Europa 2020-strategien

| 1. | verden står for nærværende over for forskelligartede og væsentlige udfordringer: en stor befolkningstilvækst, øgede forbrugsmuligheder og klimaændringer; |
| --- | --- |

1.

verden står for nærværende over for forskelligartede og væsentlige udfordringer: en stor befolkningstilvækst, øgede forbrugsmuligheder og klimaændringer;

| 2. | disse udfordringer ledsages af truslen om mangel på fødevarer, foderstoffer, fossil energi, råstoffer, fibre og drikkevand, en stigende jordforringelse og tab af biodiversitet samt en øget risiko for sammenbrud på de finansielle markeder, politisk ustabilitet og væbnede konflikter; |
| --- | --- |

2.

disse udfordringer ledsages af truslen om mangel på fødevarer, foderstoffer, fossil energi, råstoffer, fibre og drikkevand, en stigende jordforringelse og tab af biodiversitet samt en øget risiko for sammenbrud på de finansielle markeder, politisk ustabilitet og væbnede konflikter;

| 3. | fødevaresikkerheden påvirkes derudover af, at verdens befolkning flytter fra landområder til storbyområder, at udbyttet af eksisterende fødevareproduktionslokaliteter forbedres på globalt plan, at naturområder omlægges til nye produktionsområder, at nye produktionsforme udvikles, og den kendsgerning at områder, hvor der dyrkes fødevarer, i stedet må give plads til produktion af biobrændstoffer og udvidelse af bymæssig bebyggelse; |
| --- | --- |

3.

fødevaresikkerheden påvirkes derudover af, at verdens befolkning flytter fra landområder til storbyområder, at udbyttet af eksisterende fødevareproduktionslokaliteter forbedres på globalt plan, at naturområder omlægges til nye produktionsområder, at nye produktionsforme udvikles, og den kendsgerning at områder, hvor der dyrkes fødevarer, i stedet må give plads til produktion af biobrændstoffer og udvidelse af bymæssig bebyggelse;

| 4. | globalt set produceres og markedsføres 80 % af alle fødevarer for nærværende på lokalt niveau. I EU ligger denne andel på ca. 20 %. |
| --- | --- |

4.

globalt set produceres og markedsføres 80 % af alle fødevarer for nærværende på lokalt niveau. I EU ligger denne andel på ca. 20 %.

Den europæiske landbrugsmodel

| 5. | der findes ikke en enkelt europæisk landbrugsmodel – modellen er multifunktionel, og denne mangfoldighed er et vigtigt aktiv; |
| --- | --- |

5.

der findes ikke en enkelt europæisk landbrugsmodel – modellen er multifunktionel, og denne mangfoldighed er et vigtigt aktiv;

| 6. | for at få det optimale ud af en flersidet model skal forbindelserne mellem landbruget og forbrugernes forventninger styrkes, hvilket også gælder for forbindelserne mellem landbrugsproduktionen og de lokale, regionale og internationale markeder; |
| --- | --- |

6.

for at få det optimale ud af en flersidet model skal forbindelserne mellem landbruget og forbrugernes forventninger styrkes, hvilket også gælder for forbindelserne mellem landbrugsproduktionen og de lokale, regionale og internationale markeder;

| 7. | i den flersidede model er det lokale fødevaresystem et centralt emne, som ikke er blevet viet tilstrækkelig opmærksomhed hidtil, og som bør støttes på en professionel, struktureret og innovativ måde. |
| --- | --- |

7.

i den flersidede model er det lokale fødevaresystem et centralt emne, som ikke er blevet viet tilstrækkelig opmærksomhed hidtil, og som bør støttes på en professionel, struktureret og innovativ måde.

Europæiske mål for landbruget

| 8. | det primære formål med europæisk landbrug er at producere og levere fødevarer til borgerne i EU's medlemsstater, samtidig med at der tages højde for behovet for en fair konkurrence og miljøbeskyttelse og behovet for at sikre, at landbrugsproduktionen lever op til de påkrævede standarder for fødevaresikkerhed, kvalitet og prismæssig tilgængelighed; |
| --- | --- |

8.

det primære formål med europæisk landbrug er at producere og levere fødevarer til borgerne i EU's medlemsstater, samtidig med at der tages højde for behovet for en fair konkurrence og miljøbeskyttelse og behovet for at sikre, at landbrugsproduktionen lever op til de påkrævede standarder for fødevaresikkerhed, kvalitet og prismæssig tilgængelighed;

| 9. | fremtidens landbrugs- og fødevareproduktion skal være mere vand- og energibesparende, reducere forbruget af gødningsstoffer og plantebeskyttelsesmidler, være mere diversificeret og være i stand til bedre at udnytte fordelene ved at kombinere plante- og husdyravl, håndtering af organisk affald, brug af restprodukter og produktion af vedvarende energi; |
| --- | --- |

9.

fremtidens landbrugs- og fødevareproduktion skal være mere vand- og energibesparende, reducere forbruget af gødningsstoffer og plantebeskyttelsesmidler, være mere diversificeret og være i stand til bedre at udnytte fordelene ved at kombinere plante- og husdyravl, håndtering af organisk affald, brug af restprodukter og produktion af vedvarende energi;

| 10. | producenterne bør kunne opnå en rimelig levestandard baseret på deres produktion, men det nuværende system skaber ikke den ligevægt i fødevarekæden samt de fødevarepriser og fortjenstmargener, som er nødvendige for, at dette mål kan opfyldes; |
| --- | --- |

10.

producenterne bør kunne opnå en rimelig levestandard baseret på deres produktion, men det nuværende system skaber ikke den ligevægt i fødevarekæden samt de fødevarepriser og fortjenstmargener, som er nødvendige for, at dette mål kan opfyldes;

| 11. | den fælles landbrugspolitik efter 2013 skal finde en ny balance i sin støtte til beskæftigelse og opretholdelse af landbrugsdrift i alle europæiske landbrugsområder, samtidig med at der i særlig grad tages højde for sårbare områder, herunder oplandsområder. Derfor er der også grund til at se med tilfredshed på den vægt, der lægges på den territoriale dimension i Kommissionens nye prioriteter for den fælles landbrugspolitik frem til 2020; |
| --- | --- |

11.

den fælles landbrugspolitik efter 2013 skal finde en ny balance i sin støtte til beskæftigelse og opretholdelse af landbrugsdrift i alle europæiske landbrugsområder, samtidig med at der i særlig grad tages højde for sårbare områder, herunder oplandsområder. Derfor er der også grund til at se med tilfredshed på den vægt, der lægges på den territoriale dimension i Kommissionens nye prioriteter for den fælles landbrugspolitik frem til 2020;

| 12. | udviklingen af lokale fødevaresystemer er særlig relevant for lokale og regionale myndigheder. Disse spiller en væsentlig rolle, da de planlægger, stimulerer og støtter en bæredygtig udvikling af landdistrikternes økonomi. Herunder hører også skabelsen af gunstige betingelser for de lokale fødevaresystemer. |
| --- | --- |

12.

udviklingen af lokale fødevaresystemer er særlig relevant for lokale og regionale myndigheder. Disse spiller en væsentlig rolle, da de planlægger, stimulerer og støtter en bæredygtig udvikling af landdistrikternes økonomi. Herunder hører også skabelsen af gunstige betingelser for de lokale fødevaresystemer.

II.   FORDELE VED DE LOKALE FØDEVARESYSTEMER

Regionsudvalget fremhæver:

De økonomiske fordele ved lokale fødevaresystemer

| 13. | emnet »lokale fødevaresystemer« har stor betydning og vedrører meget mere end blot positioneringen af en ny vifte af europæiske lokale produkter i tillæg til de produkter, som hører under de allerede velkendte ordninger for fødevarekvalitet; |
| --- | --- |

13.

emnet »lokale fødevaresystemer« har stor betydning og vedrører meget mere end blot positioneringen af en ny vifte af europæiske lokale produkter i tillæg til de produkter, som hører under de allerede velkendte ordninger for fødevarekvalitet;

| 14. | lokale fødevaresystemer støtter den lokale og regionale økonomi ved at skabe beskæftigelse i landbrugs- og fødevaresektoren, der omfatter aktiviteter som bearbejdning, distribution samt aktiviteter og tjenesteydelser med relation til salg og markedsføring. Disse kredsløb har overordentlig stor betydning i fjerntliggende landdistrikter, oplandsområder, bjergområder, sårbare områder og underprivilegerede områder; de fungerer som en løftestang for udnyttelsen af det lokale potentiale og kan bidrage til at give miskendte og forsømte områder et bedre image; |
| --- | --- |

14.

lokale fødevaresystemer støtter den lokale og regionale økonomi ved at skabe beskæftigelse i landbrugs- og fødevaresektoren, der omfatter aktiviteter som bearbejdning, distribution samt aktiviteter og tjenesteydelser med relation til salg og markedsføring. Disse kredsløb har overordentlig stor betydning i fjerntliggende landdistrikter, oplandsområder, bjergområder, sårbare områder og underprivilegerede områder; de fungerer som en løftestang for udnyttelsen af det lokale potentiale og kan bidrage til at give miskendte og forsømte områder et bedre image;

| 15. | når indkomsten bruges lokalt på lokalt producerede fødevarer forbliver denne i regionen og har en multiplikatoreffekt på det regionale indkomstniveau, der er tre gange større, end når det drejer sig om de sædvanlige handelskanaler; |
| --- | --- |

15.

når indkomsten bruges lokalt på lokalt producerede fødevarer forbliver denne i regionen og har en multiplikatoreffekt på det regionale indkomstniveau, der er tre gange større, end når det drejer sig om de sædvanlige handelskanaler;

| 16. | investeringer i lokale fødevaresystemer vil resultere i en økonomisk genopretning af underprivilegerede områder, højere indkomster for lokale producenter, et stærkere samarbejde mellem de involverede aktører, en intensiveret iværksætterkultur, større chancer for lokale markeder, mere beskæftigelse, lavere omkostninger og fastholdelse af lokale tjenesteydelser og tilbud. |
| --- | --- |

16.

investeringer i lokale fødevaresystemer vil resultere i en økonomisk genopretning af underprivilegerede områder, højere indkomster for lokale producenter, et stærkere samarbejde mellem de involverede aktører, en intensiveret iværksætterkultur, større chancer for lokale markeder, mere beskæftigelse, lavere omkostninger og fastholdelse af lokale tjenesteydelser og tilbud.

De sociale fordele ved lokale fødevaresystemer

| 17. | korte distributionskanaler resulterer i en større interaktion og gensidig viden/forståelse mellem forbrugere og producenter. Da forbrugeren kender producenterne personligt, kan han umiddelbart finde ud af, hvor produkterne kommer fra, og der opstår et tillidsforhold. De sikrer ligeledes fødevaresuverænitet på et grundlæggende niveau; |
| --- | --- |

17.

korte distributionskanaler resulterer i en større interaktion og gensidig viden/forståelse mellem forbrugere og producenter. Da forbrugeren kender producenterne personligt, kan han umiddelbart finde ud af, hvor produkterne kommer fra, og der opstår et tillidsforhold. De sikrer ligeledes fødevaresuverænitet på et grundlæggende niveau;

| 18. | et udbud af lokale produkter med autentiske, traditionelle, originale, bæredygtige, sæsonbestemte eller andre lokalt værdsatte kendetegn fremmer den sociale sammenhæng og fællesskabsfølelse på lokalt plan og opmuntrer lokalsamfundet til at udvise en miljøvenlig adfærd. Salgssteder for lokale produkter som f.eks. boder og markeder for direkte salg er ofte et bindeled i processen for social og erhvervsmæssig integration for forbrugere, producenter og sælgere; |
| --- | --- |

18.

et udbud af lokale produkter med autentiske, traditionelle, originale, bæredygtige, sæsonbestemte eller andre lokalt værdsatte kendetegn fremmer den sociale sammenhæng og fællesskabsfølelse på lokalt plan og opmuntrer lokalsamfundet til at udvise en miljøvenlig adfærd. Salgssteder for lokale produkter som f.eks. boder og markeder for direkte salg er ofte et bindeled i processen for social og erhvervsmæssig integration for forbrugere, producenter og sælgere;

| 19. | som »Slow Food«-bevægelsen giver udtryk for i sin filosofi om bæredygtige fødevarefællesskaber, har forbrugerne en grundlæggende ret til lokalt producerede, velsmagende og sunde fødevarer. Bevægelsen mener ligeledes, at disse fødevarefællesskaber bør forbindes i et globalt netværk. Gennem salg af lokale produkter er det muligt umiddelbart at skaffe friske fødevarer. Dette har en positiv effekt på folkesundheden, da kosten bliver mere diversificeret og alle de oprindelige næringsværdier bevares, (hvilket i mindre grad er tilfældet med teknikker for langtidsopbevaring); |
| --- | --- |

19.

som »Slow Food«-bevægelsen giver udtryk for i sin filosofi om bæredygtige fødevarefællesskaber, har forbrugerne en grundlæggende ret til lokalt producerede, velsmagende og sunde fødevarer. Bevægelsen mener ligeledes, at disse fødevarefællesskaber bør forbindes i et globalt netværk. Gennem salg af lokale produkter er det muligt umiddelbart at skaffe friske fødevarer. Dette har en positiv effekt på folkesundheden, da kosten bliver mere diversificeret og alle de oprindelige næringsværdier bevares, (hvilket i mindre grad er tilfældet med teknikker for langtidsopbevaring);

| 20. | den globale fødevaresikkerhed fremmes ved, at der i industrilandene opretholdes en lokal fødevareproduktionskapacitet. I ekspanderende storbyområder vil evnen til at imødekomme efterspørgslen efter fødevarer afhænge af, at den lokale fødevareproduktion, selv i byerne, øges. |
| --- | --- |

20.

den globale fødevaresikkerhed fremmes ved, at der i industrilandene opretholdes en lokal fødevareproduktionskapacitet. I ekspanderende storbyområder vil evnen til at imødekomme efterspørgslen efter fødevarer afhænge af, at den lokale fødevareproduktion, selv i byerne, øges.

De miljømæssige fordele ved lokale fødevaresystemer

| 21. | lokale fødevaresystemer resulterer i miljømæssige fordele gennem mere bæredygtige produktionssystemer, reducerede eksterne transportomkostninger (fødevarekilometer) og muligheder for at oprette cirkulære systemer baseret på organisk affald, restprodukter og vedvarende energi; |
| --- | --- |

21.

lokale fødevaresystemer resulterer i miljømæssige fordele gennem mere bæredygtige produktionssystemer, reducerede eksterne transportomkostninger (fødevarekilometer) og muligheder for at oprette cirkulære systemer baseret på organisk affald, restprodukter og vedvarende energi;

| 22. | enhver fødevare har et »fødevarekilometer«-regnskab, der omfatter CO2-emissioner, der opstår som følge af transporten fra det lokale produktionsområde til forbrugeren. Dette gælder for såvel friske fødevarer som for råvarer til bearbejdede fødevarer. Lokale fødevarekredsløb bidrager til at sænke antallet af fødevarekilometer, som et lokalsamfund skaber; |
| --- | --- |

22.

enhver fødevare har et »fødevarekilometer«-regnskab, der omfatter CO2-emissioner, der opstår som følge af transporten fra det lokale produktionsområde til forbrugeren. Dette gælder for såvel friske fødevarer som for råvarer til bearbejdede fødevarer. Lokale fødevarekredsløb bidrager til at sænke antallet af fødevarekilometer, som et lokalsamfund skaber;

| 23. | en lokal fødevare bør alt andet lige have et mindre CO2-fodaftryk end et lignende importeret produkt. Dette fodaftryk kan beregnes ved at underkaste produktet en livscyklusanalyse; |
| --- | --- |

23.

en lokal fødevare bør alt andet lige have et mindre CO2-fodaftryk end et lignende importeret produkt. Dette fodaftryk kan beregnes ved at underkaste produktet en livscyklusanalyse;

| 24. | der er større sandsynlighed for, at producenterne vil kunne anvende unikke salgsargumenter og dermed leve op til forbrugernes forventninger, når de arbejder i et lokalt fødevarekredsløb. De unikke salgsargumenter kan omfatte bæredygtige produktionsforhold, økologiske produktionsmetoder eller supplerende miljøtjenester; |
| --- | --- |

24.

der er større sandsynlighed for, at producenterne vil kunne anvende unikke salgsargumenter og dermed leve op til forbrugernes forventninger, når de arbejder i et lokalt fødevarekredsløb. De unikke salgsargumenter kan omfatte bæredygtige produktionsforhold, økologiske produktionsmetoder eller supplerende miljøtjenester;

| 25. | ved at der skabes lokale afsætningsmuligheder for fødevarer, der produceres i meget små mængder eller har særlige smagskendetegn kan man bidrage til opretholdelsen af biodiversiteten og bevarelsen af frugt- og grønsagssorter og dyrearter, der er ved at forsvinde; |
| --- | --- |

25.

ved at der skabes lokale afsætningsmuligheder for fødevarer, der produceres i meget små mængder eller har særlige smagskendetegn kan man bidrage til opretholdelsen af biodiversiteten og bevarelsen af frugt- og grønsagssorter og dyrearter, der er ved at forsvinde;

| 26. | lokale fødevaresystemer forbindes i dag med cirkulære økonomiske systemer og andre regionale udfordringer, såsom håndteringen af organisk affald, brug af restprodukter – som varme – og vedvarende energi. |
| --- | --- |

26.

lokale fødevaresystemer forbindes i dag med cirkulære økonomiske systemer og andre regionale udfordringer, såsom håndteringen af organisk affald, brug af restprodukter – som varme – og vedvarende energi.

Problemer i fødevarekæden

| 27. | lokale fødevaresystemer kan bidrage til at sikre et rimeligt indkomstniveau for landmændene og genskabe ligevægten mellem aktørerne i fødevarekæden. Idet globalisering og en øget koncentration i fødevaredistributionen har ført til en kløft mellem stigende produktionsomkostninger (3,6 % om året siden 1996), forbrugerpriser (3,3 % om året) og prisen, der betales til landmændene (2,1 % om året) er systemer, som forbedrer landmændenes forhandlingsposition, herunder korte distributionskredsløb, velkomne. |
| --- | --- |

27.

lokale fødevaresystemer kan bidrage til at sikre et rimeligt indkomstniveau for landmændene og genskabe ligevægten mellem aktørerne i fødevarekæden. Idet globalisering og en øget koncentration i fødevaredistributionen har ført til en kløft mellem stigende produktionsomkostninger (3,6 % om året siden 1996), forbrugerpriser (3,3 % om året) og prisen, der betales til landmændene (2,1 % om året) er systemer, som forbedrer landmændenes forhandlingsposition, herunder korte distributionskredsløb, velkomne.

Aktuelle politikker med relevans for lokale produkter

| 28. | EU's politik for landbrugsprodukters kvalitet indeholder kriterier for kvalitetsordninger, som giver producenterne mulighed for at registrere en beskyttet oprindelsesbetegnelse (BOB), en beskyttet geografisk betegnelse (BGB), en garanteret traditionel specialitet (GTS) eller en garanti for økologisk produktion. Der er blevet udarbejdet mærkater for disse produktkategorier. Disse mærkater kan kun anvendes til registrerede produkter med det formål at støtte markedsføringen og bidrage til beskyttelsen af mærkebetegnelser. Produkterne distribueres sædvanligvis i betydelige mængder til en række markeder gennem forskellige distributionskanaler; |
| --- | --- |

28.

EU's politik for landbrugsprodukters kvalitet indeholder kriterier for kvalitetsordninger, som giver producenterne mulighed for at registrere en beskyttet oprindelsesbetegnelse (BOB), en beskyttet geografisk betegnelse (BGB), en garanteret traditionel specialitet (GTS) eller en garanti for økologisk produktion. Der er blevet udarbejdet mærkater for disse produktkategorier. Disse mærkater kan kun anvendes til registrerede produkter med det formål at støtte markedsføringen og bidrage til beskyttelsen af mærkebetegnelser. Produkterne distribueres sædvanligvis i betydelige mængder til en række markeder gennem forskellige distributionskanaler;

| 29. | regioner, som for nærværende fokuserer på deres traditionelle, gastronomiske og landbrugsmæssige værdier, konstaterer, at de råder over dusinvis eller endda hundreder af lokale produkter, som kunne inkluderes i et professionelt lokalt fødevaresystem, men ikke opfylder kravene til eller nødvendiggør en BOB-, BGB-, GTS-registrering eller en registrering som økologisk produceret – selvom nogle produkter har potentialet til at udvikle sig i den retning. En supplerende ramme til støtte for lokale produkter ville være velkommen. |
| --- | --- |

29.

regioner, som for nærværende fokuserer på deres traditionelle, gastronomiske og landbrugsmæssige værdier, konstaterer, at de råder over dusinvis eller endda hundreder af lokale produkter, som kunne inkluderes i et professionelt lokalt fødevaresystem, men ikke opfylder kravene til eller nødvendiggør en BOB-, BGB-, GTS-registrering eller en registrering som økologisk produceret – selvom nogle produkter har potentialet til at udvikle sig i den retning. En supplerende ramme til støtte for lokale produkter ville være velkommen.

III.   POLITISKE ANBEFALINGER

Regionsudvalget har følgende bemærkninger:

Tidligere råd om lokale fødevarer

| 30. | der er tidligere blevet fremsat anbefalinger vedrørende lokale fødevarer i Regionsudvalgets udtalelse af 18. september 1996 om »Beskyttelse og fremme af egnstypiske produkter – et trumfkort for regionerne« (1) og de fleste af disse anbefalinger er stadig relevante. |
| --- | --- |

30.

der er tidligere blevet fremsat anbefalinger vedrørende lokale fødevarer i Regionsudvalgets udtalelse af 18. september 1996 om »Beskyttelse og fremme af egnstypiske produkter – et trumfkort for regionerne« (1) og de fleste af disse anbefalinger er stadig relevante.

| 31. | beklager dybt, at Kommissionens lovgivningsmæssige forslag om politikken for landbrugsprodukters kvalitet er skuffende i forhold til det oprindelige forslag, hvad angår to spørgsmål, der er væsentlige for Regionsudvalget, og som vedrører profileringen af lokale produkter: mærkning af landbrugsprodukter fra bjergområder og små producenters direkte salg på lokale markeder; |
| --- | --- |

31.

beklager dybt, at Kommissionens lovgivningsmæssige forslag om politikken for landbrugsprodukters kvalitet er skuffende i forhold til det oprindelige forslag, hvad angår to spørgsmål, der er væsentlige for Regionsudvalget, og som vedrører profileringen af lokale produkter: mærkning af landbrugsprodukter fra bjergområder og små producenters direkte salg på lokale markeder;

Definitioner

| 32. | der er brug for en fælles definition af »en lokal fødevare«. Idet alle fødevarer produceres eller forarbejdes lokalt, skal der opstilles en liste over differentierende karakteristika og særpræg. Disse skal være klare og enkle med henblik på at undgå komplekse registrerings- og kontrolprocedurer; |
| --- | --- |

32.

der er brug for en fælles definition af »en lokal fødevare«. Idet alle fødevarer produceres eller forarbejdes lokalt, skal der opstilles en liste over differentierende karakteristika og særpræg. Disse skal være klare og enkle med henblik på at undgå komplekse registrerings- og kontrolprocedurer;

| 33. | en lokal fødevare:






  1. | produceres lokalt eller regionalt |
| --- | --- | --- |

33.

en lokal fødevare:

1.

produceres lokalt eller regionalt

| 2. | bidrager til den lokale/regionale udviklingsstrategi for landdistrikter |
| --- | --- |

2.

bidrager til den lokale/regionale udviklingsstrategi for landdistrikter

| 3. | sælges til forbrugeren gennem den , der på samme tid er realistisk, hensigtsmæssig og effektiv. Dette betyder, at der ikke er andre led involveret end a) producenten eller den lokale producentsammenslutning, b) den aktør eller det kooperativ, som har ansvaret for at skabe balance mellem udbud og efterspørgsel og c) forbrugeren |
| --- | --- |

3.

sælges til forbrugeren gennem den , der på samme tid er realistisk, hensigtsmæssig og effektiv. Dette betyder, at der ikke er andre led involveret end a) producenten eller den lokale producentsammenslutning, b) den aktør eller det kooperativ, som har ansvaret for at skabe balance mellem udbud og efterspørgsel og c) forbrugeren

| 4. | kan sælges til den baseret på en lokal kontrakt, men kan ikke sælges – under mærkatet »en lokal fødevare« – til en detailhandelskædes centrale indkøbsafdeling |
| --- | --- |

4.

kan sælges til den baseret på en lokal kontrakt, men kan ikke sælges – under mærkatet »en lokal fødevare« – til en detailhandelskædes centrale indkøbsafdeling

| 5. | markedsføres målrettet over for forbrugerne vha. et eller flere , såsom smag, friskhed, høj kvalitet, kulturelt særpræg, lokal tradition, lokal specialitet, dyrevelfærd, økologisk værdi, sundhedsaspekter eller bæredygtige produktionsmetoder |
| --- | --- |

5.

markedsføres målrettet over for forbrugerne vha. et eller flere , såsom smag, friskhed, høj kvalitet, kulturelt særpræg, lokal tradition, lokal specialitet, dyrevelfærd, økologisk værdi, sundhedsaspekter eller bæredygtige produktionsmetoder

| 6. | sælges så på lokalområdet som muligt, hensigtsmæssigt og effektivt: afstandene kan variere alt efter produkt, region og forhold, men afhænger af et centralt spørgsmål: er salgsstedet det nærmeste, som forbrugeren har adgang til (dette kan variere fra 1 til 50 kilometer) |
| --- | --- |

6.

sælges så på lokalområdet som muligt, hensigtsmæssigt og effektivt: afstandene kan variere alt efter produkt, region og forhold, men afhænger af et centralt spørgsmål: er salgsstedet det nærmeste, som forbrugeren har adgang til (dette kan variere fra 1 til 50 kilometer)

| 7. | er forbundet med et ; |
| --- | --- |

7.

er forbundet med et ;

| 34. | en kort distributionskæde, som oven for nævnt, kan høre under følgende kategorier:






  — | producenter som forbrugere, hvor forbrugerne dyrker deres egne produkter |
| --- | --- | --- |

34.

en kort distributionskæde, som oven for nævnt, kan høre under følgende kategorier:

—

producenter som forbrugere, hvor forbrugerne dyrker deres egne produkter

| — | partnerskaber mellem producenter og forbrugere, hvor forbrugerne deler produktionens risici og indtjeningsmuligheder med producenten eller producenterne, og en skriftlig aftale regulerer det direkte salg af produktet |
| --- | --- |

—

partnerskaber mellem producenter og forbrugere, hvor forbrugerne deler produktionens risici og indtjeningsmuligheder med producenten eller producenterne, og en skriftlig aftale regulerer det direkte salg af produktet

| — | producenternes direkte salg til forbrugerne uden en forudgående aftale mellem de to grupper, som det er tilfældet med salg på landbrugsmarkeder, på lokale ugentlige eller lejlighedsvise markeder og i gårdbutikker |
| --- | --- |

—

producenternes direkte salg til forbrugerne uden en forudgående aftale mellem de to grupper, som det er tilfældet med salg på landbrugsmarkeder, på lokale ugentlige eller lejlighedsvise markeder og i gårdbutikker

| — | producentsalg gennem lokale salgssteder eller kollektive markedsføringsmekanismer, herunder også salg via nye medier som f.eks. onlinesalg på internettet, som giver mulighed for en mere direkte eller enkel levering af fødevarer til slutbrugeren, end det er tilfældet med de traditionelle salgskanaler; |
| --- | --- |

—

producentsalg gennem lokale salgssteder eller kollektive markedsføringsmekanismer, herunder også salg via nye medier som f.eks. onlinesalg på internettet, som giver mulighed for en mere direkte eller enkel levering af fødevarer til slutbrugeren, end det er tilfældet med de traditionelle salgskanaler;

| 35. | et lokalt fødevaresystem:






  1. | er et system, hvor virksomheden er rettet mod forbrugeren |
| --- | --- | --- |

35.

et lokalt fødevaresystem:

1.

er et system, hvor virksomheden er rettet mod forbrugeren

| 2. | et lokalt fødevaresystem omfatter produkter, som fremstilles lokalt i hjemregionen eller i en region, som er en del af et samarbejde mellem regioner |
| --- | --- |

2.

et lokalt fødevaresystem omfatter produkter, som fremstilles lokalt i hjemregionen eller i en region, som er en del af et samarbejde mellem regioner

| 3. | består af indbyrdes sammenhængende processer, der forbinder producenterne med a) forbrugerne og b) samfundet, dvs. miljøet og den regionale økonomi |
| --- | --- |

3.

består af indbyrdes sammenhængende processer, der forbinder producenterne med a) forbrugerne og b) samfundet, dvs. miljøet og den regionale økonomi

| 4. | består af adskillige elementer på flere niveauer, lige fra det enkelte landbrug til det interregionale niveau. Elementerne omfatter fremstilling og/eller forarbejdning af fødevarer, markedsføring og reklame, mærkning, inddragelse af forbrugerne, levering af ledsagende offentlige goder, distribution og transport, regler for sundhed og fødevaresikkerhed, affaldshåndtering og energistyring samt oplæring og uddannelse. |
| --- | --- |

4.

består af adskillige elementer på flere niveauer, lige fra det enkelte landbrug til det interregionale niveau. Elementerne omfatter fremstilling og/eller forarbejdning af fødevarer, markedsføring og reklame, mærkning, inddragelse af forbrugerne, levering af ledsagende offentlige goder, distribution og transport, regler for sundhed og fødevaresikkerhed, affaldshåndtering og energistyring samt oplæring og uddannelse.

Introduktion og udvikling af lokale fødevareordninger og lokale fødevaresystemer

| 36. | i fremtidige strategiske retningslinjer for udvikling af landdistrikter kunne Kommissionen foreslå medlemsstaterne at opstille mål for udviklingen af lokale fødevaresystemer i den strategi for udvikling af landdistrikterne, som skal realiseres af de lokale og regionale myndigheder med støtte fra EU og de nationale myndigheder; |
| --- | --- |

36.

i fremtidige strategiske retningslinjer for udvikling af landdistrikter kunne Kommissionen foreslå medlemsstaterne at opstille mål for udviklingen af lokale fødevaresystemer i den strategi for udvikling af landdistrikterne, som skal realiseres af de lokale og regionale myndigheder med støtte fra EU og de nationale myndigheder;

| 37. | et lokalt fødevaresystem er bedst tjent med en partnerskabsbaseret tilgang, så etableringen af partnerskaber også med forbrugerne bør støttes; |
| --- | --- |

37.

et lokalt fødevaresystem er bedst tjent med en partnerskabsbaseret tilgang, så etableringen af partnerskaber også med forbrugerne bør støttes;

| 38. | et lokalt fødevaresystem kan kun udvikles med godt resultat, hvis det betragtes ud fra en mere overordnet og integreret synsvinkel, hvor det opfattes som en del af mere generelle udviklingsprocesser på lokalt eller regionalt plan, og hvor systemet udgør en integreret del af en proaktiv politik fra de lokale og regionale myndigheders side, herunder politikken for fysisk planlægning. Med henblik på at støtte de lokale og regionale myndigheders indsats på dette område ville en model, dvs. henholdsvis en strategi og en køreplan, være velkommen. Deri kunne også indgå en arealstrategi i de områder, der især er truet af den bymæssige udvikling for at fremme, at nye producenter etablerer sig; |
| --- | --- |

38.

et lokalt fødevaresystem kan kun udvikles med godt resultat, hvis det betragtes ud fra en mere overordnet og integreret synsvinkel, hvor det opfattes som en del af mere generelle udviklingsprocesser på lokalt eller regionalt plan, og hvor systemet udgør en integreret del af en proaktiv politik fra de lokale og regionale myndigheders side, herunder politikken for fysisk planlægning. Med henblik på at støtte de lokale og regionale myndigheders indsats på dette område ville en model, dvs. henholdsvis en strategi og en køreplan, være velkommen. Deri kunne også indgå en arealstrategi i de områder, der især er truet af den bymæssige udvikling for at fremme, at nye producenter etablerer sig;

| 39. | de lokale og regionale myndigheder kan ligeledes få ansvaret for at godkende registreringen af lokale fødevarer, hvor registrerede fødevarer får lov at anvende logoet for en »lokal fødevare«, og de kan udføre overvågningsopgaver. Dette kan de gøre i et tæt samarbejde med regionale aktører, f.eks. med en Leader-gruppe, en landbrugsorganisation eller et handelskammer. Resultaterne kan formidles, overvåges og opdateres af det europæiske netværk for landdistriktsudvikling; |
| --- | --- |

39.

de lokale og regionale myndigheder kan ligeledes få ansvaret for at godkende registreringen af lokale fødevarer, hvor registrerede fødevarer får lov at anvende logoet for en »lokal fødevare«, og de kan udføre overvågningsopgaver. Dette kan de gøre i et tæt samarbejde med regionale aktører, f.eks. med en Leader-gruppe, en landbrugsorganisation eller et handelskammer. Resultaterne kan formidles, overvåges og opdateres af det europæiske netværk for landdistriktsudvikling;

| 40. | et uafhængigt overvågningssystem bør baseres på følgende principper:






  — | Evalueringen af om kravene for adgang til ordningen for lokale kvalitetsfødevarer er overholdt, bør involvere såvel produktet som den berørte landbrugsbedrift og bør helst udføres af en regional kommission |
| --- | --- | --- |

40.

et uafhængigt overvågningssystem bør baseres på følgende principper:

—

Evalueringen af om kravene for adgang til ordningen for lokale kvalitetsfødevarer er overholdt, bør involvere såvel produktet som den berørte landbrugsbedrift og bør helst udføres af en regional kommission

| — | Teknisk bistand til producenterne og orientering om de kommercielle muligheder og de tekniske betingelser for at deltage i ordningerne |
| --- | --- |

—

Teknisk bistand til producenterne og orientering om de kommercielle muligheder og de tekniske betingelser for at deltage i ordningerne

| — | Revisioner vha. spørgeskemaer bør gennemføres over en årrække, således at alle produkter, virksomheder og partnere i distributionskæden underkastes en regelmæssig kontrol med støtte fra forbrugersammenslutninger |
| --- | --- |

—

Revisioner vha. spørgeskemaer bør gennemføres over en årrække, således at alle produkter, virksomheder og partnere i distributionskæden underkastes en regelmæssig kontrol med støtte fra forbrugersammenslutninger

| — | Inspektioner skal kunne resultere i, at et produkt udelukkes fra ordningen |
| --- | --- |

—

Inspektioner skal kunne resultere i, at et produkt udelukkes fra ordningen

| — | En bevist vildledelse af forbrugerne bør betragtes som en overtrædelse af gældende regler; |
| --- | --- |

—

En bevist vildledelse af forbrugerne bør betragtes som en overtrædelse af gældende regler;

| 41. | beskyttelsen af anerkendte produkter som intellektuel ejendom bør sikres på det indre marked, hvor medlemsstaterne bør have ansvaret for at gribe ind, når dette er nødvendigt; |
| --- | --- |

41.

beskyttelsen af anerkendte produkter som intellektuel ejendom bør sikres på det indre marked, hvor medlemsstaterne bør have ansvaret for at gribe ind, når dette er nødvendigt;

| 42. | i tilfælde af, at der sker en udvikling i kommerciel retning, eller et produkts omdømme misbruges, bør lokale fødevarer kunne udvikle sig i retning af et højere beskyttelsesniveau, som en anerkendelse som BGB, BOB, GTS eller en registrering som økologisk produceret resulterer i. |
| --- | --- |

42.

i tilfælde af, at der sker en udvikling i kommerciel retning, eller et produkts omdømme misbruges, bør lokale fødevarer kunne udvikle sig i retning af et højere beskyttelsesniveau, som en anerkendelse som BGB, BOB, GTS eller en registrering som økologisk produceret resulterer i.

Behovet for tiltag og instrumenter på EU-niveau

| 43. | set fra et administrativt, finansielt og økonomisk synspunkt er der stor interesse for at foreslå et nyt europæisk instrument, som er skræddersyet til at kortlægge og støtte lokale fødevarer; |
| --- | --- |

43.

set fra et administrativt, finansielt og økonomisk synspunkt er der stor interesse for at foreslå et nyt europæisk instrument, som er skræddersyet til at kortlægge og støtte lokale fødevarer;

| 44. | hvad angår typologi bør de trufne foranstaltninger omfatte:






  — | skabelse af et gunstigt miljø vha. en lovgivningsmæssig og institutionel ramme, politikudformning, forskning, oplysning og uddannelse |
| --- | --- | --- |

44.

hvad angår typologi bør de trufne foranstaltninger omfatte:

—

skabelse af et gunstigt miljø vha. en lovgivningsmæssig og institutionel ramme, politikudformning, forskning, oplysning og uddannelse

| — | indgreb i forsyningskæden ved brug af redskaber som certificering, markedsføring, reklame, offentlig-private partnerskaber og offentlige indkøb |
| --- | --- |

—

indgreb i forsyningskæden ved brug af redskaber som certificering, markedsføring, reklame, offentlig-private partnerskaber og offentlige indkøb

| — | fremme af pilotprojekter og/eller opgradering ved at støtte initiativer til forsøg og demonstrationer samt formidling og anvendelse af resultaterne |
| --- | --- |

—

fremme af pilotprojekter og/eller opgradering ved at støtte initiativer til forsøg og demonstrationer samt formidling og anvendelse af resultaterne

| — | finansiel støtte gennem EU-, nationale, regionale eller lokale midler. |
| --- | --- |

—

finansiel støtte gennem EU-, nationale, regionale eller lokale midler.

Regionsudvalget mener derfor:

| 45. | at EU bør vedtage definitioner af »lokale fødevarer« og »lokale fødevaresystemer«; |
| --- | --- |

45.

at EU bør vedtage definitioner af »lokale fødevarer« og »lokale fødevaresystemer«;

| 46. | at EU bør introducere et nyt logo og finde frem til et fælles symbol og en fælles ordning for lokale fødevarer, der skal indgå i forordningen om landbrugsprodukters kvalitet. Anvendelsen af EU-logoet beror på frivillighed. Eksisterende kvalitetsmærker i medlemsstater og regioner er fortsat gyldige og kan anvendes. Den enkelte medlemsstat har også fremover ret til at indføre egne kvalitetsmærker i sine regioner eller delstater; |
| --- | --- |

46.

at EU bør introducere et nyt logo og finde frem til et fælles symbol og en fælles ordning for lokale fødevarer, der skal indgå i forordningen om landbrugsprodukters kvalitet. Anvendelsen af EU-logoet beror på frivillighed. Eksisterende kvalitetsmærker i medlemsstater og regioner er fortsat gyldige og kan anvendes. Den enkelte medlemsstat har også fremover ret til at indføre egne kvalitetsmærker i sine regioner eller delstater;

| 47. | at EU kunne anmode det europæiske netværk for landdistriktsudvikling om at etablere en onlinedatabase for registrerede produkter; |
| --- | --- |

47.

at EU kunne anmode det europæiske netværk for landdistriktsudvikling om at etablere en onlinedatabase for registrerede produkter;

| 48. | at EU kunne anmode det europæiske netværk for landdistriktsudvikling om at etablere en onlinedatabase for eksisterende lokale fødevaresystemer, og dermed gøre det muligt for interesserede aktører at fastholde eksempler på bedste praksis; |
| --- | --- |

48.

at EU kunne anmode det europæiske netværk for landdistriktsudvikling om at etablere en onlinedatabase for eksisterende lokale fødevaresystemer, og dermed gøre det muligt for interesserede aktører at fastholde eksempler på bedste praksis;

| 49. | at EU kunne introducere en direkte markedsføringsordning for registrerede lokale fødevarer, der kan forvaltes af medlemsstater på lokalt og regionalt niveau. Denne ordning bør omfatte støtte til markedsføring af lokale fødevarer og kunne placeres under 1. akse i den fælles landbrugspolitiks anden søjle, dvs. politikken for udvikling af landdistrikter; |
| --- | --- |

49.

at EU kunne introducere en direkte markedsføringsordning for registrerede lokale fødevarer, der kan forvaltes af medlemsstater på lokalt og regionalt niveau. Denne ordning bør omfatte støtte til markedsføring af lokale fødevarer og kunne placeres under 1. akse i den fælles landbrugspolitiks anden søjle, dvs. politikken for udvikling af landdistrikter;

| 50. | at EU kunne udvikle en foranstaltning, som skal hjælpe lokale og regionale myndigheder, producentsammenslutninger eller producentkollektiver med at etablere et lokalt fødevaresystem, som kan omfatte støtte til de aktiviteter, der nævnes under de foreslåede definitioner, herunder relaterede investeringer. Denne foranstaltning kunne placeres under 1. og/eller 3. akse eller i Leader-programmerne under politikken for udvikling af landdistrikter; |
| --- | --- |

50.

at EU kunne udvikle en foranstaltning, som skal hjælpe lokale og regionale myndigheder, producentsammenslutninger eller producentkollektiver med at etablere et lokalt fødevaresystem, som kan omfatte støtte til de aktiviteter, der nævnes under de foreslåede definitioner, herunder relaterede investeringer. Denne foranstaltning kunne placeres under 1. og/eller 3. akse eller i Leader-programmerne under politikken for udvikling af landdistrikter;

| 51. | at EU også kunne give de lokale fødevaresystemer mulighed for at få gavn af andre fonde, såsom Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Interreg, Den Europæiske Socialfond og rammeprogrammerne for forskning; |
| --- | --- |

51.

at EU også kunne give de lokale fødevaresystemer mulighed for at få gavn af andre fonde, såsom Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Interreg, Den Europæiske Socialfond og rammeprogrammerne for forskning;

| 52. | for at garantere overholdelsen af regler for sundhed og fødevaresikkerhed bør al produktion og distribution foregå i overensstemmelse med fødevarelovgivning og obligatoriske hygiejnebestemmelser. Idet lokale fødevarer imidlertid ofte fremstilles uden for en industriel kontekst eller uden industrielle produktionsmetoder kan offentlig støtte også gå til alternative løsninger. |
| --- | --- |

52.

for at garantere overholdelsen af regler for sundhed og fødevaresikkerhed bør al produktion og distribution foregå i overensstemmelse med fødevarelovgivning og obligatoriske hygiejnebestemmelser. Idet lokale fødevarer imidlertid ofte fremstilles uden for en industriel kontekst eller uden industrielle produktionsmetoder kan offentlig støtte også gå til alternative løsninger.

Potentialet i offentlige indkøb

| 53. | offentlige indkøb omfatter op til 16 % af BNP i EU. Artikel 6 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab (1997) kræver, at miljømæssige og sociale målsætninger indarbejdes i alle EU-politikker. Offentlige indkøb kan også være bæredygtige indkøb, når de bruges til at støtte overordnede sociale, økonomiske og miljømæssige målsætninger på en måde, som giver langsigtede fordele. Set i det lys kan statens store købekraft anvendes til at støtte udviklingen af lokale fødevaresystemer; |
| --- | --- |

53.

offentlige indkøb omfatter op til 16 % af BNP i EU. Artikel 6 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab (1997) kræver, at miljømæssige og sociale målsætninger indarbejdes i alle EU-politikker. Offentlige indkøb kan også være bæredygtige indkøb, når de bruges til at støtte overordnede sociale, økonomiske og miljømæssige målsætninger på en måde, som giver langsigtede fordele. Set i det lys kan statens store købekraft anvendes til at støtte udviklingen af lokale fødevaresystemer;

| 54. | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/18/EF af 31. marts 2004 om samordning af fremgangsmåderne ved indgåelse af offentlige vareindkøbskontrakter, offentlige tjenesteydelseskontrakter og offentlige bygge- og anlægskontrakter fastslår, at princippet om fri bevægelighed for varer altid skal overholdes, hvilket betyder, at lokale leverandører ikke kan begunstiges; |
| --- | --- |

54.

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/18/EF af 31. marts 2004 om samordning af fremgangsmåderne ved indgåelse af offentlige vareindkøbskontrakter, offentlige tjenesteydelseskontrakter og offentlige bygge- og anlægskontrakter fastslår, at princippet om fri bevægelighed for varer altid skal overholdes, hvilket betyder, at lokale leverandører ikke kan begunstiges;

| 55. | imidlertid giver direktivet mulighed for, at der kan indarbejdes specifikke betingelser og kriterier i offentlige indkøbskontrakter, hvilket kan omfatte særlige aspekter og karakteristika såsom friske fødevarer eller produktionsforhold; |
| --- | --- |

55.

imidlertid giver direktivet mulighed for, at der kan indarbejdes specifikke betingelser og kriterier i offentlige indkøbskontrakter, hvilket kan omfatte særlige aspekter og karakteristika såsom friske fødevarer eller produktionsforhold;

| 56. | dette giver lokale leverandører mulighed for at blive udvalgt. Ikke desto mindre anmodes Kommissionen om at undersøge, om artikel 26 i direktivet kan ændres, således at begrebet »lokalt produceret« kan blive en standard udvælgelseskriterium i udbud vedrørende levering af fødevarer til f.eks. skoler, plejehjem og offentlige instanser. |
| --- | --- |

56.

dette giver lokale leverandører mulighed for at blive udvalgt. Ikke desto mindre anmodes Kommissionen om at undersøge, om artikel 26 i direktivet kan ændres, således at begrebet »lokalt produceret« kan blive en standard udvælgelseskriterium i udbud vedrørende levering af fødevarer til f.eks. skoler, plejehjem og offentlige instanser.

| 57. | Kommissionen opfordres til at orientere indgående om de allerede eksisterende muligheder. |
| --- | --- |

57.

Kommissionen opfordres til at orientere indgående om de allerede eksisterende muligheder.

| 58. | Kommissionen opfordres til at bruge den nye akt for det indre marked som en mulighed for at klarlægge og forenkle eksisterende bestemmelser for at gøre forholdene lettere for de lokale myndigheder og de stedlige leverandører. |
| --- | --- |

58.

Kommissionen opfordres til at bruge den nye akt for det indre marked som en mulighed for at klarlægge og forenkle eksisterende bestemmelser for at gøre forholdene lettere for de lokale myndigheder og de stedlige leverandører.

Bruxelles, den 27. januar 2011.

Mercedes BRESSO

Formand for Regionsudvalget

---

(1)  CdR 54/96 fin.

1

---

| 2.4.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 104/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 104/7

---

Regionsudvalgets udtalelse »Nye perspektiver for revisionen af EGTS-forordningen« (initiativudtalelse)

2011/C 104/02

REGIONSUDVALGET

| — | understreger, at økonomisk, social og territorial samhørighed bidrager til, at EU, samtlige medlemsstater og disses regionale og lokale myndigheder bliver bedre rustet til at tage de udfordringer op, som globaliseringen indebærer for Europa, og til at forebygge et potentielt tab af indflydelse; |
| --- | --- |

—

understreger, at økonomisk, social og territorial samhørighed bidrager til, at EU, samtlige medlemsstater og disses regionale og lokale myndigheder bliver bedre rustet til at tage de udfordringer op, som globaliseringen indebærer for Europa, og til at forebygge et potentielt tab af indflydelse;

| — | konkluderer, at EGTS kan være det EU-retlige svar på institutionaliseringen af det territoriale samarbejde inden for EU, hvilket dog ikke betyder, at EU's regionale og lokale myndigheder ikke frit kan vælge alternative former og formler med eller uden status som juridisk person, selv om der her ville være tale om internationalt samarbejde og ikke et egentligt EU samarbejde; |
| --- | --- |

—

konkluderer, at EGTS kan være det EU-retlige svar på institutionaliseringen af det territoriale samarbejde inden for EU, hvilket dog ikke betyder, at EU's regionale og lokale myndigheder ikke frit kan vælge alternative former og formler med eller uden status som juridisk person, selv om der her ville være tale om internationalt samarbejde og ikke et egentligt EU samarbejde;

| — | mener, at EGTS'erne også byder på interessante muligheder som »laboratorier« for forvaltning på flere myndighedsniveauer, anbefaler også indførelsen af et særskilt program med EU-finansiering fra den europæiske regionaludviklingsfond, som kan bidrage til etablering af nye EGTS'er eller omdannelse af planlagte samarbejdsprojekter, som forvaltes efter gamle, konventionelle metoder; |
| --- | --- |

—

mener, at EGTS'erne også byder på interessante muligheder som »laboratorier« for forvaltning på flere myndighedsniveauer, anbefaler også indførelsen af et særskilt program med EU-finansiering fra den europæiske regionaludviklingsfond, som kan bidrage til etablering af nye EGTS'er eller omdannelse af planlagte samarbejdsprojekter, som forvaltes efter gamle, konventionelle metoder;

| — | finder det nødvendigt at understrege over for de myndigheder, som forvalter programmerne, og at det tydeligt præciseres i den nye reviderede EGTS-forordning (EF) nr. 1082/2006, at der aldrig må diskrimineres mod EGTS'er, som deltager i konkurrencen om initiativer, udbud og programmer på EU-plan, så meget mere som EGTS'ens blotte eksistens vidner om et varigt europæisk partnerskab og overholder de normale krav om tværnationalitet; |
| --- | --- |

—

finder det nødvendigt at understrege over for de myndigheder, som forvalter programmerne, og at det tydeligt præciseres i den nye reviderede EGTS-forordning (EF) nr. 1082/2006, at der aldrig må diskrimineres mod EGTS'er, som deltager i konkurrencen om initiativer, udbud og programmer på EU-plan, så meget mere som EGTS'ens blotte eksistens vidner om et varigt europæisk partnerskab og overholder de normale krav om tværnationalitet;

| — | ser med tilfredshed på, at Regionsudvalgets præsidium den 26. januar 2011 besluttede at oprette en RU-platform for EGTS'er, som løbende skal evaluere gennemførelsen af forordning (EF) nr. 1082/2006 og den praktiske udvikling af EGTS'er. |
| --- | --- |

—

ser med tilfredshed på, at Regionsudvalgets præsidium den 26. januar 2011 besluttede at oprette en RU-platform for EGTS'er, som løbende skal evaluere gennemførelsen af forordning (EF) nr. 1082/2006 og den praktiske udvikling af EGTS'er.

| Ordfører | : | Alberto Núñez Feijóo (ES/PPE), præsident for den selvstyrende region Galicien |
| --- | --- | --- |

Ordfører

:

Alberto Núñez Feijóo (ES/PPE), præsident for den selvstyrende region Galicien

I.   POLITISKE ANBEFALINGER

Generelle bemærkninger

REGIONSUDVALGET

| 1. | konstaterer, at Den Europæiske Gruppe for Territorialt Samarbejde (EGTS) er en ny form for juridisk person, som forordning (EF) nr. 1082/2006 (1) har indført i EU-retten. I henhold til forordningens artikel 18 skulle forordningen træde i kraft den 1. august 2006 og anvendes senest den 1. august 2007, bortset fra artikel 16, ifølge hvilken medlemsstaterne skulle træffe passende foranstaltninger for at sikre en effektiv iværksættelse af forordningen. Denne artikel skulle finde anvendelse fra 1. august 2006; |
| --- | --- |

1.

konstaterer, at Den Europæiske Gruppe for Territorialt Samarbejde (EGTS) er en ny form for juridisk person, som forordning (EF) nr. 1082/2006 (1) har indført i EU-retten. I henhold til forordningens artikel 18 skulle forordningen træde i kraft den 1. august 2006 og anvendes senest den 1. august 2007, bortset fra artikel 16, ifølge hvilken medlemsstaterne skulle træffe passende foranstaltninger for at sikre en effektiv iværksættelse af forordningen. Denne artikel skulle finde anvendelse fra 1. august 2006;

| 2. | henviser til, at det i henhold til EU-traktatens artikel 17 er Kommissionen, der har beføjelsen til og ansvaret for at overvåge, at traktaterne og de foranstaltninger, der er vedtaget af institutionerne i kraft af traktaterne, gennemføres, samt at tilse gennemførelsen af EU-retten under EU-Domstolens kontrol; |
| --- | --- |

2.

henviser til, at det i henhold til EU-traktatens artikel 17 er Kommissionen, der har beføjelsen til og ansvaret for at overvåge, at traktaterne og de foranstaltninger, der er vedtaget af institutionerne i kraft af traktaterne, gennemføres, samt at tilse gennemførelsen af EU-retten under EU-Domstolens kontrol;

| 3. | peger på, at Kommissionen i henhold til artikel 17 i forordning (EF) nr. 1082/2006 senest den 1. august 2011 skal forelægge Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om anvendelsen af forordningen og i givet fald forslag til ændringer; |
| --- | --- |

3.

peger på, at Kommissionen i henhold til artikel 17 i forordning (EF) nr. 1082/2006 senest den 1. august 2011 skal forelægge Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om anvendelsen af forordningen og i givet fald forslag til ændringer;

| 4. | mener, at udvalgets initiativudtalelse kommer på et meget hensigtsmæssigt tidspunkt efter de analyser, EU-jurister har foretaget af forordningen, og afvigelserne mellem analyserne og den praktiske anvendelse af forordningen. Målet er at foretage en dybtgående undersøgelse af EGTS som institution og af, hvordan den fungerer i praksis. Dette vil lette indførelsen af ændringer af forordning (EF) nr. 1082/2006 med henblik på at tilpasse den til de behov, som blev kortlagt under de forudgående høringer, der blev foretaget af Regionsudvalget og af ordføreren for udtalelsen; |
| --- | --- |

4.

mener, at udvalgets initiativudtalelse kommer på et meget hensigtsmæssigt tidspunkt efter de analyser, EU-jurister har foretaget af forordningen, og afvigelserne mellem analyserne og den praktiske anvendelse af forordningen. Målet er at foretage en dybtgående undersøgelse af EGTS som institution og af, hvordan den fungerer i praksis. Dette vil lette indførelsen af ændringer af forordning (EF) nr. 1082/2006 med henblik på at tilpasse den til de behov, som blev kortlagt under de forudgående høringer, der blev foretaget af Regionsudvalget og af ordføreren for udtalelsen;

| 5. | minder om, at traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde nu ligestiller territorial samhørighed med økonomisk og social samhørighed, og at EGTS kan være en vigtig politisk og juridisk løftestang for virkeliggørelsen af dette princip; |
| --- | --- |

5.

minder om, at traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde nu ligestiller territorial samhørighed med økonomisk og social samhørighed, og at EGTS kan være en vigtig politisk og juridisk løftestang for virkeliggørelsen af dette princip;

| 6. | konstaterer, at artikel 174 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde med den nye bestemmelse om økonomisk, social og territorial samhørighed i tredje afsnit tilføjer, at »blandt de berørte områder lægges der særlig vægt på landdistrikter, områder i en industriel overgangsproces og områder, der lider af alvorlige naturbetingede eller demografiske ulemper af permanent art, bl.a. de nordligste meget tyndt befolkede områder samt øområder, grænseoverskridende områder og bjergområder«; |
| --- | --- |

6.

konstaterer, at artikel 174 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde med den nye bestemmelse om økonomisk, social og territorial samhørighed i tredje afsnit tilføjer, at »blandt de berørte områder lægges der særlig vægt på landdistrikter, områder i en industriel overgangsproces og områder, der lider af alvorlige naturbetingede eller demografiske ulemper af permanent art, bl.a. de nordligste meget tyndt befolkede områder samt øområder, grænseoverskridende områder og bjergområder«;

| 7. | minder om, at EUF-traktatens artikel 349 omhandler den særlige situation, der gælder for regioner i den yderste periferi, og behovet for at vedtage foranstaltninger, der er skræddersyet til deres særlige situation; |
| --- | --- |

7.

minder om, at EUF-traktatens artikel 349 omhandler den særlige situation, der gælder for regioner i den yderste periferi, og behovet for at vedtage foranstaltninger, der er skræddersyet til deres særlige situation;

| 8. | henleder opmærksomheden på, at EGTS hidtil hovedsagelig har været anvendt i grænseregioner og, i mindre grad, i øområder; |
| --- | --- |

8.

henleder opmærksomheden på, at EGTS hidtil hovedsagelig har været anvendt i grænseregioner og, i mindre grad, i øområder;

| 9. | henviser til, at betragtningerne i forordning (EF) nr. 1082/2006 helt klart angiver bevæggrundene bag EU-lovgiverens beslutning om at tage så betydeligt et skridt som at skabe et nyt retsinstrument af denne art og inkorporere det i EU's retsorden: for det første at øge samhørigheden i EU ved at lette det territoriale samarbejde; for det andet at afhjælpe de vanskeligheder, der ligger i vejen for et sådant samarbejde; for det tredje at styrke det territoriale samarbejde som følge af det stigende antal grænser i forbindelse med EU's udvidelse; for det fjerde at finde en løsning på manglerne ved bestående instrumenter, som har vist sig uhensigtsmæssige, herunder den europæiske økonomiske firmagruppe (EØFG) – med henblik på at tilvejebringe et struktureret samarbejde under målsætningen om europæisk territorialt samarbejde (tidligere Interreg-initiativet); |
| --- | --- |

9.

henviser til, at betragtningerne i forordning (EF) nr. 1082/2006 helt klart angiver bevæggrundene bag EU-lovgiverens beslutning om at tage så betydeligt et skridt som at skabe et nyt retsinstrument af denne art og inkorporere det i EU's retsorden: for det første at øge samhørigheden i EU ved at lette det territoriale samarbejde; for det andet at afhjælpe de vanskeligheder, der ligger i vejen for et sådant samarbejde; for det tredje at styrke det territoriale samarbejde som følge af det stigende antal grænser i forbindelse med EU's udvidelse; for det fjerde at finde en løsning på manglerne ved bestående instrumenter, som har vist sig uhensigtsmæssige, herunder den europæiske økonomiske firmagruppe (EØFG) – med henblik på at tilvejebringe et struktureret samarbejde under målsætningen om europæisk territorialt samarbejde (tidligere Interreg-initiativet);

| 10. | noterer sig, at det ud over de juridiske bevæggrunde også fremgår af forordning (EF) nr. 1082/2006, at det kan være finansielt og økonomisk hensigtsmæssigt at lade EGTS – som et af flere territoriale samarbejdsinstrumenter – være en frivillig kanal for EU-finansierede territoriale samarbejdsprogrammer; under alle omstændigheder bør det afgørende kriterium for at opnå EU-samfinansiering være kvaliteten af de enkelte fremlagte forslag; |
| --- | --- |

10.

noterer sig, at det ud over de juridiske bevæggrunde også fremgår af forordning (EF) nr. 1082/2006, at det kan være finansielt og økonomisk hensigtsmæssigt at lade EGTS – som et af flere territoriale samarbejdsinstrumenter – være en frivillig kanal for EU-finansierede territoriale samarbejdsprogrammer; under alle omstændigheder bør det afgørende kriterium for at opnå EU-samfinansiering være kvaliteten af de enkelte fremlagte forslag;

| 11. | understreger, at artikel 18 i forordning (EF) nr. 1080/2006 (2) indeholdt en specifik bestemmelse om, at forvaltningen af operationelle programmer under målet om europæisk territorialt samarbejde kunne uddelegeres til EGTS, ved at medlemsstaterne lader dem varetage forvaltningsmyndighedens og det fælles tekniske sekretariats opgaver. Ansvaret bør endvidere omfatte det økonomiske ansvar over for Kommissionen; |
| --- | --- |

11.

understreger, at artikel 18 i forordning (EF) nr. 1080/2006 (2) indeholdt en specifik bestemmelse om, at forvaltningen af operationelle programmer under målet om europæisk territorialt samarbejde kunne uddelegeres til EGTS, ved at medlemsstaterne lader dem varetage forvaltningsmyndighedens og det fælles tekniske sekretariats opgaver. Ansvaret bør endvidere omfatte det økonomiske ansvar over for Kommissionen;

| 12. | henviser til forordning (EF) nr. 1083/2006 (3), artikel 3, stk. 2, litra c), der opstiller »målet om europæisk territorialt samarbejde, der går ud på at styrke det grænseoverskridende samarbejde via fælles lokale og regionale initiativer, styrke tværnationalt samarbejde ved hjælp af foranstaltninger, som bidrager til integreret territorial udvikling i tilknytning til Fællesskabets prioriteter, og styrke interregionalt samarbejde og udveksling af erfaringer på det relevante territoriale niveau«; |
| --- | --- |

12.

henviser til forordning (EF) nr. 1083/2006 (3), artikel 3, stk. 2, litra c), der opstiller »målet om europæisk territorialt samarbejde, der går ud på at styrke det grænseoverskridende samarbejde via fælles lokale og regionale initiativer, styrke tværnationalt samarbejde ved hjælp af foranstaltninger, som bidrager til integreret territorial udvikling i tilknytning til Fællesskabets prioriteter, og styrke interregionalt samarbejde og udveksling af erfaringer på det relevante territoriale niveau«;

| 13. | fremhæver, at det af artikel 7, 38 og andre tilsvarende artikler i forordning (EF) nr. 1083/2006 samt kapitel III og supplerende bestemmelser i forordning (EF) nr. 1080/2006 fremgår, at det er målet at finansiere samhørighed gennem øget og bedre territorialt samarbejde inden for EU, og at den højest mulige kvalitet og effektivitet vil blive opnået ved at institutionalisere samarbejdet; |
| --- | --- |

13.

fremhæver, at det af artikel 7, 38 og andre tilsvarende artikler i forordning (EF) nr. 1083/2006 samt kapitel III og supplerende bestemmelser i forordning (EF) nr. 1080/2006 fremgår, at det er målet at finansiere samhørighed gennem øget og bedre territorialt samarbejde inden for EU, og at den højest mulige kvalitet og effektivitet vil blive opnået ved at institutionalisere samarbejdet;

| 14. | understreger, at økonomisk, social og territorial samhørighed bidrager til, at EU, samtlige medlemsstater og disses regionale og lokale myndigheder bliver bedre rustet til at tage de udfordringer op, som globaliseringen indebærer for Europa, og til at forebygge et potentielt tab af indflydelse; |
| --- | --- |

14.

understreger, at økonomisk, social og territorial samhørighed bidrager til, at EU, samtlige medlemsstater og disses regionale og lokale myndigheder bliver bedre rustet til at tage de udfordringer op, som globaliseringen indebærer for Europa, og til at forebygge et potentielt tab af indflydelse;

| 15. | konkluderer, at EGTS kan være det EU-retlige svar på institutionaliseringen af det territoriale samarbejde inden for EU, hvilket dog ikke betyder, at EU's regionale og lokale myndigheder ikke frit kan vælge alternative former og formler med eller uden status som juridisk person, selv om der her ville være tale om internationalt samarbejde og ikke et egentligt EU-samarbejde; |
| --- | --- |

15.

konkluderer, at EGTS kan være det EU-retlige svar på institutionaliseringen af det territoriale samarbejde inden for EU, hvilket dog ikke betyder, at EU's regionale og lokale myndigheder ikke frit kan vælge alternative former og formler med eller uden status som juridisk person, selv om der her ville være tale om internationalt samarbejde og ikke et egentligt EU-samarbejde;

| 16. | mener, at EGTS'erne også byder på interessante muligheder som »laboratorier« for forvaltning på flere myndighedsniveauer som efterlyst i Regionsudvalgets hvidbog. I betragtning af det bidrag, som indførelsen af EGTS kan yde til opfyldelsen af Europa 2020-strategiens mål, mener udvalget endvidere, at EGTS'er – af en passende størrelse såsom EGTS-projekter med makroregionale tilgange – kan være til støtte for indgåelsen af »udviklings- og investeringspartnerskabskontrakter«, der i Kommissionens meddelelse »Gennemgang af EU's budget« af 19. oktober 2010 betegnes som instrumenter til gennemførelse af Europa 2020-strategien, men desværre begrænset til forbindelserne mellem Kommissionen og medlemsstaterne. |
| --- | --- |

16.

mener, at EGTS'erne også byder på interessante muligheder som »laboratorier« for forvaltning på flere myndighedsniveauer som efterlyst i Regionsudvalgets hvidbog. I betragtning af det bidrag, som indførelsen af EGTS kan yde til opfyldelsen af Europa 2020-strategiens mål, mener udvalget endvidere, at EGTS'er – af en passende størrelse såsom EGTS-projekter med makroregionale tilgange – kan være til støtte for indgåelsen af »udviklings- og investeringspartnerskabskontrakter«, der i Kommissionens meddelelse »Gennemgang af EU's budget« af 19. oktober 2010 betegnes som instrumenter til gennemførelse af Europa 2020-strategien, men desværre begrænset til forbindelserne mellem Kommissionen og medlemsstaterne.

Anvendelse af forordning (EF) nr. 1082/2006 Regionsudvalget

| 17. | konstaterer imidlertid, at selv om EGTS er en institution i henhold til EU-retten og er oprettet på ad hoc-basis for at lette det territoriale samarbejde inden for EU, og selv om forordningerne om anvendelsen af EU-fondene i første omgang synes at begunstige deres anvendelse under målet om europæisk territorialt samarbejde, er den reelle situation en helt anden og svarer ikke til de logiske og positive forventninger, som fik EU's lovgivere til at tage et skridt af så stor retlig betydning; |
| --- | --- |

17.

konstaterer imidlertid, at selv om EGTS er en institution i henhold til EU-retten og er oprettet på ad hoc-basis for at lette det territoriale samarbejde inden for EU, og selv om forordningerne om anvendelsen af EU-fondene i første omgang synes at begunstige deres anvendelse under målet om europæisk territorialt samarbejde, er den reelle situation en helt anden og svarer ikke til de logiske og positive forventninger, som fik EU's lovgivere til at tage et skridt af så stor retlig betydning;

| 18. | bekræfter efter omfattende forudgående høringer med repræsentanter for Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen og møder, der ikke kun har været åbne for udvalgets medlemmer, men også for en række forskellige regionale organisationer, der er specialiserede inden for området, at kun et begrænset antal af de eksisterende EGTS'er forvalter territoriale samarbejdsprogrammer og -projekter, der er samfinansieret via EU-fondene; |
| --- | --- |

18.

bekræfter efter omfattende forudgående høringer med repræsentanter for Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen og møder, der ikke kun har været åbne for udvalgets medlemmer, men også for en række forskellige regionale organisationer, der er specialiserede inden for området, at kun et begrænset antal af de eksisterende EGTS'er forvalter territoriale samarbejdsprogrammer og -projekter, der er samfinansieret via EU-fondene;

| 19. | bekræfter, at størstedelen af de eksisterende EGTS'er i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1082/2006, artikel 7, stk. 3, 2. afsnit, gennemfører andre specifikke territoriale samarbejdsopgaver uden finansielt bidrag fra EU; |
| --- | --- |

19.

bekræfter, at størstedelen af de eksisterende EGTS'er i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1082/2006, artikel 7, stk. 3, 2. afsnit, gennemfører andre specifikke territoriale samarbejdsopgaver uden finansielt bidrag fra EU;

| 20. | mener, at det situationen taget i betragtning ville være hensigtsmæssigt at foretage en grundig analyse af, hvad årsagerne har været til denne uoverensstemmelse mellem forventninger og virkelighed, og foreslå konkrete foranstaltninger til at afhjælpe manglerne – med udgangspunkt i, at den filosofi og de målsætninger, der ligger bag EU-lovgivernes oprettelse af EGTS, har endnu større gyldighed nu, hvor traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde ligestiller territorial samhørighed med økonomisk og social samhørighed; |
| --- | --- |

20.

mener, at det situationen taget i betragtning ville være hensigtsmæssigt at foretage en grundig analyse af, hvad årsagerne har været til denne uoverensstemmelse mellem forventninger og virkelighed, og foreslå konkrete foranstaltninger til at afhjælpe manglerne – med udgangspunkt i, at den filosofi og de målsætninger, der ligger bag EU-lovgivernes oprettelse af EGTS, har endnu større gyldighed nu, hvor traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde ligestiller territorial samhørighed med økonomisk og social samhørighed;

| 21. | mener endvidere, at udvalgets bidrag i denne forbindelse kan være særlig nyttigt for udarbejdelsen af den rapport om gennemførelsen af forordning (EF) nr. 1082/2006, som Kommissionen skal forelægge for Europa-Parlamentet og Rådet sammen med eventuelle ændringsforslag; |
| --- | --- |

21.

mener endvidere, at udvalgets bidrag i denne forbindelse kan være særlig nyttigt for udarbejdelsen af den rapport om gennemførelsen af forordning (EF) nr. 1082/2006, som Kommissionen skal forelægge for Europa-Parlamentet og Rådet sammen med eventuelle ændringsforslag;

| 22. | henviser til, at Mercedes Bressos udtalelse (CdR 308/2007 fin), som blev vedtaget på Regionsudvalgets plenarforsamling den 18. juni 2008, er et glimrende udgangspunkt for en grundig analyse af den situation, der har forhindret EGTS i at blive det ideelle EU-retsinstrument til institutionalisering og konsolidering af det territoriale samarbejde i EU; |
| --- | --- |

22.

henviser til, at Mercedes Bressos udtalelse (CdR 308/2007 fin), som blev vedtaget på Regionsudvalgets plenarforsamling den 18. juni 2008, er et glimrende udgangspunkt for en grundig analyse af den situation, der har forhindret EGTS i at blive det ideelle EU-retsinstrument til institutionalisering og konsolidering af det territoriale samarbejde i EU;

| 23. | fremhæver på ny, at der allerede i ovennævnte udtalelse fra Mercedes Bresso blev henvist til, at »en foranstaltning, der bør gennemføres på EU-plan, bør sigte mod at fremme brugen af EGTS som det foretrukne samarbejdsredskab« (pkt. 25), og at det blev understreget, at »gennemførelsen af forordningen bør koordineres korrekt, således at de forskellige retsakter, som medlemsstaterne udarbejder til gennemførelse af forordning (EF) 1082/2006, bliver overensstemmende og ikke skaber hindringer« (pkt. 32); |
| --- | --- |

23.

fremhæver på ny, at der allerede i ovennævnte udtalelse fra Mercedes Bresso blev henvist til, at »en foranstaltning, der bør gennemføres på EU-plan, bør sigte mod at fremme brugen af EGTS som det foretrukne samarbejdsredskab« (pkt. 25), og at det blev understreget, at »gennemførelsen af forordningen bør koordineres korrekt, således at de forskellige retsakter, som medlemsstaterne udarbejder til gennemførelse af forordning (EF) 1082/2006, bliver overensstemmende og ikke skaber hindringer« (pkt. 32);

| 24. | ovennævnte udtalelse anbefaler også indførelsen af incitamenter som »et særskilt program med fællesskabsfinansiering fra den europæiske regionaludviklingsfond, som kan bidrage til etablering af nye EGTS eller omdannelse af planlagte samarbejdsprojekter, som forvaltes efter gamle, konventionelle metoder« (udtalelse CdR 308/2007, pkt. 48) og »i forbindelse med Kommissionens indkaldelser af tilbud [...] i evalueringen af de indkomne projekter at give positiv særbehandling til dem, der tager sigte på oprettelse af nye EGTS, og at sikre en fortsættelse, når projektet afsluttes. Dermed ville man fremme etableringen af en samarbejdskultur på mellemlangt og langt sigt og en søgning efter nye finansieringsformer som supplement til at gøre brug af fællesskabsbudgettet« (pkt. 49); |
| --- | --- |

24.

ovennævnte udtalelse anbefaler også indførelsen af incitamenter som »et særskilt program med fællesskabsfinansiering fra den europæiske regionaludviklingsfond, som kan bidrage til etablering af nye EGTS eller omdannelse af planlagte samarbejdsprojekter, som forvaltes efter gamle, konventionelle metoder« (udtalelse CdR 308/2007, pkt. 48) og »i forbindelse med Kommissionens indkaldelser af tilbud [...] i evalueringen af de indkomne projekter at give positiv særbehandling til dem, der tager sigte på oprettelse af nye EGTS, og at sikre en fortsættelse, når projektet afsluttes. Dermed ville man fremme etableringen af en samarbejdskultur på mellemlangt og langt sigt og en søgning efter nye finansieringsformer som supplement til at gøre brug af fællesskabsbudgettet« (pkt. 49);

| 25. | henleder opmærksomheden på, at der siden den 1. august 2007 næsten ikke er oprettet nogen EGTS'er i EU i forhold til det antal europæiske territoriale enheder, der allerede samarbejdede med hinanden, og de forventninger, der var skabt. På samme måde kan det konstateres, at meget få EGTS'er er under oprettelse på trods af iværksættelsen af talrige territoriale samarbejdsprojekter i EU, herunder navnlig projekter, der er samfinansieret over EU-fondene; |
| --- | --- |

25.

henleder opmærksomheden på, at der siden den 1. august 2007 næsten ikke er oprettet nogen EGTS'er i EU i forhold til det antal europæiske territoriale enheder, der allerede samarbejdede med hinanden, og de forventninger, der var skabt. På samme måde kan det konstateres, at meget få EGTS'er er under oprettelse på trods af iværksættelsen af talrige territoriale samarbejdsprojekter i EU, herunder navnlig projekter, der er samfinansieret over EU-fondene;

| 26. | bemærker, at national lovgivning om ansættelse, udstationering og personaleforvaltning generelt skaber problemer for EGTS'erne, og det til trods for, at de netop er territoriale samarbejdsstrukturer, som burde kunne nyde godt af fleksibilitet på dette område. Bemærker endvidere, at der er store juridiske vanskeligheder forbundet med at arbejde fysisk i ét land for en struktur med hjemsted i et andet land mht. pension, social sikring og beskatning. Foreslår derfor, at forordningen præciserer, at den lovgivning, der gælder for de ansatte, skal være den lov, der gælder dér, hvor de arbejder, og ikke hvor EGTS'en har sit hjemsted; |
| --- | --- |

26.

bemærker, at national lovgivning om ansættelse, udstationering og personaleforvaltning generelt skaber problemer for EGTS'erne, og det til trods for, at de netop er territoriale samarbejdsstrukturer, som burde kunne nyde godt af fleksibilitet på dette område. Bemærker endvidere, at der er store juridiske vanskeligheder forbundet med at arbejde fysisk i ét land for en struktur med hjemsted i et andet land mht. pension, social sikring og beskatning. Foreslår derfor, at forordningen præciserer, at den lovgivning, der gælder for de ansatte, skal være den lov, der gælder dér, hvor de arbejder, og ikke hvor EGTS'en har sit hjemsted;

| 27. | understreger, at EGTS er et frivilligt instrument i tilrettelæggelsen af det territoriale samarbejde, og det bør derfor fortsat være de lokale og regionale myndigheders ansvar at afgøre, hvilke samarbejdsformer der er de bedst egnede i denne sammenhæng. |
| --- | --- |

27.

understreger, at EGTS er et frivilligt instrument i tilrettelæggelsen af det territoriale samarbejde, og det bør derfor fortsat være de lokale og regionale myndigheders ansvar at afgøre, hvilke samarbejdsformer der er de bedst egnede i denne sammenhæng.

Forbedret gennemførelse af EGTS Regionsudvalget

| 28. | konkluderer på grundlag af de indsamlede oplysninger, at der kan peges på tre forskellige årsagstyper i forbindelse med EGTS' vanskelige start som EU-retlig institution, nemlig materielretlige, retsproceduremæssige og økonomisk-finansielle årsager; |
| --- | --- |

28.

konkluderer på grundlag af de indsamlede oplysninger, at der kan peges på tre forskellige årsagstyper i forbindelse med EGTS' vanskelige start som EU-retlig institution, nemlig materielretlige, retsproceduremæssige og økonomisk-finansielle årsager;

| 29. | mener, at det af de studier og rapporter, der er offentliggjort om EGTS, og som er bestilt af Regionsudvalget eller udarbejdet af forskere på området, kan udledes, at der er en lille sandsynlighed for, at problemerne har rod i institutionens uklare retsstatus, f.eks. den manglende entydige kategorisering som offentligretlig eller privatretlig enhed; |
| --- | --- |

29.

mener, at det af de studier og rapporter, der er offentliggjort om EGTS, og som er bestilt af Regionsudvalget eller udarbejdet af forskere på området, kan udledes, at der er en lille sandsynlighed for, at problemerne har rod i institutionens uklare retsstatus, f.eks. den manglende entydige kategorisering som offentligretlig eller privatretlig enhed;

| 30. | konstaterer, at det meste tyder på, at de egentlige retlige hindringer ligger på det proceduremæssige område, da gennemførelsen af forordning (EF) nr. 1082/2006 ikke er samordnet, hverken selvstændigt mellem de enkelte medlemsstater eller gennem en EU-instans; |
| --- | --- |

30.

konstaterer, at det meste tyder på, at de egentlige retlige hindringer ligger på det proceduremæssige område, da gennemførelsen af forordning (EF) nr. 1082/2006 ikke er samordnet, hverken selvstændigt mellem de enkelte medlemsstater eller gennem en EU-instans;

| 31. | mener, at det i denne situation er nødvendigt, at en EU-myndighed på forhånd giver retningslinjer, om end af ikke-bindende karakter, om hvordan forordning (EF) nr. 1082/2006 skal gennemføres i den nationale lovgivning; |
| --- | --- |

31.

mener, at det i denne situation er nødvendigt, at en EU-myndighed på forhånd giver retningslinjer, om end af ikke-bindende karakter, om hvordan forordning (EF) nr. 1082/2006 skal gennemføres i den nationale lovgivning;

| 32. | bifalder, at Kommissionens forslag til ændring af forordningen omfatter praktiske proceduremæssige foranstaltninger, som skal bidrage til at reducere de nuværende lange ekspeditionstider, der ikke altid kan imødegås ved at fortolke tavshed fra myndighedernes side som implicit accept, navnlig i betragtning af det stigende antal medlemsstater med EGTS-deltagende territoriale enheder, og i lyset af at tredjeparter såsom kreditinstitutter, leverandører og arbejdstagere kræver større retssikkerhed; |
| --- | --- |

32.

bifalder, at Kommissionens forslag til ændring af forordningen omfatter praktiske proceduremæssige foranstaltninger, som skal bidrage til at reducere de nuværende lange ekspeditionstider, der ikke altid kan imødegås ved at fortolke tavshed fra myndighedernes side som implicit accept, navnlig i betragtning af det stigende antal medlemsstater med EGTS-deltagende territoriale enheder, og i lyset af at tredjeparter såsom kreditinstitutter, leverandører og arbejdstagere kræver større retssikkerhed;

| 33. | understreger, at sådanne proceduremæssige foranstaltninger nødvendigvis må omfatte oprettelsen af et fælles EGTS-forum for alle deltagende territoriale enheder og samtlige godkendende nationale myndigheder for at undgå en uendelig strøm af udkast til aftaler og vedtægter, der til stadighed må ændres på grund af faktorer uden indbyrdes sammenhæng; |
| --- | --- |

33.

understreger, at sådanne proceduremæssige foranstaltninger nødvendigvis må omfatte oprettelsen af et fælles EGTS-forum for alle deltagende territoriale enheder og samtlige godkendende nationale myndigheder for at undgå en uendelig strøm af udkast til aftaler og vedtægter, der til stadighed må ændres på grund af faktorer uden indbyrdes sammenhæng;

| 34. | anbefaler endvidere, at der i tæt samarbejde med Kommissionen og ved hjælp af Regionsudvalgets overvågningsplatform for EGTS, udvikles og etableres eksempler på bedste praksis for EGTS, som navnlig tager hensyn til målene for samhørighedspolitikken, Europa 2020-strategien og de makroregionale strategier; |
| --- | --- |

34.

anbefaler endvidere, at der i tæt samarbejde med Kommissionen og ved hjælp af Regionsudvalgets overvågningsplatform for EGTS, udvikles og etableres eksempler på bedste praksis for EGTS, som navnlig tager hensyn til målene for samhørighedspolitikken, Europa 2020-strategien og de makroregionale strategier;

| 35. | fremhæver derfor det vigtige i, at alle relevante nationale bevillinger efter en samtidig, fælles og meget tæt koordineret direkte dialog med alle deltagere foreslås under ét i en enkelt retsakt, uden at dette på nogen måde berører de nationale myndigheders spillerum eller de yderligere formaliteter, som den enkelte nationale myndighed måtte kræve; |
| --- | --- |

35.

fremhæver derfor det vigtige i, at alle relevante nationale bevillinger efter en samtidig, fælles og meget tæt koordineret direkte dialog med alle deltagere foreslås under ét i en enkelt retsakt, uden at dette på nogen måde berører de nationale myndigheders spillerum eller de yderligere formaliteter, som den enkelte nationale myndighed måtte kræve;

| 36. | benytter lejligheden til at betone, at ud over drastisk at reducere cirkulationen af tekster og varigheden af proceduren, kunne et sådant fælles forum mellem samtlige deltagere og nationale godkendelsesmyndigheder muliggøre kreative løsninger på tilbagevendende problemer af personale- og skattemæssig art hos de eksisterende EGTS'er, da de retskilder, der nævnes i artikel 2, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1082/2006, gør det muligt at foretage visse ændringer i aftalen eller vedtægterne for den enkelte EGTS; |
| --- | --- |

36.

benytter lejligheden til at betone, at ud over drastisk at reducere cirkulationen af tekster og varigheden af proceduren, kunne et sådant fælles forum mellem samtlige deltagere og nationale godkendelsesmyndigheder muliggøre kreative løsninger på tilbagevendende problemer af personale- og skattemæssig art hos de eksisterende EGTS'er, da de retskilder, der nævnes i artikel 2, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1082/2006, gør det muligt at foretage visse ændringer i aftalen eller vedtægterne for den enkelte EGTS;

| 37. | understreger den potentielle betydning af frivillige anmodninger om en forudgående teknisk-juridisk udtalelse vedrørende den nøje overholdelse af forordning (EF) nr. 1082/2006, som udkastet til aftale og vedtægter for den enkelte foreslåede EGTS skal påvise. En sådan udtalelse ville være ikke-bindende, i overensstemmelse med EU-retten og udarbejdet af en gruppe juridiske eksperter udpeget af Regionsudvalget. I stedet for en forudgående juridisk-teknisk udtalelse kan de aktører, der ønsker at danne en EGTS, igen på frivilligt grundlag, pålægge de samme juridiske eksperter at følge den ovenfor nævnte tætte, fælles dialog og proceduren med at udarbejde de retlige og tekniske rammebetingelser for en EGTS; |
| --- | --- |

37.

understreger den potentielle betydning af frivillige anmodninger om en forudgående teknisk-juridisk udtalelse vedrørende den nøje overholdelse af forordning (EF) nr. 1082/2006, som udkastet til aftale og vedtægter for den enkelte foreslåede EGTS skal påvise. En sådan udtalelse ville være ikke-bindende, i overensstemmelse med EU-retten og udarbejdet af en gruppe juridiske eksperter udpeget af Regionsudvalget. I stedet for en forudgående juridisk-teknisk udtalelse kan de aktører, der ønsker at danne en EGTS, igen på frivilligt grundlag, pålægge de samme juridiske eksperter at følge den ovenfor nævnte tætte, fælles dialog og proceduren med at udarbejde de retlige og tekniske rammebetingelser for en EGTS;

| 38. | anbefaler en forenklet procedure for enhver ændring af vedtægter og aftale for så vidt angår partnerskab, budget, optagelse af en associeret partner, optagelse som medlem af en tidligere associeret partner (jf. funktion), fordelingsnøglen for medlemmerne eller fordelingen af sæder. En sådan forenklet procedure kunne bestå i en enstemmig beslutning truffet af EGTS'en, som kun de berørte nationale myndigheder skulle kunne påtale; |
| --- | --- |

38.

anbefaler en forenklet procedure for enhver ændring af vedtægter og aftale for så vidt angår partnerskab, budget, optagelse af en associeret partner, optagelse som medlem af en tidligere associeret partner (jf. funktion), fordelingsnøglen for medlemmerne eller fordelingen af sæder. En sådan forenklet procedure kunne bestå i en enstemmig beslutning truffet af EGTS'en, som kun de berørte nationale myndigheder skulle kunne påtale;

| 39. | foreslår at fremme, herunder også, med den fornødne forsigtighed, at tillade private (eller halvprivate) foretagenders deltagelse i eller samarbejde med en EGTS, hvis de i kraft af deres arbejdsfelt vil kunne bidrage til gennemførelsen af dens aktiviteter og formål – hvad enten der er tale om virksomheder, som leverer tjenesteydelser af almen økonomisk interesse på vegne af en offentlig myndighed eller som led i offentlig-private partnerskaber; de private (eller halvprivate) foretagender skal dog overholde principperne om gennemsigtighed, lige muligheder og ikkediskrimination, især når det drejer sig om offentlige indkøb og beskæftigelse; |
| --- | --- |

39.

foreslår at fremme, herunder også, med den fornødne forsigtighed, at tillade private (eller halvprivate) foretagenders deltagelse i eller samarbejde med en EGTS, hvis de i kraft af deres arbejdsfelt vil kunne bidrage til gennemførelsen af dens aktiviteter og formål – hvad enten der er tale om virksomheder, som leverer tjenesteydelser af almen økonomisk interesse på vegne af en offentlig myndighed eller som led i offentlig-private partnerskaber; de private (eller halvprivate) foretagender skal dog overholde principperne om gennemsigtighed, lige muligheder og ikkediskrimination, især når det drejer sig om offentlige indkøb og beskæftigelse;

| 40. | fremhæver det nødvendige i at øge kendskabet på EU-plan til EGTS-aftaler og -vedtægter. De bør offentliggøres i deres helhed i Den Europæiske Unions Tidende, serie C, hvilket ville øge retssikkerheden for tredjeparter i hele EU og bidrage til at udbrede kendskabet til den nye institution; |
| --- | --- |

40.

fremhæver det nødvendige i at øge kendskabet på EU-plan til EGTS-aftaler og -vedtægter. De bør offentliggøres i deres helhed i Den Europæiske Unions Tidende, serie C, hvilket ville øge retssikkerheden for tredjeparter i hele EU og bidrage til at udbrede kendskabet til den nye institution;

| 41. | anbefaler samtidig, at Kommissionen herudover fastlægger gennemførelsesbestemmelser for sin egen forordning (EF) for at skabe klarhed over udefinerede retsbegreber, udfylde huller og mere generelt skabe en klarere forbindelse mellem på den ene side den grundlæggende regionale og/eller lokale samhørighed, og på den anden side en eventuel indførelse af EGTS'er, og i den forbindelse understrege det frivillige i EGTS-ordningen; |
| --- | --- |

41.

anbefaler samtidig, at Kommissionen herudover fastlægger gennemførelsesbestemmelser for sin egen forordning (EF) for at skabe klarhed over udefinerede retsbegreber, udfylde huller og mere generelt skabe en klarere forbindelse mellem på den ene side den grundlæggende regionale og/eller lokale samhørighed, og på den anden side en eventuel indførelse af EGTS'er, og i den forbindelse understrege det frivillige i EGTS-ordningen;

| 42. | Det bør understreges over for de myndigheder, som forvalter programmerne, og tydeligt præciseres i den nye reviderede EGTS-forordning (EF) nr. 1082/2006, at der aldrig må diskrimineres mod EGTS'er, som deltager i konkurrencen om initiativer, udbud og programmer på EU-plan, så meget mere som EGTS'ens blotte eksistens vidner om et varigt europæisk partnerskab og overholder de normale krav om tværnationalitet; |
| --- | --- |

42.

Det bør understreges over for de myndigheder, som forvalter programmerne, og tydeligt præciseres i den nye reviderede EGTS-forordning (EF) nr. 1082/2006, at der aldrig må diskrimineres mod EGTS'er, som deltager i konkurrencen om initiativer, udbud og programmer på EU-plan, så meget mere som EGTS'ens blotte eksistens vidner om et varigt europæisk partnerskab og overholder de normale krav om tværnationalitet;

| 43. | beklager, at der næsten udelukkende bliver anvendt forældede modeller såsom undertegnelse af atypiske aftaler og en struktur med en projektleder og en række deltagere, som skal give indtryk af at være en de facto-gruppe, som ofte må skabe komplicerede retsstrukturer for at muliggøre udbetaling af forskud, betaling af gæld og udarbejdelse af de nødvendige begrundelser, hvilket alt sammen skaber administrative udgifter for projekterne; |
| --- | --- |

43.

beklager, at der næsten udelukkende bliver anvendt forældede modeller såsom undertegnelse af atypiske aftaler og en struktur med en projektleder og en række deltagere, som skal give indtryk af at være en de facto-gruppe, som ofte må skabe komplicerede retsstrukturer for at muliggøre udbetaling af forskud, betaling af gæld og udarbejdelse af de nødvendige begrundelser, hvilket alt sammen skaber administrative udgifter for projekterne;

| 44. | opfordrer kraftigt til, at der tages hensyn til anbefalingerne i ovennævnte Bresso-udtalelse, herunder anbefalingerne i punkt 48 og 49, som går ud på, at EGTS-deltagerne skal garantere, at der oprettes et selvstændigt europæisk kontaktpunkt for europæisk samarbejde, når EU-samfinansieringen er udløbet, med henblik på at sikre størst mulig forvaltningsmæssig effektivitet, økonomisk effektivitet samt territorial samhørighed og integration i EU uden at forårsage en generel stigning i EU's offentlige udgifter; |
| --- | --- |

44.

opfordrer kraftigt til, at der tages hensyn til anbefalingerne i ovennævnte Bresso-udtalelse, herunder anbefalingerne i punkt 48 og 49, som går ud på, at EGTS-deltagerne skal garantere, at der oprettes et selvstændigt europæisk kontaktpunkt for europæisk samarbejde, når EU-samfinansieringen er udløbet, med henblik på at sikre størst mulig forvaltningsmæssig effektivitet, økonomisk effektivitet samt territorial samhørighed og integration i EU uden at forårsage en generel stigning i EU's offentlige udgifter;

| 45. | opfordrer til at fjerne det afstandskriterium (150 km), der anvendes til at klassificere øer såvel som regioner i den yderste periferi som grænseregioner, der kan være berettigede til støtte under programmerne for grænseoverskridende samarbejde inden for rammerne af samhørighedspolitikkens mål om territorialt samarbejde og den europæiske naboskabspolitik og inden for rammerne af handlingsplanen for en bredere naboskabspolitik; |
| --- | --- |

45.

opfordrer til at fjerne det afstandskriterium (150 km), der anvendes til at klassificere øer såvel som regioner i den yderste periferi som grænseregioner, der kan være berettigede til støtte under programmerne for grænseoverskridende samarbejde inden for rammerne af samhørighedspolitikkens mål om territorialt samarbejde og den europæiske naboskabspolitik og inden for rammerne af handlingsplanen for en bredere naboskabspolitik;

| 46. | anbefaler en revision af bestemmelserne i forordning (EF) nr. 1082/2006 om deltagelse af enheder fra tredjelande. Foreslår navnlig at overveje muligheden for oprettelse af bilaterale EGTS'er mellem en myndighed i en medlemsstat og en myndighed i en stat, som ikke er medlem af Den Europæiske Union, men som befinder sig i en førtiltrædelsesfase, indgår i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde eller er omfattet af Den Europæiske Unions naboskabspolitik eller bredere naboskabspolitik. Anmoder endvidere om indførelse af nye europæiske bestemmelser med hjemmel i folkeretten, der er nødvendige for, at tredjelandes territoriale enheder kan deltage som fuldgyldige medlemmer i EGTS, hvilket også bør gælde for territoriale enheder med særlige forbindelser til EU; |
| --- | --- |

46.

anbefaler en revision af bestemmelserne i forordning (EF) nr. 1082/2006 om deltagelse af enheder fra tredjelande. Foreslår navnlig at overveje muligheden for oprettelse af bilaterale EGTS'er mellem en myndighed i en medlemsstat og en myndighed i en stat, som ikke er medlem af Den Europæiske Union, men som befinder sig i en førtiltrædelsesfase, indgår i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde eller er omfattet af Den Europæiske Unions naboskabspolitik eller bredere naboskabspolitik. Anmoder endvidere om indførelse af nye europæiske bestemmelser med hjemmel i folkeretten, der er nødvendige for, at tredjelandes territoriale enheder kan deltage som fuldgyldige medlemmer i EGTS, hvilket også bør gælde for territoriale enheder med særlige forbindelser til EU;

| 47. | henviser til, at det for at gøre det lettere for territoriale enheder i tredjelande at deltage i EGTS'er kan være hensigtsmæssigt, at EU indgår internationale aftaler med de pågældende lande i overensstemmelse med bestemmelserne i afsnit V i femte del af traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

47.

henviser til, at det for at gøre det lettere for territoriale enheder i tredjelande at deltage i EGTS'er kan være hensigtsmæssigt, at EU indgår internationale aftaler med de pågældende lande i overensstemmelse med bestemmelserne i afsnit V i femte del af traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde;

| 48. | mener, at EU med disse foranstaltninger vil øge sin interne samhørighed og styrke med henblik på at kunne tackle kommende eksterne udfordringer gennem øget konkurrenceevne på de internationale markeder for varer og tjenesteydelser, hvor de nye vækstlande stadig nyder fordel af lavere strukturomkostninger og større konkurrencefordele, da de ikke står over for en så akut og hastig generel aldringsproces og nedgang i den del af befolkningen, der befinder sig i den erhvervsaktive alder. |
| --- | --- |

48.

mener, at EU med disse foranstaltninger vil øge sin interne samhørighed og styrke med henblik på at kunne tackle kommende eksterne udfordringer gennem øget konkurrenceevne på de internationale markeder for varer og tjenesteydelser, hvor de nye vækstlande stadig nyder fordel af lavere strukturomkostninger og større konkurrencefordele, da de ikke står over for en så akut og hastig generel aldringsproces og nedgang i den del af befolkningen, der befinder sig i den erhvervsaktive alder.

Den merværdi, som Regionsudvalget kan tilføre udviklingen af EGTS'er Regionsudvalget

| 49. | er af den opfattelse, at det kan spille en vigtig rolle i forbindelse med formidling, evaluering og fremme af EGTS'er, hvorfor det må sikres, at udvalget fortsat kan arbejde med fremme af EGTS som institution, herunder etablering af et europæisk netværk af tekniske eksperter og politiske repræsentanter samt et internationalt forum; |
| --- | --- |

49.

er af den opfattelse, at det kan spille en vigtig rolle i forbindelse med formidling, evaluering og fremme af EGTS'er, hvorfor det må sikres, at udvalget fortsat kan arbejde med fremme af EGTS som institution, herunder etablering af et europæisk netværk af tekniske eksperter og politiske repræsentanter samt et internationalt forum;

| 50. | ser med tilfredshed på, at Regionsudvalgets præsidium den 26. januar 2011 besluttede at oprette en RU-platform for EGTS'er, som løbende skal evaluere gennemførelsen af forordning (EF) nr. 1082/2006 og den praktiske udvikling af EGTS'er med henblik på forberedelsen af den nye situation efter 1. januar 2014. |
| --- | --- |

50.

ser med tilfredshed på, at Regionsudvalgets præsidium den 26. januar 2011 besluttede at oprette en RU-platform for EGTS'er, som løbende skal evaluere gennemførelsen af forordning (EF) nr. 1082/2006 og den praktiske udvikling af EGTS'er med henblik på forberedelsen af den nye situation efter 1. januar 2014.

Bruxelles, den 27. januar 2011.

Mercedes BRESSO

Formand for Regionsudvalget

---

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1082/2006 af 5. juli 2006 om oprettelse af en europæisk gruppe for territorialt samarbejde (EGTS) (EUT L 210 af 31.7.2006).

1

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1080/2006 af 5. juli 2006 om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1783/1999 (EUT L 210 af 31.7.2006).

2

(3)  Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 af 11. juli 2006 om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden og ophævelse af forordning (EF) nr. 1260/1999 (EUT L 210 af 31.7.2006).

3

---

| 2.4.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 104/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 104/13

---

Regionsudvalgets udtalelse »En ny turismepolitik for Europa — verdens førende rejsemål«

2011/C 104/03

REGIONSUDVALGET

| — | udtrykker tilfredshed med Kommissionens ønske om at anlægge en samordnet og integreret tilgang til turismepolitikken ved at knytte den sammen med politikken på andre områder såsom landbrug, miljøbeskyttelse, informations- og kommunikationsteknologi, socialpolitik, kultur osv.; |
| --- | --- |

—

udtrykker tilfredshed med Kommissionens ønske om at anlægge en samordnet og integreret tilgang til turismepolitikken ved at knytte den sammen med politikken på andre områder såsom landbrug, miljøbeskyttelse, informations- og kommunikationsteknologi, socialpolitik, kultur osv.;

| — | understreger den vigtige rolle, som de lokale og regionale myndigheder spiller i forbindelse med bæredygtig forvaltning af turistmålene. De lokale og regionale myndigheders initiativer, samt de europæiske regionale netværk ligger i spidsen med hensyn til udvikling af modeller for bæredygtig turisme, og det er af afgørende betydning at drage størst mulig nytte af deres erfaring og viden gennem styrkelse af det lokale og regionale samarbejde i hele EU. Således støtter Regionsudvalget Kommissionens mål om at integrere turismen i de forskellige EU-politikker; |
| --- | --- |

—

understreger den vigtige rolle, som de lokale og regionale myndigheder spiller i forbindelse med bæredygtig forvaltning af turistmålene. De lokale og regionale myndigheders initiativer, samt de europæiske regionale netværk ligger i spidsen med hensyn til udvikling af modeller for bæredygtig turisme, og det er af afgørende betydning at drage størst mulig nytte af deres erfaring og viden gennem styrkelse af det lokale og regionale samarbejde i hele EU. Således støtter Regionsudvalget Kommissionens mål om at integrere turismen i de forskellige EU-politikker;

| — | glæder sig over Kommissionens vilje til at fremme en aktiv politik for at sætte gang i konkurrenceevne og bæredygtig udvikling. De udfordringer, som den europæiske turistsektor står over for, viser, hvor vigtigt det er at forudse ændringer og i tide reagere på den stigende konkurrence i en sektor i konstant udvikling; |
| --- | --- |

—

glæder sig over Kommissionens vilje til at fremme en aktiv politik for at sætte gang i konkurrenceevne og bæredygtig udvikling. De udfordringer, som den europæiske turistsektor står over for, viser, hvor vigtigt det er at forudse ændringer og i tide reagere på den stigende konkurrence i en sektor i konstant udvikling;

| — | tager indførslen af et europæisk kulturarvsmærke og et europæisk mærke for »kvalitetsturisme«, der skal anspore til, at der på rejsemålene anvendes bæredygtige metoder og bidrage til at styrke Europas image som turistdimension af høj kvalitet, til efterretning. Det er imidlertid vigtigt, at merværdien ved et sådant mærke kortlægges og præciseres, og at der er et sæt af strenge kriterier for bevilling af mærket, så det ikke mister sin værdi; |
| --- | --- |

—

tager indførslen af et europæisk kulturarvsmærke og et europæisk mærke for »kvalitetsturisme«, der skal anspore til, at der på rejsemålene anvendes bæredygtige metoder og bidrage til at styrke Europas image som turistdimension af høj kvalitet, til efterretning. Det er imidlertid vigtigt, at merværdien ved et sådant mærke kortlægges og præciseres, og at der er et sæt af strenge kriterier for bevilling af mærket, så det ikke mister sin værdi;

| — | er foruroliget over den potentielle indvirkning af visse strukturelle problemer såsom klimaændring eller sparsomme vand- og energiressourcer på de europæiske turistmål, navnlig på øerne og i regionerne i den yderste periferi. Mener i denne forbindelse, at disse problemer kun kan overvindes, hvis der satses langt mere systematisk på bæredygtighed i udviklingen af en turismestrategi i de berørte regioner. Hvad angår indvirkningen af klimaændringen går Regionsudvalget ind for at forebygge disse gennem miljøbeskyttelse og genopretning af naturområder samt integrering af turismen i den integrerede kystzoneforvaltning. |
| --- | --- |

—

er foruroliget over den potentielle indvirkning af visse strukturelle problemer såsom klimaændring eller sparsomme vand- og energiressourcer på de europæiske turistmål, navnlig på øerne og i regionerne i den yderste periferi. Mener i denne forbindelse, at disse problemer kun kan overvindes, hvis der satses langt mere systematisk på bæredygtighed i udviklingen af en turismestrategi i de berørte regioner. Hvad angår indvirkningen af klimaændringen går Regionsudvalget ind for at forebygge disse gennem miljøbeskyttelse og genopretning af naturområder samt integrering af turismen i den integrerede kystzoneforvaltning.

| Ordfører | : | Ramón Luis VALCÁRCEL SISO (ES/PPE), Ministerpræsident for regionen Murcia |
| --- | --- | --- |
| Basisdokument | : | Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: En ny turismepolitik for Europa – verdens førende rejsemål
  KOM(2010) 352 endelig |

Ordfører

:

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO (ES/PPE), Ministerpræsident for regionen Murcia

Basisdokument

:

Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: En ny turismepolitik for Europa – verdens førende rejsemål

KOM(2010) 352 endelig

I.   GENERELLE BEMÆRKNINGER

| 1. | Turistsektorens stigende betydning for den europæiske økonomi fremgår klart, når man ser på dens voksende bidrag til bruttonationalproduktet og dens evne til at skabe mere beskæftigelse end andre erhvervssektorer. Som Kommissionen anfører i sin meddelelse (1) tegner den europæiske turistbranche sig for over 5 % af den direkte beskæftigelse og skaber omkring 5 % af EU's BNP (2), især i bestemte regioner i Europa. Selv om Europa stadig er verdens førende turistmål med omkring 40 % af tilstrømningen (3), er der i 2009 registreret en tilbagegang på 5,6 % i løbet af 2009 (4). |
| --- | --- |

1.

Turistsektorens stigende betydning for den europæiske økonomi fremgår klart, når man ser på dens voksende bidrag til bruttonationalproduktet og dens evne til at skabe mere beskæftigelse end andre erhvervssektorer. Som Kommissionen anfører i sin meddelelse (1) tegner den europæiske turistbranche sig for over 5 % af den direkte beskæftigelse og skaber omkring 5 % af EU's BNP (2), især i bestemte regioner i Europa. Selv om Europa stadig er verdens førende turistmål med omkring 40 % af tilstrømningen (3), er der i 2009 registreret en tilbagegang på 5,6 % i løbet af 2009 (4).

| 2. | Der er mange udfordringer, som den europæiske turistsektor står over for: verdensomspændende økonomisk krise, større konkurrence fra andre rejsemål, følgerne af klimaændringen og sæsonafhængighed. Andre udfordringer, såsom den demografiske udvikling i Europa, diversificeringen af turistudbuddet og informations- og kommunikationsteknologiernes voksende betydning, er muligheder, som bør udforskes i samordning med de regionale og lokale myndigheder. |
| --- | --- |

2.

Der er mange udfordringer, som den europæiske turistsektor står over for: verdensomspændende økonomisk krise, større konkurrence fra andre rejsemål, følgerne af klimaændringen og sæsonafhængighed. Andre udfordringer, såsom den demografiske udvikling i Europa, diversificeringen af turistudbuddet og informations- og kommunikationsteknologiernes voksende betydning, er muligheder, som bør udforskes i samordning med de regionale og lokale myndigheder.

| 3. | Desuden er turismeforbrugerne ved at ændre vaner (stadig flere rejser på egen hånd, Internet benyttes mere, »billig«-rejser eller »low cost«-rejser vinder stadig større udbredelse, samtidig er der stigende efterspørgsel på bæredygtig turisme, osv.) og faktorer, som for få år siden ikke var så afgørende, har fået afgørende betydning: høj kvalitet, bæredygtighed, permanent innovation, uddannelse osv. |
| --- | --- |

3.

Desuden er turismeforbrugerne ved at ændre vaner (stadig flere rejser på egen hånd, Internet benyttes mere, »billig«-rejser eller »low cost«-rejser vinder stadig større udbredelse, samtidig er der stigende efterspørgsel på bæredygtig turisme, osv.) og faktorer, som for få år siden ikke var så afgørende, har fået afgørende betydning: høj kvalitet, bæredygtighed, permanent innovation, uddannelse osv.

| 4. | I denne forbindelse skal der peges på den europæiske turistsektors store vækstpotentiale og dens nære tilknytning til den regionale administrative, socioøkonomiske og logistiske struktur, især hvad angår transportsektorens udvikling og i særdeleshed forbedring af forbindelserne mellem turistdestinationer, de regionale lufthavnes udvikling og fremme af forbindelserne til søs, hvilket vil give en øget multimodalitet og sikre bæredygtig transport. Der bør navnlig tages hensyn til den særlige situation, der gælder for øerne samt de fjerntliggende regioner og regionerne i den yderste periferi, der er helt afhængige af luft- og skibsfart, og hvor den servicesektor, der er opbygget omkring turismen, for mange af disse områder er den vigtigste indtægts- og beskæftigelseskilde. Europa har mange konkurrencemæssige fordele: ikke kun den storslåede natur, men også de store vækstmuligheder for den kulturbaserede turisme (kultur, gastronomi, religion, sport osv.). Hertil kommer vækstpotentialet i rejser i forbindelse med events og møder og i forretningsrejser.
  Den værdi, som kulturarven tilfører et givet område, bliver en strategisk faktor for turismens udvikling, og Europa er særligt rigt herpå, idet der er mange områder i Europa med et enormt turismepotentiale, som endnu langt fra er udnyttet fuldt ud, eller som allerede har udviklet vigtige turismeaktiviteter. Der skal især tages højde for de områder, hvor man har specialiseret sig inden for turistindustrien, og som nu har været rejsemål så længe, at der er behov for omstrukturering og restaurering, hvis de skal kunne konkurrere på kvalitet og nytænkning på verdensmarkedet, hvor konkurrencen fra vækstlande til stadighed skærpes. At tage højde for det markedssegment, som ældre og handicappede udgør, kræver tilpasning og fjernelse af hindringer på rejsemålene. |
| --- | --- |

4.

I denne forbindelse skal der peges på den europæiske turistsektors store vækstpotentiale og dens nære tilknytning til den regionale administrative, socioøkonomiske og logistiske struktur, især hvad angår transportsektorens udvikling og i særdeleshed forbedring af forbindelserne mellem turistdestinationer, de regionale lufthavnes udvikling og fremme af forbindelserne til søs, hvilket vil give en øget multimodalitet og sikre bæredygtig transport. Der bør navnlig tages hensyn til den særlige situation, der gælder for øerne samt de fjerntliggende regioner og regionerne i den yderste periferi, der er helt afhængige af luft- og skibsfart, og hvor den servicesektor, der er opbygget omkring turismen, for mange af disse områder er den vigtigste indtægts- og beskæftigelseskilde. Europa har mange konkurrencemæssige fordele: ikke kun den storslåede natur, men også de store vækstmuligheder for den kulturbaserede turisme (kultur, gastronomi, religion, sport osv.). Hertil kommer vækstpotentialet i rejser i forbindelse med events og møder og i forretningsrejser.

Den værdi, som kulturarven tilfører et givet område, bliver en strategisk faktor for turismens udvikling, og Europa er særligt rigt herpå, idet der er mange områder i Europa med et enormt turismepotentiale, som endnu langt fra er udnyttet fuldt ud, eller som allerede har udviklet vigtige turismeaktiviteter. Der skal især tages højde for de områder, hvor man har specialiseret sig inden for turistindustrien, og som nu har været rejsemål så længe, at der er behov for omstrukturering og restaurering, hvis de skal kunne konkurrere på kvalitet og nytænkning på verdensmarkedet, hvor konkurrencen fra vækstlande til stadighed skærpes. At tage højde for det markedssegment, som ældre og handicappede udgør, kræver tilpasning og fjernelse af hindringer på rejsemålene.

| 5. | Lissabontraktatens ikrafttræden giver lejlighed til at styrke den europæiske turistbranches konkurrenceevne og derigennem bidrage til den nye Europa 2020-strategi for en intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst, især flagskibsinitiativet »En industripolitik for en globaliseret verden«. |
| --- | --- |

5.

Lissabontraktatens ikrafttræden giver lejlighed til at styrke den europæiske turistbranches konkurrenceevne og derigennem bidrage til den nye Europa 2020-strategi for en intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst, især flagskibsinitiativet »En industripolitik for en globaliseret verden«.

| 6. | Turismen er derfor en vital kilde til indtægt og beskæftigelse med afgørende betydning for mange regioner i Europa og for nogle helt uundværlig, eftersom den er et vigtigt redskab til at forbedre konkurrenceevnen. Derfor vil turistpolitiske foranstaltninger have en betydelig effekt på udviklingen i mange regioner, idet turistindustrien både spiller sammen med og udgør en drivkraft for andre økonomiske sektorer i regionen. Udformningen af en europæisk erhvervspolitik for turismen bør derfor foregå sideløbende med en europæisk investeringspolitik med henblik på egnsudvikling og udvikling af socioøkonomiske strukturer med det mål at sikre de berørte regioner enhver mulighed for at udvikle en strategi for bæredygtig konkurrenceevne. |
| --- | --- |

6.

Turismen er derfor en vital kilde til indtægt og beskæftigelse med afgørende betydning for mange regioner i Europa og for nogle helt uundværlig, eftersom den er et vigtigt redskab til at forbedre konkurrenceevnen. Derfor vil turistpolitiske foranstaltninger have en betydelig effekt på udviklingen i mange regioner, idet turistindustrien både spiller sammen med og udgør en drivkraft for andre økonomiske sektorer i regionen. Udformningen af en europæisk erhvervspolitik for turismen bør derfor foregå sideløbende med en europæisk investeringspolitik med henblik på egnsudvikling og udvikling af socioøkonomiske strukturer med det mål at sikre de berørte regioner enhver mulighed for at udvikle en strategi for bæredygtig konkurrenceevne.

| 7. | Lissabontraktaten medtager blandt Unionens mål – ud over økonomisk og social samhørighed – en ny territorial dimension og fastlægger, at der skal lægges særlig vægt på landdistrikter, områder i en industriel overgangsproces og områder, der lider af alvorlige naturbetingede eller demografiske ulemper af permanent karakter, bl.a. de nordligste meget tyndt befolkede områder samt søområder, grænseoverskridende områder og bjergområder. Den omhandler også i artikel 349 den særlige situation i regionerne i den yderste periferi. Det er således nødvendigt at tage hensyn til disse områders specifikke karakteristika ved udformningen af en europæisk turismepolitik. |
| --- | --- |

7.

Lissabontraktaten medtager blandt Unionens mål – ud over økonomisk og social samhørighed – en ny territorial dimension og fastlægger, at der skal lægges særlig vægt på landdistrikter, områder i en industriel overgangsproces og områder, der lider af alvorlige naturbetingede eller demografiske ulemper af permanent karakter, bl.a. de nordligste meget tyndt befolkede områder samt søområder, grænseoverskridende områder og bjergområder. Den omhandler også i artikel 349 den særlige situation i regionerne i den yderste periferi. Det er således nødvendigt at tage hensyn til disse områders specifikke karakteristika ved udformningen af en europæisk turismepolitik.

| 8. | Den nye artikel 195 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde vil give mulighed for at gennemføre foranstaltninger, som tager sigte på at fremme turistvirksomhedernes konkurrenceevne, støtte samarbejde og udveksling af god praksis og udvikle en integreret turismestrategi. Kommissionens meddelelse fremlægger forskellige foranstaltninger rettet mod konkurrenceevnen i EU's turistindustri. For at opnå effektive resultater anses det for nødvendigt, at EU i sine foranstaltninger støtter medlemsstaternes eller de europæiske regioners initiativer. Desuden er det vigtigt at bemærke Kommissionens ønske om at undgå, at nogen foranstaltninger påfører de nationale, lokale og regionale myndigheder flere administrative byrder. På denne baggrund synes meddelelsen at være i samklang med nærheds- og proportionalitetsprincipperne. |
| --- | --- |

8.

Den nye artikel 195 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde vil give mulighed for at gennemføre foranstaltninger, som tager sigte på at fremme turistvirksomhedernes konkurrenceevne, støtte samarbejde og udveksling af god praksis og udvikle en integreret turismestrategi. Kommissionens meddelelse fremlægger forskellige foranstaltninger rettet mod konkurrenceevnen i EU's turistindustri. For at opnå effektive resultater anses det for nødvendigt, at EU i sine foranstaltninger støtter medlemsstaternes eller de europæiske regioners initiativer. Desuden er det vigtigt at bemærke Kommissionens ønske om at undgå, at nogen foranstaltninger påfører de nationale, lokale og regionale myndigheder flere administrative byrder. På denne baggrund synes meddelelsen at være i samklang med nærheds- og proportionalitetsprincipperne.

II.   EN NY TURISMEHANDLINGSPLAN FOR EUROPA

REGIONSUDVALGET

| 9. | udtrykker tilfredshed med Kommissionens ønske om at anlægge en samordnet og integreret tilgang til turismepolitikken ved at knytte den sammen med politikken på andre områder såsom landbrug, miljøbeskyttelse, informations- og kommunikationsteknologi, socialpolitik, kultur osv. Ved turisme forstås de aktiviteter, der følger med personers rejse og ophold uden for deres normale miljø med mindst én overnatning; |
| --- | --- |

9.

udtrykker tilfredshed med Kommissionens ønske om at anlægge en samordnet og integreret tilgang til turismepolitikken ved at knytte den sammen med politikken på andre områder såsom landbrug, miljøbeskyttelse, informations- og kommunikationsteknologi, socialpolitik, kultur osv. Ved turisme forstås de aktiviteter, der følger med personers rejse og ophold uden for deres normale miljø med mindst én overnatning;

| 10. | støtter det generelle mål om at samordne indsatsen og initiativerne i tilknytning til turisme for at opnå en konkurrencedygtig, moderne, bæredygtig og ansvarlig turistsektor; |
| --- | --- |

10.

støtter det generelle mål om at samordne indsatsen og initiativerne i tilknytning til turisme for at opnå en konkurrencedygtig, moderne, bæredygtig og ansvarlig turistsektor;

| 11. | kræver, at man inden fremlæggelsen af den detaljerede handlingsplan til fremme af turismen, evaluerer og begrunder alle forslag til EU-foranstaltninger med udgangspunkt i EU's kompetencer samt nærheds- og proportionalitetsprincippet, således at det klart fremgår, hvilke incitamenter og fordele, der er forbundet med EU-foranstaltningerne set i forhold til en indsats, der kun sker på medlemsstats- eller regionalt og lokalt niveau; |
| --- | --- |

11.

kræver, at man inden fremlæggelsen af den detaljerede handlingsplan til fremme af turismen, evaluerer og begrunder alle forslag til EU-foranstaltninger med udgangspunkt i EU's kompetencer samt nærheds- og proportionalitetsprincippet, således at det klart fremgår, hvilke incitamenter og fordele, der er forbundet med EU-foranstaltningerne set i forhold til en indsats, der kun sker på medlemsstats- eller regionalt og lokalt niveau;

| 12. | er navnlig enigt i ønsket om, at turismen skal udvikle sig på et grundlag, der er både konkurrencedygtigt og bæredygtigt, og vil gerne understrege, at dette koncept skal forstås på tre måder:






  a. | Økonomisk bæredygtighed, som sikrer en retfærdig og effektiv økonomisk udvikling, så fremtidige generationer af europæere får mulighed for udvikling. |
| --- | --- | --- |

12.

er navnlig enigt i ønsket om, at turismen skal udvikle sig på et grundlag, der er både konkurrencedygtigt og bæredygtigt, og vil gerne understrege, at dette koncept skal forstås på tre måder:

a.

Økonomisk bæredygtighed, som sikrer en retfærdig og effektiv økonomisk udvikling, så fremtidige generationer af europæere får mulighed for udvikling.

| b. | Sociokulturel bæredygtighed, som kan forliges med de europæiske regioners kultur, værdier og identitet. |
| --- | --- |

b.

Sociokulturel bæredygtighed, som kan forliges med de europæiske regioners kultur, værdier og identitet.

| c. | Miljømæssig bæredygtighed, som sikrer, at udviklingen kan forenes med opretholdelsen af centrale funktioner, biologisk diversitet og biologiske ressourcer. Turismen bør udvikle sig på et bæredygtigt grundlag, således at der ikke ødsles med naturressourcerne eller forvoldes skade på miljøet (5); |
| --- | --- |

c.

Miljømæssig bæredygtighed, som sikrer, at udviklingen kan forenes med opretholdelsen af centrale funktioner, biologisk diversitet og biologiske ressourcer. Turismen bør udvikle sig på et bæredygtigt grundlag, således at der ikke ødsles med naturressourcerne eller forvoldes skade på miljøet (5);

| 13. | understreger den vigtige rolle, som de lokale og regionale myndigheder spiller i forbindelse med bæredygtig forvaltning af turistmålene. De lokale og regionale myndigheders initiativer, samt de europæiske regionale netværk ligger i spidsen med hensyn til udvikling af modeller for bæredygtig turisme, og det er af afgørende betydning at drage størst mulig nytte af deres erfaring og viden gennem styrkelse af det lokale og regionale samarbejde i hele EU. Således støtter Regionsudvalget Kommissionens mål om at integrere turismen i de forskellige EU-politikker; |
| --- | --- |

13.

understreger den vigtige rolle, som de lokale og regionale myndigheder spiller i forbindelse med bæredygtig forvaltning af turistmålene. De lokale og regionale myndigheders initiativer, samt de europæiske regionale netværk ligger i spidsen med hensyn til udvikling af modeller for bæredygtig turisme, og det er af afgørende betydning at drage størst mulig nytte af deres erfaring og viden gennem styrkelse af det lokale og regionale samarbejde i hele EU. Således støtter Regionsudvalget Kommissionens mål om at integrere turismen i de forskellige EU-politikker;

| 14. | bifalder konklusionerne fra mødet i Rådet for Konkurrenceevne den 12. oktober 2010, hvor medlemsstaterne opfordres til at deltage aktivt i foranstaltninger med henblik på at styrke konkurrenceevnen i det europæiske turisterhverv i en partnerskabsånd og på europæisk, nationalt, regionalt og lokalt plan (6); |
| --- | --- |

14.

bifalder konklusionerne fra mødet i Rådet for Konkurrenceevne den 12. oktober 2010, hvor medlemsstaterne opfordres til at deltage aktivt i foranstaltninger med henblik på at styrke konkurrenceevnen i det europæiske turisterhverv i en partnerskabsånd og på europæisk, nationalt, regionalt og lokalt plan (6);

| 15. | glæder sig over Kommissionens vilje til at fremme en aktiv politik for at sætte gang i konkurrenceevne og bæredygtig udvikling. De udfordringer, som den europæiske turistsektor står over for, viser, hvor vigtigt det er at forudse ændringer og i tide reagere på den stigende konkurrence i en sektor i konstant udvikling; |
| --- | --- |

15.

glæder sig over Kommissionens vilje til at fremme en aktiv politik for at sætte gang i konkurrenceevne og bæredygtig udvikling. De udfordringer, som den europæiske turistsektor står over for, viser, hvor vigtigt det er at forudse ændringer og i tide reagere på den stigende konkurrence i en sektor i konstant udvikling;

| 16. | er enigt i, at det, eftersom de europæiske turistvirksomheder hovedsageligt er smv'er, og der desuden findes en stor mængde mikrovirksomheder, bør anbefales at fremme dannelsen af klynger (clustering) blandt de små og mellemstore virksomheder med henblik på deres udvikling. Den støtte, der ydes for at forbedre produktivitet, konkurrenceevne, uddannelse og kvalitet, kan spille en lige så vigtig rolle; |
| --- | --- |

16.

er enigt i, at det, eftersom de europæiske turistvirksomheder hovedsageligt er smv'er, og der desuden findes en stor mængde mikrovirksomheder, bør anbefales at fremme dannelsen af klynger (clustering) blandt de små og mellemstore virksomheder med henblik på deres udvikling. Den støtte, der ydes for at forbedre produktivitet, konkurrenceevne, uddannelse og kvalitet, kan spille en lige så vigtig rolle;

| 17. | anbefaler derfor, at der udvikles støtteinstrumenter for de små og mellemstore turistvirksomheder, især i alt, hvad der vedrører personaleuddannelse. Man må ikke glemme den vigtige rolle, som turistsektoren spiller for jobskabelsen, og at en stor del af de arbejdspladser, der skabes, er henvendt til unge, som herigennem får mulighed for at udøve en række færdigheder til stor nytte for deres faglige udvikling samt forbedre deres sprogkundskaber. Et turistmarked af kvalitet og specialiseret i de nye markeder og markedssegmenter (såsom personer med handicap og ældre) kræver højt kvalificeret personale, som er uddannet i at bistå disse nye personkredse og anvende den nye teknologi inden for turismen. Desuden kan en stor del af den viden, der erhverves i turistsektoren, overføres direkte til andre erhvervsaktiviteter; |
| --- | --- |

17.

anbefaler derfor, at der udvikles støtteinstrumenter for de små og mellemstore turistvirksomheder, især i alt, hvad der vedrører personaleuddannelse. Man må ikke glemme den vigtige rolle, som turistsektoren spiller for jobskabelsen, og at en stor del af de arbejdspladser, der skabes, er henvendt til unge, som herigennem får mulighed for at udøve en række færdigheder til stor nytte for deres faglige udvikling samt forbedre deres sprogkundskaber. Et turistmarked af kvalitet og specialiseret i de nye markeder og markedssegmenter (såsom personer med handicap og ældre) kræver højt kvalificeret personale, som er uddannet i at bistå disse nye personkredse og anvende den nye teknologi inden for turismen. Desuden kan en stor del af den viden, der erhverves i turistsektoren, overføres direkte til andre erhvervsaktiviteter;

| 18. | er foruroliget over den potentielle indvirkning af visse strukturelle problemer såsom klimaændring eller sparsomme vand- og energiressourcer på de europæiske turistmål, navnlig på øerne og i regionerne i den yderste periferi. Mener i denne forbindelse, at disse problemer kun kan overvindes, hvis der satses langt mere systematisk på bæredygtighed i udviklingen af en turismestrategi i de berørte regioner. Hvad angår indvirkningen af klimaændringen går Regionsudvalget ind for at forebygge disse gennem miljøbeskyttelse og genopretning af naturområder samt integrering af turismen i den integrerede kystzoneforvaltning; |
| --- | --- |

18.

er foruroliget over den potentielle indvirkning af visse strukturelle problemer såsom klimaændring eller sparsomme vand- og energiressourcer på de europæiske turistmål, navnlig på øerne og i regionerne i den yderste periferi. Mener i denne forbindelse, at disse problemer kun kan overvindes, hvis der satses langt mere systematisk på bæredygtighed i udviklingen af en turismestrategi i de berørte regioner. Hvad angår indvirkningen af klimaændringen går Regionsudvalget ind for at forebygge disse gennem miljøbeskyttelse og genopretning af naturområder samt integrering af turismen i den integrerede kystzoneforvaltning;

| 19. | er afvisende over for forslaget om et offentligt finansieret turistudvekslingsprogram, der skal sikre en bedre fordeling af ferierejser over hele året. Når Kommissionen fremsætter et forslag som dette, ignorerer den, at markedsmekanismerne bl.a. i kraft af lavere priser i lavsæsonen allerede helt af sig selv sikrer en tidsmæssig fordeling af rejserne. Sommeren er ikke højsæson, fordi markedet har »svigtet«, men på grund af de officielt fastlagte skoleferier og klimaet på feriemålene. Et udvekslingsprogram ville ikke indvirke på disse faktorer. Ældre og børn, der ikke er afhængige af skoleferier, kan allerede nu rejse i lavsæsonen. Når de ikke gør det, er det uden tvivl, fordi de ikke vil. Forslaget om at samordne skoleferierne medlemsstaterne imellem falder desuden uden for EU's kompetenceområde. |
| --- | --- |

19.

er afvisende over for forslaget om et offentligt finansieret turistudvekslingsprogram, der skal sikre en bedre fordeling af ferierejser over hele året. Når Kommissionen fremsætter et forslag som dette, ignorerer den, at markedsmekanismerne bl.a. i kraft af lavere priser i lavsæsonen allerede helt af sig selv sikrer en tidsmæssig fordeling af rejserne. Sommeren er ikke højsæson, fordi markedet har »svigtet«, men på grund af de officielt fastlagte skoleferier og klimaet på feriemålene. Et udvekslingsprogram ville ikke indvirke på disse faktorer. Ældre og børn, der ikke er afhængige af skoleferier, kan allerede nu rejse i lavsæsonen. Når de ikke gør det, er det uden tvivl, fordi de ikke vil. Forslaget om at samordne skoleferierne medlemsstaterne imellem falder desuden uden for EU's kompetenceområde.

III.   FIRE DELMÅL I HANDLINGSPLANEN

Forbedring af konkurrenceevnen i den europæiske turistsektor

REGIONSUDVALGET

| 20. | anser det for afgørende at styrke turistsektorens konkurrenceevne, og eftersom turistsektoren rummer mange forskellige aktiviteter, er det nødvendigt med foranstaltninger inden for forskellige områder og politikker. I denne forbindelse tilslutter Regionsudvalget sig de europæiske ministres standpunkt om, at det – som stadfæstet i Madriderklæringen – er nødvendigt med en strategi, der baserer sig på en turisme af højeste kvalitet, og som støttes ved oprettelsen af et netværk af eksperter samt rejsemål, der gør det muligt at skabe, udveksle og udbrede viden, nytænkning, forskning og teknisk udvikling med det formål at bevare turistsektorens konkurrenceevne (7); |
| --- | --- |

20.

anser det for afgørende at styrke turistsektorens konkurrenceevne, og eftersom turistsektoren rummer mange forskellige aktiviteter, er det nødvendigt med foranstaltninger inden for forskellige områder og politikker. I denne forbindelse tilslutter Regionsudvalget sig de europæiske ministres standpunkt om, at det – som stadfæstet i Madriderklæringen – er nødvendigt med en strategi, der baserer sig på en turisme af højeste kvalitet, og som støttes ved oprettelsen af et netværk af eksperter samt rejsemål, der gør det muligt at skabe, udveksle og udbrede viden, nytænkning, forskning og teknisk udvikling med det formål at bevare turistsektorens konkurrenceevne (7);

| 21. | bakker i særlig grad op om Kommissionens forslag om diversificering af turistprodukterne ved at udnytte den europæiske natur- og kulturarv optimalt og om at oprette en platform for »ikt og turisme« samt om på mellemlang sigt at befordre et »virtuelt turismeovervågningscenter«, som skal have til opgave både at studere udbuddet og opnå et bedre kendskab til efterspørgsel, markedsudvikling samt korte og mellemsigtede prognoser. Regionsudvalget påpeger igen, at de regionale myndigheder har en meget bred erfaring, som absolut skal udnyttes gennem en styrkelse af det regionale samarbejde i EU, så man kan få mest muligt ud af disse politikker; |
| --- | --- |

21.

bakker i særlig grad op om Kommissionens forslag om diversificering af turistprodukterne ved at udnytte den europæiske natur- og kulturarv optimalt og om at oprette en platform for »ikt og turisme« samt om på mellemlang sigt at befordre et »virtuelt turismeovervågningscenter«, som skal have til opgave både at studere udbuddet og opnå et bedre kendskab til efterspørgsel, markedsudvikling samt korte og mellemsigtede prognoser. Regionsudvalget påpeger igen, at de regionale myndigheder har en meget bred erfaring, som absolut skal udnyttes gennem en styrkelse af det regionale samarbejde i EU, så man kan få mest muligt ud af disse politikker;

| 22. | mener, at de europæiske regioner bør tilskyndes til at udveksle god praksis, og der bør tages højde for alle deres bidrag i planlægningen af fællesskabsinitiativerne. I denne forbindelse anbefales det, at den europæiske gruppe for territorialt samarbejde (EGTS), Interreg-programmerne og/eller makroregionale strategier anvendes som en ramme for udviklingen af koordinerede strategier for turisme; |
| --- | --- |

22.

mener, at de europæiske regioner bør tilskyndes til at udveksle god praksis, og der bør tages højde for alle deres bidrag i planlægningen af fællesskabsinitiativerne. I denne forbindelse anbefales det, at den europæiske gruppe for territorialt samarbejde (EGTS), Interreg-programmerne og/eller makroregionale strategier anvendes som en ramme for udviklingen af koordinerede strategier for turisme;

| 23. | mener, at der bør arbejdes på at fremme ophold, der er mere varierede og af højere kvalitet for at gøre noget ved sæsonbestemtheden. Til dette vil det være nødvendigt at øge diversificeringen af turistprodukterne, idet der lægges større vægt på kulturturisme, historieturisme, religiøs turisme, sportsturisme, madturisme og andre former for turisme, der har et stort vækstpotentiale. Det understreges, at det hører under de nationale beføjelser at sørge for ferieperiodernes spredning og regionale fordeling; |
| --- | --- |

23.

mener, at der bør arbejdes på at fremme ophold, der er mere varierede og af højere kvalitet for at gøre noget ved sæsonbestemtheden. Til dette vil det være nødvendigt at øge diversificeringen af turistprodukterne, idet der lægges større vægt på kulturturisme, historieturisme, religiøs turisme, sportsturisme, madturisme og andre former for turisme, der har et stort vækstpotentiale. Det understreges, at det hører under de nationale beføjelser at sørge for ferieperiodernes spredning og regionale fordeling;

| 24. | gør opmærksom på potentialet i social turisme (»turisme for alle«), som fremmer social inklusion med mulighed for mobilitet ved at etablere tværkulturel udveksling for alle samfundsgrupper, herunder de unge, familier, ældre og bevægelseshæmmede, og beklager, at Kommissionen ikke i tilstrækkelig grad ser på dette potentiale. |
| --- | --- |

24.

gør opmærksom på potentialet i social turisme (»turisme for alle«), som fremmer social inklusion med mulighed for mobilitet ved at etablere tværkulturel udveksling for alle samfundsgrupper, herunder de unge, familier, ældre og bevægelseshæmmede, og beklager, at Kommissionen ikke i tilstrækkelig grad ser på dette potentiale.

Fremme af en bæredygtig, ansvarlig og kvalitetspræget turisme

REGIONSUDVALGET

| 25. | støtter kraftigt udviklingen af en række indikatorer for bæredygtig forvaltning af rejsemål. I denne sammenhæng mener Regionsudvalget, at de regionale myndigheder har en uvurderlig erfaring, f.eks. de europæiske netværk af konkurrencedygtige og bæredygtige regioner (NECSTouR med de engelske initialer); |
| --- | --- |

25.

støtter kraftigt udviklingen af en række indikatorer for bæredygtig forvaltning af rejsemål. I denne sammenhæng mener Regionsudvalget, at de regionale myndigheder har en uvurderlig erfaring, f.eks. de europæiske netværk af konkurrencedygtige og bæredygtige regioner (NECSTouR med de engelske initialer);

| 26. | tager indførslen af et europæisk kulturarvsmærke og et europæisk mærke for »kvalitetsturisme«, der skal anspore til, at der på rejsemålene anvendes bæredygtige metoder og bidrage til at styrke Europas image som turistdimension af høj kvalitet til efterretning. Det er imidlertid vigtigt, at merværdien ved et sådant mærke kortlægges og præciseres, og at der er et sæt af strenge kriterier for bevilling af mærket, så det ikke mister sin værdi; |
| --- | --- |

26.

tager indførslen af et europæisk kulturarvsmærke og et europæisk mærke for »kvalitetsturisme«, der skal anspore til, at der på rejsemålene anvendes bæredygtige metoder og bidrage til at styrke Europas image som turistdimension af høj kvalitet til efterretning. Det er imidlertid vigtigt, at merværdien ved et sådant mærke kortlægges og præciseres, og at der er et sæt af strenge kriterier for bevilling af mærket, så det ikke mister sin værdi;

| 27. | mener, at de lokale og regionale myndigheder, navnlig NECSTouR, bør involveres i udviklingen af disse kriterier, hvis begge initiativer skal være troværdige. Det påpeges endvidere, at Regionsudvalget som de lokale og regionale myndigheders repræsentant bør være repræsenteret i det organ, der er ansvarlig for at tildele kvalitetsmærkerne; |
| --- | --- |

27.

mener, at de lokale og regionale myndigheder, navnlig NECSTouR, bør involveres i udviklingen af disse kriterier, hvis begge initiativer skal være troværdige. Det påpeges endvidere, at Regionsudvalget som de lokale og regionale myndigheders repræsentant bør være repræsenteret i det organ, der er ansvarlig for at tildele kvalitetsmærkerne;

| 28. | understreger, at kvaliteten af alle ydelserne bør højnes for at give de europæiske turistrejsemål en klar konkurrencemæssig fordel og bidrage til at konsolidere Europas image som en række kvalitetsprægede rejsemål. I denne forbindelse påpeges det, at særlig handicappede og ældre turister skal tages med i betragtning (det skønnes, at antallet af personer over 65 år udgør 20 % af befolkningen i 2020) (8); |
| --- | --- |

28.

understreger, at kvaliteten af alle ydelserne bør højnes for at give de europæiske turistrejsemål en klar konkurrencemæssig fordel og bidrage til at konsolidere Europas image som en række kvalitetsprægede rejsemål. I denne forbindelse påpeges det, at særlig handicappede og ældre turister skal tages med i betragtning (det skønnes, at antallet af personer over 65 år udgør 20 % af befolkningen i 2020) (8);

| 29. | anmoder Europa-Kommissionen om, at systemerne til beskyttelse af forbrugernes rettigheder styrkes i den nye politiske ramme for turismen i Europa; |
| --- | --- |

29.

anmoder Europa-Kommissionen om, at systemerne til beskyttelse af forbrugernes rettigheder styrkes i den nye politiske ramme for turismen i Europa;

| 30. | understreger behovet for at fremme et øget samarbejde mellem EU og de største eksisterende og potentielle markeder (USA, Kina, Rusland, Indien, Brasilien) og nabolandene, særlig landene i Middelhavsområdet, med det formål at fremme bæredygtige modeller for turisme og en miljøbevarelseskultur, da der kun kan opnås en positiv effekt, hvis der handles i fællesskab ud fra de samme forpligtelser og den samme ansvarsfølelse. |
| --- | --- |

30.

understreger behovet for at fremme et øget samarbejde mellem EU og de største eksisterende og potentielle markeder (USA, Kina, Rusland, Indien, Brasilien) og nabolandene, særlig landene i Middelhavsområdet, med det formål at fremme bæredygtige modeller for turisme og en miljøbevarelseskultur, da der kun kan opnås en positiv effekt, hvis der handles i fællesskab ud fra de samme forpligtelser og den samme ansvarsfølelse.

Styrkelse af bevidstheden om Europa som en række bæredygtige og kvalitetsprægede rejsemål

REGIONSUDVALGET

| 31. | mener som Kommissionen, at det er nødvendigt at styrke bevidstheden om Europa som en række rejsemål for at forbedre turismens konkurrenceevne. Regionsudvalget bakker derfor op om målet om at forbedre Europas image gennem bæredygtighed og høj kvalitet og om de planlagte foranstaltninger som udviklingen af et ægte »europæisk mærke« parallelt med de nationale mærker i medlemsstaterne til at supplere markedsføringen på nationalt og regionalt plan; |
| --- | --- |

31.

mener som Kommissionen, at det er nødvendigt at styrke bevidstheden om Europa som en række rejsemål for at forbedre turismens konkurrenceevne. Regionsudvalget bakker derfor op om målet om at forbedre Europas image gennem bæredygtighed og høj kvalitet og om de planlagte foranstaltninger som udviklingen af et ægte »europæisk mærke« parallelt med de nationale mærker i medlemsstaterne til at supplere markedsføringen på nationalt og regionalt plan;

| 32. | anmoder Europa-Kommissionen om at gennemføre specifikke foranstaltninger for at promovere det »europæiske mærke« uden for EU, hvilket dog under ingen omstændigheder må resultere i konkurrenceforvridninger mellem destinationer inden for Europa; |
| --- | --- |

32.

anmoder Europa-Kommissionen om at gennemføre specifikke foranstaltninger for at promovere det »europæiske mærke« uden for EU, hvilket dog under ingen omstændigheder må resultere i konkurrenceforvridninger mellem destinationer inden for Europa;

| 33. | støtter promoveringen af internetportalen visiteurope.com og bakker især op om en koordineret deltagelse i internationale begivenheder og turistmesser mm., der involverer alle implicerede regionale og lokale aktører. |
| --- | --- |

33.

støtter promoveringen af internetportalen visiteurope.com og bakker især op om en koordineret deltagelse i internationale begivenheder og turistmesser mm., der involverer alle implicerede regionale og lokale aktører.

Udnyttelse af potentialet i EU's politikker og finansielle instrumenter

REGIONSUDVALGET

| 34. | er enigt med Kommissionen i, at potentialet for turismen i EU's finansielle instrumenter nødvendigvis skal udnyttes bedst muligt. Hvad angår landområderne er det vigtigt at overveje potentielle udviklingsmuligheder inden for rammerne af Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (FEADER), da turisme er en reel mulighed for at skabe nye arbejdspladser og indtægter i de respektive regioner. Ligeledes er det vigtigt at gøre brug af Den Europæiske Socialfond (ESF) for at sikre de implicerede aktørers uddannelse; |
| --- | --- |

34.

er enigt med Kommissionen i, at potentialet for turismen i EU's finansielle instrumenter nødvendigvis skal udnyttes bedst muligt. Hvad angår landområderne er det vigtigt at overveje potentielle udviklingsmuligheder inden for rammerne af Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (FEADER), da turisme er en reel mulighed for at skabe nye arbejdspladser og indtægter i de respektive regioner. Ligeledes er det vigtigt at gøre brug af Den Europæiske Socialfond (ESF) for at sikre de implicerede aktørers uddannelse;

| 35. | mener også, at det er nødvendigt at tage dette op i debatten om den fremtidige regionalpolitik og i dennes gennemførelse; der bør tages hensyn til regionernes specialisering i udviklingen af tematiske turistprodukter lige fra turisme med socialt sigte over natur-, landbo-, forretnings-, helse- og kulturturisme samt andre mulige kategorier. Hvad kulturturisme angår, er det muligvis i dag den, der bedst kendetegner Den Europæiske Union som helhed, og den omfatter den arkitektoniske, etnografiske og industriarv, som indgår i en regions økonomiske struktur. I denne sammenhæng fremhæver Regionsudvalget behovet for at sikre finansieringskildernes koordinering og effektivitet for at undgå overlapninger og uoverensstemmelser. |
| --- | --- |

35.

mener også, at det er nødvendigt at tage dette op i debatten om den fremtidige regionalpolitik og i dennes gennemførelse; der bør tages hensyn til regionernes specialisering i udviklingen af tematiske turistprodukter lige fra turisme med socialt sigte over natur-, landbo-, forretnings-, helse- og kulturturisme samt andre mulige kategorier. Hvad kulturturisme angår, er det muligvis i dag den, der bedst kendetegner Den Europæiske Union som helhed, og den omfatter den arkitektoniske, etnografiske og industriarv, som indgår i en regions økonomiske struktur. I denne sammenhæng fremhæver Regionsudvalget behovet for at sikre finansieringskildernes koordinering og effektivitet for at undgå overlapninger og uoverensstemmelser.

Bruxelles, den 27. januar 2011.

Mercedes BRESSO

Formand for Regionsudvalget

---

(1)  KOM(2010) 352.

1

(2)  Undersøgelse af konkurrenceevnen i EU's turistindustri, september 2009.

2

(3)  Verdensturistorganisationens barometer over den globale turisme, Bd. 8, januar 2010.

3

(4)  Ibidem.

4

(5)  CdR 83/2009 fin.

5

(6)  Konklusioner om en ny turismepolitik for Europa. Samlingen i Rådet (konkurrenceevne), Luxembourg, den 12. oktober 2010.

6

(7)  Madriderklæringen blev til i forbindelse med det uformelle ministermøde i Madrid under det spanske formandskab i april 2010 under temaet »På vej mod en socialt ansvarlig turismemodel«.

7

(8)  »Europa 2020: En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst«, marts 2010.

8

---

| 2.4.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 104/18 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 104/18

---

Regionsudvalgets udtalelse »Lokal- og regionalstyre i Aserbajdsjan og udvikling af samarbejde mellem Aserbajdsjan og EU«

2011/C 104/04

REGIONSUDVALGET

| — | bemærker, at landet har et efterslæb, med hensyn til de reformer som skal imødekomme kravene i ENP's handlingsplan, på områderne retssikkerhed, demokrati, bekæmpelse af korruption og overholdelse af menneskerettigheder. Den manglende uafhængighed hos retsvæsenet og medierne udgør yderligere en hindring for etableringen af en demokratisk retsstat. Der er imidlertid sket fremskridt på områderne beskatning og økonomisk stabilitet. RU opfordrer samtidig Aserbajdsjans regering til at fortsætte arbejdet med at gennemføre anbefalingerne fra EU, Europarådet og Venedigkommissionen; |
| --- | --- |

—

bemærker, at landet har et efterslæb, med hensyn til de reformer som skal imødekomme kravene i ENP's handlingsplan, på områderne retssikkerhed, demokrati, bekæmpelse af korruption og overholdelse af menneskerettigheder. Den manglende uafhængighed hos retsvæsenet og medierne udgør yderligere en hindring for etableringen af en demokratisk retsstat. Der er imidlertid sket fremskridt på områderne beskatning og økonomisk stabilitet. RU opfordrer samtidig Aserbajdsjans regering til at fortsætte arbejdet med at gennemføre anbefalingerne fra EU, Europarådet og Venedigkommissionen;

| — | bifalder de gode resultater med brugen af EU's program for venskabsbyer og opmuntrer Aserbajdsjans regering til at fortsætte denne linje fremover; |
| --- | --- |

—

bifalder de gode resultater med brugen af EU's program for venskabsbyer og opmuntrer Aserbajdsjans regering til at fortsætte denne linje fremover;

| — | er bekymret over, at kommunerne ifølge lovgivningen har meget få ansvarsområder. I praksis er deres kompetencer endnu mere begrænsede og omfatter i bedste fald områder som vedligeholdelse af kommunale veje, kirkegårde, parker og visse aspekter af den sociale omsorg, som centralregeringen ikke tager sig af. Kommunerne har i de fleste tilfælde ikke kapacitet, uddannelsesmæssige ressourcer eller viden til at tage hånd om de begrænsede ansvarsområder, der er fastlagt i lovgivningen; |
| --- | --- |

—

er bekymret over, at kommunerne ifølge lovgivningen har meget få ansvarsområder. I praksis er deres kompetencer endnu mere begrænsede og omfatter i bedste fald områder som vedligeholdelse af kommunale veje, kirkegårde, parker og visse aspekter af den sociale omsorg, som centralregeringen ikke tager sig af. Kommunerne har i de fleste tilfælde ikke kapacitet, uddannelsesmæssige ressourcer eller viden til at tage hånd om de begrænsede ansvarsområder, der er fastlagt i lovgivningen;

| — | opfordrer Aserbajdsjans regering til, med hjælp fra eksperter fra EU og Europarådet, at udforme en overordnet strategi for forbedring af lokalstyre og lokalt demokrati, der indeholder realistiske mål og tidsplaner for gennemførelsen. |
| --- | --- |

—

opfordrer Aserbajdsjans regering til, med hjælp fra eksperter fra EU og Europarådet, at udforme en overordnet strategi for forbedring af lokalstyre og lokalt demokrati, der indeholder realistiske mål og tidsplaner for gennemførelsen.

| Ordfører | : | Gordon Keymer (UK/Løsg.), Medlem af Tandridge District Council |
| --- | --- | --- |

Ordfører

:

Gordon Keymer (UK/Løsg.), Medlem af Tandridge District Council

I.   POLITISKE ANBEFALINGER

Baggrund – Aserbajdsjan og Europa

REGIONSUDVALGET

| 1. | anerkender Aserbajdsjans historiske arv, herunder landets erfaringer som en sekulær parlamentarisk republik; |
| --- | --- |

1.

anerkender Aserbajdsjans historiske arv, herunder landets erfaringer som en sekulær parlamentarisk republik;

| 2. | minder om, at forbindelserne mellem Aserbajdsjan og EU formelt blev etableret i 1996 med undertegnelsen af den partnerskabs- og samarbejdsaftale, der trådte i kraft i 1999, og som dermed skabte retsgrundlaget for de politiske relationer mellem EU og Aserbajdsjan, der for nærværende forvaltes under den europæiske naboskabspolitik (ENP); |
| --- | --- |

2.

minder om, at forbindelserne mellem Aserbajdsjan og EU formelt blev etableret i 1996 med undertegnelsen af den partnerskabs- og samarbejdsaftale, der trådte i kraft i 1999, og som dermed skabte retsgrundlaget for de politiske relationer mellem EU og Aserbajdsjan, der for nærværende forvaltes under den europæiske naboskabspolitik (ENP);

| 3. | bemærker, at landet har et efterslæb, med hensyn til de reformer som skal imødekomme kravene i ENP's handlingsplan, på områderne retssikkerhed, demokrati, bekæmpelse af korruption og overholdelse af menneskerettigheder. Den manglende uafhængighed hos retsvæsenet og medierne udgør yderligere en hindring for etableringen af en demokratisk retsstat. Der er imidlertid sket fremskridt på områderne beskatning og økonomisk stabilitet. RU opfordrer samtidig Aserbajdsjans regering til at fortsætte arbejdet med at gennemføre anbefalingerne fra EU, Europarådet og Venedigkommissionen; |
| --- | --- |

3.

bemærker, at landet har et efterslæb, med hensyn til de reformer som skal imødekomme kravene i ENP's handlingsplan, på områderne retssikkerhed, demokrati, bekæmpelse af korruption og overholdelse af menneskerettigheder. Den manglende uafhængighed hos retsvæsenet og medierne udgør yderligere en hindring for etableringen af en demokratisk retsstat. Der er imidlertid sket fremskridt på områderne beskatning og økonomisk stabilitet. RU opfordrer samtidig Aserbajdsjans regering til at fortsætte arbejdet med at gennemføre anbefalingerne fra EU, Europarådet og Venedigkommissionen;

| 4. | bifalder de gode resultater med brugen af EU's program for venskabsbyer og opmuntrer Aserbajdsjans regering til at fortsætte denne linje fremover; |
| --- | --- |

4.

bifalder de gode resultater med brugen af EU's program for venskabsbyer og opmuntrer Aserbajdsjans regering til at fortsætte denne linje fremover;

| 5. | opfordrer Aserbajdsjans regering til at støtte kommunernes ansøgning om deltagelse i forskellige EU-programmer, som er tilgængelige for dem, og opmuntrer kommunerne til at intensivere samarbejdet med Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

opfordrer Aserbajdsjans regering til at støtte kommunernes ansøgning om deltagelse i forskellige EU-programmer, som er tilgængelige for dem, og opmuntrer kommunerne til at intensivere samarbejdet med Kommissionen.

Lokalstyre

REGIONSUDVALGET

| 6. | bemærker, at der findes to parallelle forvaltningssystemer på lokalt niveau i Aserbajdsjan. Et system består af kommuner, hvis ledelse vælges af og står til ansvar over for borgerne (offentligheden) og det nationale parlament (Milli Mejlis), og som har meget begrænsede beføjelser, hvad angår leveringen af tjenesteydelser til borgerne. Det andet forvaltningssystem består af lokale eksekutive myndigheder, som udgør en del af statens forvaltningssystem, og som udpeges direkte af præsidenten; |
| --- | --- |

6.

bemærker, at der findes to parallelle forvaltningssystemer på lokalt niveau i Aserbajdsjan. Et system består af kommuner, hvis ledelse vælges af og står til ansvar over for borgerne (offentligheden) og det nationale parlament (Milli Mejlis), og som har meget begrænsede beføjelser, hvad angår leveringen af tjenesteydelser til borgerne. Det andet forvaltningssystem består af lokale eksekutive myndigheder, som udgør en del af statens forvaltningssystem, og som udpeges direkte af præsidenten;

| 7. | er bekymret over, at kommunerne ifølge lovgivningen har meget få ansvarsområder. I praksis er deres kompetencer endnu mere begrænsede og omfatter i bedste fald områder som vedligeholdelse af kommunale veje, kirkegårde, parker og visse aspekter af den sociale omsorg, som centralregeringen ikke tager sig af. Kommunerne har i de fleste tilfælde ikke kapacitet, uddannelsesmæssige ressourcer eller viden til at tage hånd om de begrænsede ansvarsområder, der er fastlagt i lovgivningen. |
| --- | --- |

7.

er bekymret over, at kommunerne ifølge lovgivningen har meget få ansvarsområder. I praksis er deres kompetencer endnu mere begrænsede og omfatter i bedste fald områder som vedligeholdelse af kommunale veje, kirkegårde, parker og visse aspekter af den sociale omsorg, som centralregeringen ikke tager sig af. Kommunerne har i de fleste tilfælde ikke kapacitet, uddannelsesmæssige ressourcer eller viden til at tage hånd om de begrænsede ansvarsområder, der er fastlagt i lovgivningen.

Stærke lokale myndigheder

REGIONSUDVALGET

| 8. | er af den opfattelse, at et stærkt, demokratisk lokalstyre med decentraliserede beføjelser er vigtigt med henblik på at fremme borgernes inddragelse i lokale anliggender og øge valgdeltagelsen ved lokalvalg; |
| --- | --- |

8.

er af den opfattelse, at et stærkt, demokratisk lokalstyre med decentraliserede beføjelser er vigtigt med henblik på at fremme borgernes inddragelse i lokale anliggender og øge valgdeltagelsen ved lokalvalg;

| 9. | opfordrer Kommissionen til at støtte tilrettelæggelse og gennemførelse af uddannelsesprogrammer for borgerne omhandlende de lokale myndigheders rolle og ansvar samt borgernes rettigheder og måder, hvorpå de kan deltage i beslutningsprocesserne på lokalt plan i landet; |
| --- | --- |

9.

opfordrer Kommissionen til at støtte tilrettelæggelse og gennemførelse af uddannelsesprogrammer for borgerne omhandlende de lokale myndigheders rolle og ansvar samt borgernes rettigheder og måder, hvorpå de kan deltage i beslutningsprocesserne på lokalt plan i landet;

| 10. | opfordrer Aserbajdsjans regering og Kommissionen til at fortsætte med at opbygge en kapacitet hos de lokale myndigheder, der som et minimum vil sætte dem i stand til at levere de begrænsede tjenesteydelser, der følger af lovgivningen, samtidig med at der bør fokuseres på emner som ansvarlighed, åbenhed og øget inddragelse af borgerne og skabes betingelser for udvikling af en uafhængig, selvstyrende forvaltning; |
| --- | --- |

10.

opfordrer Aserbajdsjans regering og Kommissionen til at fortsætte med at opbygge en kapacitet hos de lokale myndigheder, der som et minimum vil sætte dem i stand til at levere de begrænsede tjenesteydelser, der følger af lovgivningen, samtidig med at der bør fokuseres på emner som ansvarlighed, åbenhed og øget inddragelse af borgerne og skabes betingelser for udvikling af en uafhængig, selvstyrende forvaltning;

| 11. | opfordrer Aserbajdsjans regering til, med hjælp fra eksperter fra EU og Europarådet, at udforme en overordnet strategi for forbedring af lokalstyre og lokalt demokrati, der indeholder realistiske mål og tidsplaner for gennemførelsen; |
| --- | --- |

11.

opfordrer Aserbajdsjans regering til, med hjælp fra eksperter fra EU og Europarådet, at udforme en overordnet strategi for forbedring af lokalstyre og lokalt demokrati, der indeholder realistiske mål og tidsplaner for gennemførelsen;

| 12. | foreslår, at der etableres en uafhængig institution, som udelukkende skal arbejde med forbedring og udvikling af kapaciteten hos de lokale myndigheder i Aserbajdsjan. Denne organisations arbejde bør overvåges af de tre nationale sammenslutninger af lokale myndigheder i fællesskab; |
| --- | --- |

12.

foreslår, at der etableres en uafhængig institution, som udelukkende skal arbejde med forbedring og udvikling af kapaciteten hos de lokale myndigheder i Aserbajdsjan. Denne organisations arbejde bør overvåges af de tre nationale sammenslutninger af lokale myndigheder i fællesskab;

| 13. | er informeret om, at antallet af nationale sammenslutninger af lokale myndigheder skal reduceres fra tre til en og er af den opfattelse, at man, inden en sådan beslutning træffes, nøje bør overveje, hvordan det kan sikres, at der etableres en national sammenslutningsstruktur, som sikrer den størst mulige inddragelse af medlemmerne og lige repræsentation for alle typer af lokale myndigheder; |
| --- | --- |

13.

er informeret om, at antallet af nationale sammenslutninger af lokale myndigheder skal reduceres fra tre til en og er af den opfattelse, at man, inden en sådan beslutning træffes, nøje bør overveje, hvordan det kan sikres, at der etableres en national sammenslutningsstruktur, som sikrer den størst mulige inddragelse af medlemmerne og lige repræsentation for alle typer af lokale myndigheder;

| 14. | understreger, at man ønsker at støtte et samarbejde mellem de lokale myndigheder i Aserbajdsjan og lokale eller regionale myndigheder i EU med henblik på at fremme en stærk og demokratisk forvaltning på subnationalt niveau; |
| --- | --- |

14.

understreger, at man ønsker at støtte et samarbejde mellem de lokale myndigheder i Aserbajdsjan og lokale eller regionale myndigheder i EU med henblik på at fremme en stærk og demokratisk forvaltning på subnationalt niveau;

| 15. | opfordrer Kommissionen og Aserbajdsjans myndigheder til at støtte programmer for udveksling af bedste praksis vedrørende levering af tjenesteydelser mellem lokale myndigheder i Aserbajdsjan og EU samt internt i landet ved at fremme overførsel af »knowhow« fra lokale eksekutive myndigheder til kommuner; foreslår, at der tages hensyn til udbyttet af erfaringsudvekslingerne på møderne mellem repræsentanter for regionale og lokale organisationer fra EU og Aserbajdsjan med henblik på i praksis at styrke de lokale og regionale myndigheders kapacitet; |
| --- | --- |

15.

opfordrer Kommissionen og Aserbajdsjans myndigheder til at støtte programmer for udveksling af bedste praksis vedrørende levering af tjenesteydelser mellem lokale myndigheder i Aserbajdsjan og EU samt internt i landet ved at fremme overførsel af »knowhow« fra lokale eksekutive myndigheder til kommuner; foreslår, at der tages hensyn til udbyttet af erfaringsudvekslingerne på møderne mellem repræsentanter for regionale og lokale organisationer fra EU og Aserbajdsjan med henblik på i praksis at styrke de lokale og regionale myndigheders kapacitet;

| 16. | beklager, at reduktionen i antallet af kommuner i Aserbajdsjan ikke er blevet fulgt op af en lignende reduktion i antallet af lokale eksekutive myndigheder; |
| --- | --- |

16.

beklager, at reduktionen i antallet af kommuner i Aserbajdsjan ikke er blevet fulgt op af en lignende reduktion i antallet af lokale eksekutive myndigheder;

| 17. | er fortaler for, at der overføres beføjelser fra de lokale eksekutive myndigheder til de lokalt valgte råd med det formål at øge og styrke det lokale demokrati i Aserbajdsjan. |
| --- | --- |

17.

er fortaler for, at der overføres beføjelser fra de lokale eksekutive myndigheder til de lokalt valgte råd med det formål at øge og styrke det lokale demokrati i Aserbajdsjan.

Lokalfinansiering

REGIONSUDVALGET

| 18. | er bekymret over, at den finansielle situation for kommunerne i Aserbajdsjan forværres som følge af det betydelige fald i de samlede budgetindtægter og det markante fald i kommunernes per capita-indtægter; |
| --- | --- |

18.

er bekymret over, at den finansielle situation for kommunerne i Aserbajdsjan forværres som følge af det betydelige fald i de samlede budgetindtægter og det markante fald i kommunernes per capita-indtægter;

| 19. | mener, at et stærkt og sundt lokalstyre har brug for pålidelige, tilstrækkelige og rimelige lokale finansieringskilder, herunder et solidt lokalt skattegrundlag, hvis det skal kunne levere lokale tjenesteydelser af høj kvalitet, som styrker de lokale råds beføjelser og inddragelse i lokalsamfundet. Statstilskud bør udbetales på en måde, som sikrer, at de lokale råd selvstændigt kan lægge budget med en passende tidshorisont; |
| --- | --- |

19.

mener, at et stærkt og sundt lokalstyre har brug for pålidelige, tilstrækkelige og rimelige lokale finansieringskilder, herunder et solidt lokalt skattegrundlag, hvis det skal kunne levere lokale tjenesteydelser af høj kvalitet, som styrker de lokale råds beføjelser og inddragelse i lokalsamfundet. Statstilskud bør udbetales på en måde, som sikrer, at de lokale råd selvstændigt kan lægge budget med en passende tidshorisont;

| 20. | bifalder, at Aserbajdsjans regering har gjort en indsats for at tiltrække flere erhvervsrelaterede investeringer og er af den opfattelse, at disse virksomheder på en gennemsigtig måde bør bidrage til deres lokale myndigheder med henblik på at fremme et godt samarbejdsklima mellem erhvervsliv og kommuner og udvikle lokalsamfundene; |
| --- | --- |

20.

bifalder, at Aserbajdsjans regering har gjort en indsats for at tiltrække flere erhvervsrelaterede investeringer og er af den opfattelse, at disse virksomheder på en gennemsigtig måde bør bidrage til deres lokale myndigheder med henblik på at fremme et godt samarbejdsklima mellem erhvervsliv og kommuner og udvikle lokalsamfundene;

| 21. | har den opfattelse, at kommunerne bør eje de kommunale bygninger, så de får bedre muligheder for langtidsplanlægning. |
| --- | --- |

21.

har den opfattelse, at kommunerne bør eje de kommunale bygninger, så de får bedre muligheder for langtidsplanlægning.

Lokalt demokrati

REGIONSUDVALGET

| 22. | bemærker, at ikke et eneste lokalvalg i landet har levet op til internationale standarder, på trods af visse forbedringer på det tekniske område, og RU opfordrer kraftigt Aserbajdsjans regering til at forenkle udnævnelsesproceduren for kandidater, sikre en mere retfærdig fordeling af valgkampagneressourcer mellem alle politiske partier og/eller kandidater, bane vejen for en uafhængig valgovervågning, og særligt af optællingsprocessen, ved at give kandidater eller deres bemyndigede repræsentanter mulighed for at være til stede under stemmeoptællingen og Aserbajdsjan opfordres ligeledes til at tage højde for andre bemærkninger fra den fælles RU/Kommunalkongres valgobservationsmission; |
| --- | --- |

22.

bemærker, at ikke et eneste lokalvalg i landet har levet op til internationale standarder, på trods af visse forbedringer på det tekniske område, og RU opfordrer kraftigt Aserbajdsjans regering til at forenkle udnævnelsesproceduren for kandidater, sikre en mere retfærdig fordeling af valgkampagneressourcer mellem alle politiske partier og/eller kandidater, bane vejen for en uafhængig valgovervågning, og særligt af optællingsprocessen, ved at give kandidater eller deres bemyndigede repræsentanter mulighed for at være til stede under stemmeoptællingen og Aserbajdsjan opfordres ligeledes til at tage højde for andre bemærkninger fra den fælles RU/Kommunalkongres valgobservationsmission;

| 23. | opfordrer til, at der skabes forudsætninger for et mere mangfoldigt medielandskab med henblik på at øge valgdeltagelsen og antallet af oppositionskandidater. RU opfordrer de aserbajdsjanske myndigheder til i fuldt omfang at respektere de indgåede forpligtelser vedrørende mediefrihed; |
| --- | --- |

23.

opfordrer til, at der skabes forudsætninger for et mere mangfoldigt medielandskab med henblik på at øge valgdeltagelsen og antallet af oppositionskandidater. RU opfordrer de aserbajdsjanske myndigheder til i fuldt omfang at respektere de indgåede forpligtelser vedrørende mediefrihed;

| 24. | bifalder, at såvel regerings- som oppositionspartier gjorde en bevidst indsats for at øge antallet af kvindelige kandidater ved det seneste kommunalvalg, hvilket resulterede i en markant forøgelse af antallet af pladser, der blev vundet af kvinder; |
| --- | --- |

24.

bifalder, at såvel regerings- som oppositionspartier gjorde en bevidst indsats for at øge antallet af kvindelige kandidater ved det seneste kommunalvalg, hvilket resulterede i en markant forøgelse af antallet af pladser, der blev vundet af kvinder;

| 25. | bifalder introduktionen af statsrådsstøtte til ngo'er under præsidenten for Aserbajdsjan og tildelingen af finansiel støtte, men er bekymret for de betragtelige praktiske mangler i forbindelse med registreringen af ngo'er; |
| --- | --- |

25.

bifalder introduktionen af statsrådsstøtte til ngo'er under præsidenten for Aserbajdsjan og tildelingen af finansiel støtte, men er bekymret for de betragtelige praktiske mangler i forbindelse med registreringen af ngo'er;

| 26. | mener, at det vil være nødvendigt at yde en omfattende støtte til lokalstyret i Nagorno-Karabakh og syv omkringliggende regioner, når konflikten i området engang er bilagt. |
| --- | --- |

26.

mener, at det vil være nødvendigt at yde en omfattende støtte til lokalstyret i Nagorno-Karabakh og syv omkringliggende regioner, når konflikten i området engang er bilagt.

Lokaltransport og miljø

REGIONSUDVALGET

| 27. | opfordrer til, at der investeres i det regionale transportsystem med det formål at forbedre den lokale økonomiske udvikling; |
| --- | --- |

27.

opfordrer til, at der investeres i det regionale transportsystem med det formål at forbedre den lokale økonomiske udvikling;

| 28. | bemærker, at Aserbajdsjans geografiske beliggenhed gør, at den regionale luftfart har særlig stor betydning. Sektoren har ligeledes stor betydning for beskæftigelsesfremme og social samhørighed; |
| --- | --- |

28.

bemærker, at Aserbajdsjans geografiske beliggenhed gør, at den regionale luftfart har særlig stor betydning. Sektoren har ligeledes stor betydning for beskæftigelsesfremme og social samhørighed;

| 29. | fastslår, at de lokale myndigheder spiller en nøglerolle for håndteringen af miljøspørgsmål og opfordrer Aserbajdsjans regering til at inddrage kommunerne i planlægningen og gennemførelsen af regionale udviklingsprogrammer. |
| --- | --- |

29.

fastslår, at de lokale myndigheder spiller en nøglerolle for håndteringen af miljøspørgsmål og opfordrer Aserbajdsjans regering til at inddrage kommunerne i planlægningen og gennemførelsen af regionale udviklingsprogrammer.

Bruxelles, den 27. januar 2011.

Mercedes BRESSO

Formand for Regionsudvalget

---

| 2.4.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 104/21 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 104/21

---

Regionsudvalgets udtalelse »Forenkling af gennemførelsen af rammeprogrammerne for forskning«

2011/C 104/05

REGIONSUDVALGET

| — | bifalder Kommissionens hensigt om at fremme de interinstitutionelle drøftelser om administrativ og finansiel forenkling af programmets regler; |
| --- | --- |

—

bifalder Kommissionens hensigt om at fremme de interinstitutionelle drøftelser om administrativ og finansiel forenkling af programmets regler;

| — | bemærker, at de komplekse strukturer i sig selv skaber mange fejl og afvigelser; |
| --- | --- |

—

bemærker, at de komplekse strukturer i sig selv skaber mange fejl og afvigelser;

| — | erkender, at det er vigtigt at skelne mellem fejl og svig og at fremme en kultur, der er kendetegnet ved integritet og tillid; |
| --- | --- |

—

erkender, at det er vigtigt at skelne mellem fejl og svig og at fremme en kultur, der er kendetegnet ved integritet og tillid;

| — | støtter Europa-Parlamentets forslag om en tilgang baseret på videnskab og teknologi eller videnskab og innovation, der tager udgangspunkt i fornuftige videnskabelige/tekniske kvalitetskriterier og en realistisk forvaltningspraksis, og som respekterer de fælles træk og forskellene mellem videnskab, teknologisk udvikling og markedsudbredelse; |
| --- | --- |

—

støtter Europa-Parlamentets forslag om en tilgang baseret på videnskab og teknologi eller videnskab og innovation, der tager udgangspunkt i fornuftige videnskabelige/tekniske kvalitetskriterier og en realistisk forvaltningspraksis, og som respekterer de fælles træk og forskellene mellem videnskab, teknologisk udvikling og markedsudbredelse;

| — | mener, at effektiviteten både bør bedømmes ud fra opnåelsen af fremragende forskningsresultater, opbygningen af forskningskapacitet og potentialet for udnyttelse i alle EU's regioner i overensstemmelse med princippet om territorial samhørighed; |
| --- | --- |

—

mener, at effektiviteten både bør bedømmes ud fra opnåelsen af fremragende forskningsresultater, opbygningen af forskningskapacitet og potentialet for udnyttelse i alle EU's regioner i overensstemmelse med princippet om territorial samhørighed;

| — | sætter pris på »Programmet for forskningspotentialet i konvergensregioner« under programmet »Kapacitet«; |
| --- | --- |

—

sætter pris på »Programmet for forskningspotentialet i konvergensregioner« under programmet »Kapacitet«;

| — | foreslår, at det næste rammeprogram yderligere udbreder anvendelsen af sådanne programmer og indfører et system til at femme deltagelse af kompetente partnere fra de regioner, der forskningsmæssigt halter bagefter, i projekter og programmer, som bliver ledet af mere kendte og meget kompetente forskningskollegaer, f.eks. via mentorordninger eller på andre måder. Regionsudvalget bemærker i den henseende de lokale og regionale aktørers potentiale for at fremme »kompetencecentre«, der er tilkoblet »ekspertisecentre«. |
| --- | --- |

—

foreslår, at det næste rammeprogram yderligere udbreder anvendelsen af sådanne programmer og indfører et system til at femme deltagelse af kompetente partnere fra de regioner, der forskningsmæssigt halter bagefter, i projekter og programmer, som bliver ledet af mere kendte og meget kompetente forskningskollegaer, f.eks. via mentorordninger eller på andre måder. Regionsudvalget bemærker i den henseende de lokale og regionale aktørers potentiale for at fremme »kompetencecentre«, der er tilkoblet »ekspertisecentre«.

| Ordfører | : | Fiona O'Loughlin (IE/ALDE), Kildare County Council og Mid-East Regional Authority |
| --- | --- | --- |
| Basisdokument | : | Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om forenkling af gennemførelsen af rammeprogrammerne for forskning
  KOM(2010) 187 endelig |

Ordfører

:

Fiona O'Loughlin (IE/ALDE), Kildare County Council og Mid-East Regional Authority

Basisdokument

:

Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om forenkling af gennemførelsen af rammeprogrammerne for forskning

KOM(2010) 187 endelig

I.   POLITISKE ANBEFALINGER

REGIONSUDVALGET

| 1. | bifalder Kommissionens hensigt om at fremme de interinstitutionelle drøftelser om administrativ og finansiel forenkling af programmets regler, som udtrykt i meddelelsen om »forenkling af gennemførelsen af rammeprogrammerne for forskning«; |
| --- | --- |

1.

bifalder Kommissionens hensigt om at fremme de interinstitutionelle drøftelser om administrativ og finansiel forenkling af programmets regler, som udtrykt i meddelelsen om »forenkling af gennemførelsen af rammeprogrammerne for forskning«;

| 2. | anerkender, at der allerede er indført en række forenklinger, som har forbedret det syvende rammeprogram (RP7), og er klar over, at der går noget tid, før disse foranstaltninger giver reelle resultater. Regionsudvalget påpeger ikke desto mindre, at RP7 stadig er et komplekst program, og at forvaltningen af det stadig er præget af overdrevent bureaukrati, lav risikotolerance, ringe produktivitet og upassende forsinkelser; |
| --- | --- |

2.

anerkender, at der allerede er indført en række forenklinger, som har forbedret det syvende rammeprogram (RP7), og er klar over, at der går noget tid, før disse foranstaltninger giver reelle resultater. Regionsudvalget påpeger ikke desto mindre, at RP7 stadig er et komplekst program, og at forvaltningen af det stadig er præget af overdrevent bureaukrati, lav risikotolerance, ringe produktivitet og upassende forsinkelser;

| 3. | understreger, at der er direkte forbindelse mellem de regler og procedurer, der anvendes i forbindelse med RP7, programmets tiltrækningskraft for potentielle deltagere og kvaliteten af den udførte forskning. Regionsudvalget understreger i den henseende, at forenklingen skal komme slutbrugeren/modtageren til gode, og at fordelene skal opveje omkostningerne ved gennemførelsen; |
| --- | --- |

3.

understreger, at der er direkte forbindelse mellem de regler og procedurer, der anvendes i forbindelse med RP7, programmets tiltrækningskraft for potentielle deltagere og kvaliteten af den udførte forskning. Regionsudvalget understreger i den henseende, at forenklingen skal komme slutbrugeren/modtageren til gode, og at fordelene skal opveje omkostningerne ved gennemførelsen;

| 4. | mener, at timingen og rækkefølgen af forandringerne/forenklingerne er vigtig, fordi projektlederne har brug for sikkerhed og stabilitet i forhold til reglerne og deres anvendelse. Regionsudvalget mener også, at kontinuitet er afgørende for, at overgangen fra RP7 til RP8 forløber gnidningsfrit, og at rammeprogrammets mål kan opfyldes; |
| --- | --- |

4.

mener, at timingen og rækkefølgen af forandringerne/forenklingerne er vigtig, fordi projektlederne har brug for sikkerhed og stabilitet i forhold til reglerne og deres anvendelse. Regionsudvalget mener også, at kontinuitet er afgørende for, at overgangen fra RP7 til RP8 forløber gnidningsfrit, og at rammeprogrammets mål kan opfyldes;

| 5. | forstår, at mange opfatter RP7 og de dermed forbundne instrumenter som usammenhængende. Regionsudvalget erkender samtidig, at det er nødvendigt at håndtere de utallige politiske F&U-strukturer på europæisk, nationalt og territorialt niveau gennem en mere holistisk forvaltningstilgang; |
| --- | --- |

5.

forstår, at mange opfatter RP7 og de dermed forbundne instrumenter som usammenhængende. Regionsudvalget erkender samtidig, at det er nødvendigt at håndtere de utallige politiske F&U-strukturer på europæisk, nationalt og territorialt niveau gennem en mere holistisk forvaltningstilgang;

| 6. | mener, at det skal drøftes, hvad de nationale kontaktpunkter kan gøre for at yde potentielle deltagere i rammeprogrammet en mere effektiv service og sikre en bedre samordning med de regionale aktører, der letter adgangen til rammeprogrammet. Selv om der er skabt forbedringer, mener Regionsudvalget, at der stadig forekommer negative holdninger, som de nationale kontaktpunkter kunne være med til at ændre på; |
| --- | --- |

6.

mener, at det skal drøftes, hvad de nationale kontaktpunkter kan gøre for at yde potentielle deltagere i rammeprogrammet en mere effektiv service og sikre en bedre samordning med de regionale aktører, der letter adgangen til rammeprogrammet. Selv om der er skabt forbedringer, mener Regionsudvalget, at der stadig forekommer negative holdninger, som de nationale kontaktpunkter kunne være med til at ændre på;

| 7. | anerkender, at et antal andre relaterede foranstaltninger såsom den treårige revision af finansforordningen også undersøges eller burde undersøges samtidig med forenklingen af RP7. |
| --- | --- |

7.

anerkender, at et antal andre relaterede foranstaltninger såsom den treårige revision af finansforordningen også undersøges eller burde undersøges samtidig med forenklingen af RP7.

Forvaltning af RP7 og forenkling inden for de eksisterende regler

Vejledning og støtte

REGIONSUDVALGET

| 8. | bemærker, at de komplekse strukturer i sig selv skaber mange fejl og afvigelser. Regionsudvalget opfordrer til, at den dokumentation og informationsmængde, der kræves for at deltage i projekterne, gøres enklere, samt at antallet og omfanget af officielle dokumenter nedbringes, hvilket dog ikke må forringe projekternes indhold og kvalitet. Udvalget opfordrer endvidere til at optimere overvågnings- og kontrolprocesserne, begrænse antallet af revisioner og gennemføre dem efter ensartede kriterier samt at undgå at bede om dokumenter, som den pågældende virksomhed allerede har indgivet; |
| --- | --- |

8.

bemærker, at de komplekse strukturer i sig selv skaber mange fejl og afvigelser. Regionsudvalget opfordrer til, at den dokumentation og informationsmængde, der kræves for at deltage i projekterne, gøres enklere, samt at antallet og omfanget af officielle dokumenter nedbringes, hvilket dog ikke må forringe projekternes indhold og kvalitet. Udvalget opfordrer endvidere til at optimere overvågnings- og kontrolprocesserne, begrænse antallet af revisioner og gennemføre dem efter ensartede kriterier samt at undgå at bede om dokumenter, som den pågældende virksomhed allerede har indgivet;

| 9. | mener, at SMV'ernes relativt lave deltagelsesprocent skyldes programmets kompleksitet, og er helt overbevist om, at ændringer af reglerne i forbindelse med overgangen fra RP7 til RP8 bør udformes således, at de fremmer større deltagelse af SMV'er; |
| --- | --- |

9.

mener, at SMV'ernes relativt lave deltagelsesprocent skyldes programmets kompleksitet, og er helt overbevist om, at ændringer af reglerne i forbindelse med overgangen fra RP7 til RP8 bør udformes således, at de fremmer større deltagelse af SMV'er;

| 10. | opfordrer til, at viften af støtteregler indsnævres eller harmoniseres, samt at finansieringsbetingelserne strømlines. Dette bør gøres ved hjælp af en ensartet vejledning og en tilgængelig onlinesupport; |
| --- | --- |

10.

opfordrer til, at viften af støtteregler indsnævres eller harmoniseres, samt at finansieringsbetingelserne strømlines. Dette bør gøres ved hjælp af en ensartet vejledning og en tilgængelig onlinesupport;

| 11. | understreger, hvor vigtigt det er for alle parter, at indholdet af reglerne, lovgivningen og definitionerne tolkes og kommunikeres konsekvent og utvetydigt; |
| --- | --- |

11.

understreger, hvor vigtigt det er for alle parter, at indholdet af reglerne, lovgivningen og definitionerne tolkes og kommunikeres konsekvent og utvetydigt;

| 12. | understreger, at reglerne skal anvendes ensartet, og at de forskellige tjenesters kontrol og tilsyn skal koordineres; |
| --- | --- |

12.

understreger, at reglerne skal anvendes ensartet, og at de forskellige tjenesters kontrol og tilsyn skal koordineres;

| 13. | er bekymret for den tid, det tager at indhente forklaringer og modtage vejledning, de vilkårlige fortolkninger af projektledernes forhandlingsbeføjelser samt anvendelsen af »nye« regler eller fortolkninger med tilbagevirkende kraft; |
| --- | --- |

13.

er bekymret for den tid, det tager at indhente forklaringer og modtage vejledning, de vilkårlige fortolkninger af projektledernes forhandlingsbeføjelser samt anvendelsen af »nye« regler eller fortolkninger med tilbagevirkende kraft;

| 14. | foreslår, at der indføres nye mekanismer, der gør det muligt hurtigt at give konstruktiv feedback til ansøgere, der får afslag, udbrede resultaterne af de projekter, der støttes under RP7, og at lette overførslen og anvendelsen af resultaterne i SMV'er; |
| --- | --- |

14.

foreslår, at der indføres nye mekanismer, der gør det muligt hurtigt at give konstruktiv feedback til ansøgere, der får afslag, udbrede resultaterne af de projekter, der støttes under RP7, og at lette overførslen og anvendelsen af resultaterne i SMV'er;

| 15. | anbefaler at forbedre forskningens effektivitet gennem udviklingsmekanismer, der tager udgangspunkt i at give mere støtte til projekter for at fremme offentliggørelsen af deres resultater og deres tilpasning til nye områder ved at a) fremme beskyttelsen af den intellektuelle ejendomsret til projekter, og b) maksimere løftestangseffekten af de offentlige midler gennem styrkede forbindelser mellem forskning, innovation og virksomheder. |
| --- | --- |

15.

anbefaler at forbedre forskningens effektivitet gennem udviklingsmekanismer, der tager udgangspunkt i at give mere støtte til projekter for at fremme offentliggørelsen af deres resultater og deres tilpasning til nye områder ved at a) fremme beskyttelsen af den intellektuelle ejendomsret til projekter, og b) maksimere løftestangseffekten af de offentlige midler gennem styrkede forbindelser mellem forskning, innovation og virksomheder.

Struktur af og tidspunkter for indkaldelser af forslag

REGIONSUDVALGET

| 16. | støtter indførelsen af et evalueringsforløb i to faser, hvad angår samarbejdsprojekter, for at undgå at spilde enorme kræfter og penge på at udarbejde detaljerede forslag, som efterfølgende ikke godkendes. Dette er en høj, men skjult omkostning ved det nuværende godkendelsessystem; |
| --- | --- |

16.

støtter indførelsen af et evalueringsforløb i to faser, hvad angår samarbejdsprojekter, for at undgå at spilde enorme kræfter og penge på at udarbejde detaljerede forslag, som efterfølgende ikke godkendes. Dette er en høj, men skjult omkostning ved det nuværende godkendelsessystem;

| 17. | foreslår, at der indføres en fast tidsfrist (f.eks. på 60 dage) for evaluering af ansøgningerne samt en fast tidsfrist for afslutning af kontraktforhandlingerne (yderligere 60 dage). Regionsudvalget mener, at dette kunne gøre det nemmere for mindre lokale og regionale aktører at deltage; |
| --- | --- |

17.

foreslår, at der indføres en fast tidsfrist (f.eks. på 60 dage) for evaluering af ansøgningerne samt en fast tidsfrist for afslutning af kontraktforhandlingerne (yderligere 60 dage). Regionsudvalget mener, at dette kunne gøre det nemmere for mindre lokale og regionale aktører at deltage;

| 18. | støtter forslaget om at tillade mindre konsortier, hvilket i væsentlig grad kunne sikre større fleksibilitet, tiltrække partnere fra målgrupper som SMV'er og føre til større produktivitet takket være en mere enkel forvaltning; |
| --- | --- |

18.

støtter forslaget om at tillade mindre konsortier, hvilket i væsentlig grad kunne sikre større fleksibilitet, tiltrække partnere fra målgrupper som SMV'er og føre til større produktivitet takket være en mere enkel forvaltning;

| 19. | bifalder indsatsen for at mindske antallet af kombinationer af finansieringssatser, organisationstyper og aktivitetstyper, men advarer mod at indføre en løsning med én enkelt sats for alle organisationstyper; |
| --- | --- |

19.

bifalder indsatsen for at mindske antallet af kombinationer af finansieringssatser, organisationstyper og aktivitetstyper, men advarer mod at indføre en løsning med én enkelt sats for alle organisationstyper;

| 20. | er bekymret for forslaget om, at der med henblik på at afkorte tidsrummet frem til bevillingen af støtten ikke skal anmodes om input fra eksperter i medlemsstaterne under udvælgelsen af projekter. Dette kan resultere i en ringere forståelse for medlemsstaternes og regionernes forskningskontekst. Derfor foreslår Regionsudvalget, at man i stedet overvejer at indføre en mekanisme, der gør det muligt hurtigere at tilvejebringe input til udvælgelsesprocessen. |
| --- | --- |

20.

er bekymret for forslaget om, at der med henblik på at afkorte tidsrummet frem til bevillingen af støtten ikke skal anmodes om input fra eksperter i medlemsstaterne under udvælgelsen af projekter. Dette kan resultere i en ringere forståelse for medlemsstaternes og regionernes forskningskontekst. Derfor foreslår Regionsudvalget, at man i stedet overvejer at indføre en mekanisme, der gør det muligt hurtigere at tilvejebringe input til udvælgelsesprocessen.

Bedre brug af IKT

REGIONSUDVALGET

| 21. | bifalder Kommissionens hensigt om at sørge for it-værktøjer, der i højere grad er målrettet EU's programmer for forskning, uddannelse og innovation. Regionsudvalget efterlyser en bredere anvendelse af e-administration – onlinesystemet for forslag, forhandling og rapportering – og en bedre harmonisering inden for Generaldirektoratet for Forskning samt generaldirektoraterne imellem; |
| --- | --- |

21.

bifalder Kommissionens hensigt om at sørge for it-værktøjer, der i højere grad er målrettet EU's programmer for forskning, uddannelse og innovation. Regionsudvalget efterlyser en bredere anvendelse af e-administration – onlinesystemet for forslag, forhandling og rapportering – og en bedre harmonisering inden for Generaldirektoratet for Forskning samt generaldirektoraterne imellem;

| 22. | mener, at forskningsdeltagerportalen bør være et unikt sted (»one-stop-shop«) for alle it-relaterede systemer, f.eks. til rapportering, og at den bør være åben og brugervenlig, så vejledning, fortolkninger m.m. er tilgængeligt for alle (modtagere og Kommissionens personale). Dette kunne være med til at sikre en mere konsekvent anvendelse af reglerne og en mere effektiv forvaltning. |
| --- | --- |

22.

mener, at forskningsdeltagerportalen bør være et unikt sted (»one-stop-shop«) for alle it-relaterede systemer, f.eks. til rapportering, og at den bør være åben og brugervenlig, så vejledning, fortolkninger m.m. er tilgængeligt for alle (modtagere og Kommissionens personale). Dette kunne være med til at sikre en mere konsekvent anvendelse af reglerne og en mere effektiv forvaltning.

Udvidet anvendelse af priser

REGIONSUDVALGET

| 23. | advarer om, at uddelingen af priser kan resultere i en koncentration af fondsmidler om nogle få større udvalgte enheder. Regionsudvalget bemærker, at priser ikke bør træde i stedet for struktureret finansiering, men at de omvendt kan bruges til at fremme opdagelsen af nye talenter og lovende ideer. |
| --- | --- |

23.

advarer om, at uddelingen af priser kan resultere i en koncentration af fondsmidler om nogle få større udvalgte enheder. Regionsudvalget bemærker, at priser ikke bør træde i stedet for struktureret finansiering, men at de omvendt kan bruges til at fremme opdagelsen af nye talenter og lovende ideer.

Vedtagelse af en tillidsbaseret tilgang

REGIONSUDVALGET

| 24. | mener, at den nuværende forvaltning af RP7 indebærer alt for meget kontrol, og anbefaler en tillidsbaseret og risikotolerant tilgang til finansiering af forskning. Regionsudvalget støtter derfor den række af forslag, der fremsættes i meddelelsen til dette formål; |
| --- | --- |

24.

mener, at den nuværende forvaltning af RP7 indebærer alt for meget kontrol, og anbefaler en tillidsbaseret og risikotolerant tilgang til finansiering af forskning. Regionsudvalget støtter derfor den række af forslag, der fremsættes i meddelelsen til dette formål;

| 25. | understreger, at finansiel forvaltning og kontrol lægger beslag på en uforholdsmæssig stor del af projektledernes/forskernes tid, som dermed ikke kan bruges på den egentlige gennemførelse af projektet og forskningsarbejdet; |
| --- | --- |

25.

understreger, at finansiel forvaltning og kontrol lægger beslag på en uforholdsmæssig stor del af projektledernes/forskernes tid, som dermed ikke kan bruges på den egentlige gennemførelse af projektet og forskningsarbejdet;

| 26. | bifalder Kommissionens meddelelse af 26. maj 2010 om »Mere eller mindre kontrol? Den rette balance mellem de administrative kontrolomkostninger og fejlrisikoen« (1), hvori der foreslås acceptable fejlprocenter for finansiering af forskning; |
| --- | --- |

26.

bifalder Kommissionens meddelelse af 26. maj 2010 om »Mere eller mindre kontrol? Den rette balance mellem de administrative kontrolomkostninger og fejlrisikoen« (1), hvori der foreslås acceptable fejlprocenter for finansiering af forskning;

| 27. | støtter vedtagelsen af en højere acceptabel fejlrisiko for forskning, som sikrer god balance mellem fornuftig finansiel forvaltning og passende kontrol; |
| --- | --- |

27.

støtter vedtagelsen af en højere acceptabel fejlrisiko for forskning, som sikrer god balance mellem fornuftig finansiel forvaltning og passende kontrol;

| 28. | anbefaler en bredere accept af almindeligt anvendte regnskabsregler og -metoder (i overensstemmelse med nationale regnskabs- og revisionsstandarder), særligt hvad angår metoder til udregning af gennemsnitlige personaleomkostninger; |
| --- | --- |

28.

anbefaler en bredere accept af almindeligt anvendte regnskabsregler og -metoder (i overensstemmelse med nationale regnskabs- og revisionsstandarder), særligt hvad angår metoder til udregning af gennemsnitlige personaleomkostninger;

| 29. | anbefaler, at Kommissionen analyserer cost-benefit-forholdet ved revision og udvikler mere præcise, konsekvente og gennemsigtige regler for revisionsprocedurerne. Regionsudvalget advarer om, at en målrettet, risikobaseret revision kan føre til påvisning af højere fejlprocenter end en stikprøvekontrol af udgiftsposterne; |
| --- | --- |

29.

anbefaler, at Kommissionen analyserer cost-benefit-forholdet ved revision og udvikler mere præcise, konsekvente og gennemsigtige regler for revisionsprocedurerne. Regionsudvalget advarer om, at en målrettet, risikobaseret revision kan føre til påvisning af højere fejlprocenter end en stikprøvekontrol af udgiftsposterne;

| 30. | erkender, at det er vigtigt at skelne mellem fejl og svig og at fremme en kultur, der er kendetegnet ved integritet og tillid; |
| --- | --- |

30.

erkender, at det er vigtigt at skelne mellem fejl og svig og at fremme en kultur, der er kendetegnet ved integritet og tillid;

| 31. | foreslår, at EU's personalevedtægt revurderes med hensyn til personligt ansvar i forbindelse med taklingen af risikoaversionen i forbindelse med RP7. Derudover foreslår Regionsudvalget, at der iværksættes et efteruddannelsesprogram (særligt i kontraktforvaltning) for projektansvarlige og interne revisorer i Kommissionen. Regionsudvalget anbefaler også, at der med henblik på at skabe større konsekvens udarbejdes en fælles vejledning for alt personale om gennemførelsen af rammeprogrammet. |
| --- | --- |

31.

foreslår, at EU's personalevedtægt revurderes med hensyn til personligt ansvar i forbindelse med taklingen af risikoaversionen i forbindelse med RP7. Derudover foreslår Regionsudvalget, at der iværksættes et efteruddannelsesprogram (særligt i kontraktforvaltning) for projektansvarlige og interne revisorer i Kommissionen. Regionsudvalget anbefaler også, at der med henblik på at skabe større konsekvens udarbejdes en fælles vejledning for alt personale om gennemførelsen af rammeprogrammet.

Overgang til en resultatbaseret tilgang

REGIONSUDVALGET

| 32. | er klar over, at hensigten med den foreslåede overgang til en resultatbaseret finansieringsordning er god, men henleder opmærksomheden på, at det kan føre til en række utilsigtede konsekvenser, f.eks. en tilgang, der er præget af risikoaversion (eller i hvert fald mindre risikovillighed), og som med mindre sandsynlighed vil flytte grænser, hvilket vil underminere den vægt, der lægges på faglig ekspertise, og gøre det til en tungere opgave for den potentielle modtager at udarbejde forslag, ligesom det vil forlænge tiden frem til bevillingen af støtten; |
| --- | --- |

32.

er klar over, at hensigten med den foreslåede overgang til en resultatbaseret finansieringsordning er god, men henleder opmærksomheden på, at det kan føre til en række utilsigtede konsekvenser, f.eks. en tilgang, der er præget af risikoaversion (eller i hvert fald mindre risikovillighed), og som med mindre sandsynlighed vil flytte grænser, hvilket vil underminere den vægt, der lægges på faglig ekspertise, og gøre det til en tungere opgave for den potentielle modtager at udarbejde forslag, ligesom det vil forlænge tiden frem til bevillingen af støtten;

| 33. | er derfor endnu ikke overbevist om det rigtige i at gå over til resultatbaseret forskning, men bifalder det foreslåede pilotprojekt til at teste denne tilgang, da Regionsudvalget mener, at en kombination af styret og ikke-styret forskning kan være en mere hensigtsmæssig metode til at løfte fremtidens forskningsmæssige udfordringer; |
| --- | --- |

33.

er derfor endnu ikke overbevist om det rigtige i at gå over til resultatbaseret forskning, men bifalder det foreslåede pilotprojekt til at teste denne tilgang, da Regionsudvalget mener, at en kombination af styret og ikke-styret forskning kan være en mere hensigtsmæssig metode til at løfte fremtidens forskningsmæssige udfordringer;

| 34. | opfordrer til, at der oprettes nye støttemekanismer for de lokale og regionale myndigheder, så de kan købe brugbare resultater af forskellige forskningsprojekter og opfylde videnskravene for innovativ regional udvikling. Desuden fremhæves vigtigheden af at fremme og tilskynde overførsel til og anvendelse af projektresultaterne i de europæiske SMV'er; |
| --- | --- |

34.

opfordrer til, at der oprettes nye støttemekanismer for de lokale og regionale myndigheder, så de kan købe brugbare resultater af forskellige forskningsprojekter og opfylde videnskravene for innovativ regional udvikling. Desuden fremhæves vigtigheden af at fremme og tilskynde overførsel til og anvendelse af projektresultaterne i de europæiske SMV'er;

| 35. | støtter Europa-Parlamentets forslag om en tilgang baseret på videnskab og teknologi eller videnskab og innovation (2), der tager udgangspunkt i fornuftige videnskabelige/tekniske kvalitetskriterier og en realistisk forvaltningspraksis, og som respekterer de fælles træk og forskellene mellem videnskab, teknologisk udvikling og markedsudbredelse. |
| --- | --- |

35.

støtter Europa-Parlamentets forslag om en tilgang baseret på videnskab og teknologi eller videnskab og innovation (2), der tager udgangspunkt i fornuftige videnskabelige/tekniske kvalitetskriterier og en realistisk forvaltningspraksis, og som respekterer de fælles træk og forskellene mellem videnskab, teknologisk udvikling og markedsudbredelse.

Bedre balance mellem ekspertise og samhørighed

REGIONSUDVALGET

| 36. | mener, at effektiviteten både bør bedømmes ud fra opnåelsen af fremragende forskningsresultater, opbygningen af forskningskapacitet og potentialet for udnyttelse i alle EU's regioner i overensstemmelse med princippet om territorial samhørighed. Europæisk forskning bør ikke kun handle om globale flagskibe og konsolidering af nogle få regioners førende rolle inden for forskning eller om sikring af den europæiske industris konkurrenceevne inden for centrale støtteteknologier. Det bør også handle om at opnå en velafbalanceret deltagelse, uden at det går ud over ekspertisen; |
| --- | --- |

36.

mener, at effektiviteten både bør bedømmes ud fra opnåelsen af fremragende forskningsresultater, opbygningen af forskningskapacitet og potentialet for udnyttelse i alle EU's regioner i overensstemmelse med princippet om territorial samhørighed. Europæisk forskning bør ikke kun handle om globale flagskibe og konsolidering af nogle få regioners førende rolle inden for forskning eller om sikring af den europæiske industris konkurrenceevne inden for centrale støtteteknologier. Det bør også handle om at opnå en velafbalanceret deltagelse, uden at det går ud over ekspertisen;

| 37. | ser »Programmet for forskningspotentialet i konvergensregioner« under programmet »Kapacitet« som et værdifuldt skridt hen imod udvikling af regionale kapaciteter og fremme af disse regioners deltagelse i F&U-aktiviteter. Regionsudvalget mener også, at tiltaget med vidensregioner har været en vis succes, idet det har motiveret regionale og lokale myndigheder til at samarbejde med universiteter og forskningscentre om projektudvikling og lokale og regionale F&U-strategier; |
| --- | --- |

37.

ser »Programmet for forskningspotentialet i konvergensregioner« under programmet »Kapacitet« som et værdifuldt skridt hen imod udvikling af regionale kapaciteter og fremme af disse regioners deltagelse i F&U-aktiviteter. Regionsudvalget mener også, at tiltaget med vidensregioner har været en vis succes, idet det har motiveret regionale og lokale myndigheder til at samarbejde med universiteter og forskningscentre om projektudvikling og lokale og regionale F&U-strategier;

| 38. | foreslår, at det næste rammeprogram yderligere udbreder anvendelsen af sådanne programmer og indfører et system til at femme deltagelse af kompetente partnere fra de regioner, der forskningsmæssigt halter bagefter, i projekter og programmer, som bliver ledet af mere kendte og meget kompetente forskningskollegaer, f.eks. via mentorordninger eller på andre måder. Regionsudvalget bemærker i den henseende de lokale og regionale aktørers potentiale for at fremme »kompetencecentre«, der er tilkoblet »ekspertisecentre«; |
| --- | --- |

38.

foreslår, at det næste rammeprogram yderligere udbreder anvendelsen af sådanne programmer og indfører et system til at femme deltagelse af kompetente partnere fra de regioner, der forskningsmæssigt halter bagefter, i projekter og programmer, som bliver ledet af mere kendte og meget kompetente forskningskollegaer, f.eks. via mentorordninger eller på andre måder. Regionsudvalget bemærker i den henseende de lokale og regionale aktørers potentiale for at fremme »kompetencecentre«, der er tilkoblet »ekspertisecentre«;

| 39. | foreslår, at der i forbindelse med disse programmer indkaldes forslag oftere end den nuværende én gang om året; |
| --- | --- |

39.

foreslår, at der i forbindelse med disse programmer indkaldes forslag oftere end den nuværende én gang om året;

| 40. | støtter den fortsatte koordinationsindsats mellem strukturfondene og rammeprogrammerne (3), men påpeger, at der er behov for at arbejde mere på at udvikle konsekvente regler, procedurer og fremgangsmåder og at koordinere indkaldelser af forslag, herunder muligheden for at samfinansiere projekter, der i forvejen modtager støtte fra forskningsprogrammet, med strukturfondsmidler; |
| --- | --- |

40.

støtter den fortsatte koordinationsindsats mellem strukturfondene og rammeprogrammerne (3), men påpeger, at der er behov for at arbejde mere på at udvikle konsekvente regler, procedurer og fremgangsmåder og at koordinere indkaldelser af forslag, herunder muligheden for at samfinansiere projekter, der i forvejen modtager støtte fra forskningsprogrammet, med strukturfondsmidler;

| 41. | understreger dog, at EU's regionalpolitik skal bruges til det formål, der er fastlagt i traktaten, hvilket er at skabe samhørighed, og det skal undgås, at andenrangsprojekter, der ikke godkendes under forskningsprogrammet, finder vej til finansiering gennem strukturfondene; |
| --- | --- |

41.

understreger dog, at EU's regionalpolitik skal bruges til det formål, der er fastlagt i traktaten, hvilket er at skabe samhørighed, og det skal undgås, at andenrangsprojekter, der ikke godkendes under forskningsprogrammet, finder vej til finansiering gennem strukturfondene;

| 42. | værdsætter muligheden for at skabe forbindelse mellem rammeprogrammerne og andre EU-programmer, således at finansiering under strukturfondene kan bruges til at støtte projekter, der er vurderet til at opfylde alle ekspertisekriterier for rammeprogrammerne, og foreslår, at dette kan gå i begge retninger, således at projekter, der udvikles under de territoriale samarbejdsprogrammer, eksempelvis har lettere adgang til rammeprogrammerne; |
| --- | --- |

42.

værdsætter muligheden for at skabe forbindelse mellem rammeprogrammerne og andre EU-programmer, således at finansiering under strukturfondene kan bruges til at støtte projekter, der er vurderet til at opfylde alle ekspertisekriterier for rammeprogrammerne, og foreslår, at dette kan gå i begge retninger, således at projekter, der udvikles under de territoriale samarbejdsprogrammer, eksempelvis har lettere adgang til rammeprogrammerne;

| 43. | foreslår, at ERA-NET-initiativet i forbindelse med koordinationen af forskningsprogrammerne forenkles og udvides, og at regionale organisationers deltagelse fremmes, da regionerne mener, at initiativet er for restriktivt. Regionsudvalget mener, at regioner bør have mulighed for at udvikle samme type initiativer inden for rammerne af den fælles programmering som de nationale regeringer. |
| --- | --- |

43.

foreslår, at ERA-NET-initiativet i forbindelse med koordinationen af forskningsprogrammerne forenkles og udvides, og at regionale organisationers deltagelse fremmes, da regionerne mener, at initiativet er for restriktivt. Regionsudvalget mener, at regioner bør have mulighed for at udvikle samme type initiativer inden for rammerne af den fælles programmering som de nationale regeringer.

Bruxelles, den 27. januar 2011.

Mercedes BRESSO

Formand for Regionsudvalget

---

(1)  KOM(2010) 261.

1

(2)  2010/2079 (INI), tilpasset ud fra pkt. 26.

2

(3)  2009/2243 (INI).

3

---

| 2.4.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 104/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 104/26

---

Regionsudvalgets udtalelse »Unge på vej«

2011/C 104/06

REGIONSUDVALGET

| — | tager positivt mod Kommissionens flagskibsinitiativ »Unge på vej«, som er et ambitiøst strategisk udgangspunkt for forbedring af den europæiske ungdoms mobilitet, uddannelse og integration på arbejdsmarkedet. Det er første gang, at Kommissionen har udformet en handlingsramme for ungdommen, der kombinerer den uddannelses- og beskæftigelsesmæssige dimension; |
| --- | --- |

—

tager positivt mod Kommissionens flagskibsinitiativ »Unge på vej«, som er et ambitiøst strategisk udgangspunkt for forbedring af den europæiske ungdoms mobilitet, uddannelse og integration på arbejdsmarkedet. Det er første gang, at Kommissionen har udformet en handlingsramme for ungdommen, der kombinerer den uddannelses- og beskæftigelsesmæssige dimension;

| — | påpeger, at uddannelse bør stå i centrum for unges mobilitet; |
| --- | --- |

—

påpeger, at uddannelse bør stå i centrum for unges mobilitet;

| — | ønsker at fremhæve den tætte årsagssammenhæng mellem dårlige resultater i skolen og vanskelige socioøkonomiske levevilkår, hvilket er en af de væsentligste bestemmende faktorer for antallet af unge, som hverken er i beskæftigelse eller i gang med en uddannelse eller erhvervsuddannelse. At bryde denne onde cirkel er en udfordring for lokale og regionale myndigheder i hele Europa og skal ses som en prioritet i forbindelse med dette initiativ; |
| --- | --- |

—

ønsker at fremhæve den tætte årsagssammenhæng mellem dårlige resultater i skolen og vanskelige socioøkonomiske levevilkår, hvilket er en af de væsentligste bestemmende faktorer for antallet af unge, som hverken er i beskæftigelse eller i gang med en uddannelse eller erhvervsuddannelse. At bryde denne onde cirkel er en udfordring for lokale og regionale myndigheder i hele Europa og skal ses som en prioritet i forbindelse med dette initiativ;

| — | bifalder, at Den Europæiske Socialfond bliver anvendt fleksibelt af medlemsstaterne og de lokale og regionale myndigheder for at komme de unge til hjælp, især som led i gennemførelsen af Europa 2020-målene; |
| --- | --- |

—

bifalder, at Den Europæiske Socialfond bliver anvendt fleksibelt af medlemsstaterne og de lokale og regionale myndigheder for at komme de unge til hjælp, især som led i gennemførelsen af Europa 2020-målene;

| — | i forbindelse med evalueringen af alle programmerne om læringsmobilitet, som skal munde ud i forslag til retsakter i 2011 og i en ny finansiel ramme for tiden efter 2013, er det meget vigtigt, at der som nævnt i Regionsudvalgets udtalelse om Grønbogen »Flere unge i læringsmobilitet« tages hensyn til det væsentlige bidrag, som de lokale og regionale myndigheder yder for at fremme de unges læringsmobilitet. |
| --- | --- |

—

i forbindelse med evalueringen af alle programmerne om læringsmobilitet, som skal munde ud i forslag til retsakter i 2011 og i en ny finansiel ramme for tiden efter 2013, er det meget vigtigt, at der som nævnt i Regionsudvalgets udtalelse om Grønbogen »Flere unge i læringsmobilitet« tages hensyn til det væsentlige bidrag, som de lokale og regionale myndigheder yder for at fremme de unges læringsmobilitet.

| Ordfører | : | Marc Schaefer (LU/PSE), Medlem af kommunalrådet i Vianden |
| --- | --- | --- |
| Basisdokument | : | Meddelelse fra Kommission til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget - Unge på vej (Et initiativ om udnyttelse af unges mulighed for at fremme en intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst i Den Europæiske Union)
  KOM(2010) 477 endelig |

Ordfører

:

Marc Schaefer (LU/PSE), Medlem af kommunalrådet i Vianden

Basisdokument

:

Meddelelse fra Kommission til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget - Unge på vej (Et initiativ om udnyttelse af unges mulighed for at fremme en intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst i Den Europæiske Union)

KOM(2010) 477 endelig

I.   POLITISKE ANBEFALINGER

Generelle bemærkninger

REGIONSUDVALGET

| 1. | tager positivt mod Kommissionens flagskibsinitiativ »Unge på vej«, som er et ambitiøst strategisk udgangspunkt for forbedring af den europæiske ungdoms mobilitet, uddannelse og integration på arbejdsmarkedet. Det er første gang, at Kommissionen har udformet en handlingsramamme for ungdommen, der kombinerer den uddannelses- og beskæftigelsesmæssige dimension; |
| --- | --- |

1.

tager positivt mod Kommissionens flagskibsinitiativ »Unge på vej«, som er et ambitiøst strategisk udgangspunkt for forbedring af den europæiske ungdoms mobilitet, uddannelse og integration på arbejdsmarkedet. Det er første gang, at Kommissionen har udformet en handlingsramamme for ungdommen, der kombinerer den uddannelses- og beskæftigelsesmæssige dimension;

| 2. | tilslutter sig fuldt ud målet om at forbedre de unges viden, kompetencer og erfaringsgrundlag, for at de let kan integreres på arbejdsmarkedet og bedre kan udnytte deres muligheder, hvilket vil give mulighed for at nå Europa 2020-strategiens mål. Regionsudvalget gør samtidig opmærksom på, at uddannelse ikke kun går ud på at forbedre beskæftigelsesegnetheden, men at uddannelse skal have det overordnede formål at sikre den personlige udvikling generelt; |
| --- | --- |

2.

tilslutter sig fuldt ud målet om at forbedre de unges viden, kompetencer og erfaringsgrundlag, for at de let kan integreres på arbejdsmarkedet og bedre kan udnytte deres muligheder, hvilket vil give mulighed for at nå Europa 2020-strategiens mål. Regionsudvalget gør samtidig opmærksom på, at uddannelse ikke kun går ud på at forbedre beskæftigelsesegnetheden, men at uddannelse skal have det overordnede formål at sikre den personlige udvikling generelt;

| 3. | beklager, at Kommissionen ikke har taget tilstrækkeligt hensyn til den rolle, som de lokale og regionale myndigheder spiller i udformningen og gennemførelsen af foranstaltninger til fremme af mobilitet, skønt de i kraft af deres lokale tilstedeværelse er bedst placeret til at forbedre adgangen til mobilitet. Kommissionen har heller ikke taget hensyn til deres rolle i udformningen og udviklingen af programmer rettet mod unge mennesker, selvom de lokale og regionale myndigheder er dem, der har det bedste kendskab til de unges virkelighed og situation, fordi de er tæt på dem; |
| --- | --- |

3.

beklager, at Kommissionen ikke har taget tilstrækkeligt hensyn til den rolle, som de lokale og regionale myndigheder spiller i udformningen og gennemførelsen af foranstaltninger til fremme af mobilitet, skønt de i kraft af deres lokale tilstedeværelse er bedst placeret til at forbedre adgangen til mobilitet. Kommissionen har heller ikke taget hensyn til deres rolle i udformningen og udviklingen af programmer rettet mod unge mennesker, selvom de lokale og regionale myndigheder er dem, der har det bedste kendskab til de unges virkelighed og situation, fordi de er tæt på dem;

| 4. | minder om, at de, inden for rammerne af initiativet annoncerede foranstaltninger, skal være tilgængelige for så mange unge som muligt, uanset deres personlige baggrund, økonomiske situation eller deres oprindelsesområdes geografiske beliggenhed. Der er således nogle unge, f.eks. fra regioner i den yderste periferi eller øer , der ikke har de samme mobilitetsmuligheder, som unge fra kontinentet. Regionsudvalget fremhæver imidlertid, at dette initiativ sigter mod at skabe muligheder for mobilitet, men at det overlader til de unge selv at vælge, om de vil benytte denne mulighed; |
| --- | --- |

4.

minder om, at de, inden for rammerne af initiativet annoncerede foranstaltninger, skal være tilgængelige for så mange unge som muligt, uanset deres personlige baggrund, økonomiske situation eller deres oprindelsesområdes geografiske beliggenhed. Der er således nogle unge, f.eks. fra regioner i den yderste periferi eller øer , der ikke har de samme mobilitetsmuligheder, som unge fra kontinentet. Regionsudvalget fremhæver imidlertid, at dette initiativ sigter mod at skabe muligheder for mobilitet, men at det overlader til de unge selv at vælge, om de vil benytte denne mulighed;

| 5. | understreger, at deres individuelle uddannelsesforløb bør give de unge mulighed for at erhverve, udvikle og opfriske faglige kvalifikationer, men også en viden, der sætter dem i stand til at være aktive borgere. Regionsudvalget gør samtidig opmærksom på, at støtten til kreativitet og unges innovationspotentiale samt etablering af et rum for deres intellektuelle og sociale udfoldelsesmuligheder er en central opgave for alle uddannelsesinstitutioner. Alle disse områder er nøglefaktorer i de unges personlige frigørelse og sociale integration. Dette kræver også foranstaltninger, der gør det muligt for de unge at forene uddannelse og arbejde med familieliv; |
| --- | --- |

5.

understreger, at deres individuelle uddannelsesforløb bør give de unge mulighed for at erhverve, udvikle og opfriske faglige kvalifikationer, men også en viden, der sætter dem i stand til at være aktive borgere. Regionsudvalget gør samtidig opmærksom på, at støtten til kreativitet og unges innovationspotentiale samt etablering af et rum for deres intellektuelle og sociale udfoldelsesmuligheder er en central opgave for alle uddannelsesinstitutioner. Alle disse områder er nøglefaktorer i de unges personlige frigørelse og sociale integration. Dette kræver også foranstaltninger, der gør det muligt for de unge at forene uddannelse og arbejde med familieliv;

| 6. | bemærker, at de unge navnlig i lyset af den aktuelle økonomiske og finansielle krise bør tilskyndes til at fuldføre deres skolegang eller gå i gang med en supplerende uddannelse, som kan give dem de kvalifikationer, der er nødvendige for at forbedre deres chancer for at få adgang til arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

6.

bemærker, at de unge navnlig i lyset af den aktuelle økonomiske og finansielle krise bør tilskyndes til at fuldføre deres skolegang eller gå i gang med en supplerende uddannelse, som kan give dem de kvalifikationer, der er nødvendige for at forbedre deres chancer for at få adgang til arbejdsmarkedet;

| 7. | understreger, at det er vigtigt, at unge udvikler livsfærdigheder inden for rammerne af ikke-formel læring, som udbydes under det aktuelle program »Aktive Unge«. Regionsudvalget anmoder om, at programmet fortsætter efter 2013, da disse færdigheder supplerer den akademiske uddannelse og er afgørende for de unges mobilitet og beskæftigelsesegnethed på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

7.

understreger, at det er vigtigt, at unge udvikler livsfærdigheder inden for rammerne af ikke-formel læring, som udbydes under det aktuelle program »Aktive Unge«. Regionsudvalget anmoder om, at programmet fortsætter efter 2013, da disse færdigheder supplerer den akademiske uddannelse og er afgørende for de unges mobilitet og beskæftigelsesegnethed på arbejdsmarkedet;

| 8. | henviser til den vægt, som Regionsudvalget altid har lagt på mobilitet, hvad enten formålet hermed er uddannelse eller beskæftigelse, idet mobilitet er en vigtig faktor i den faglige og personlige udvikling, som gør det muligt at styrke den europæiske identitet og samtidigt bidrage til den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed i EU; |
| --- | --- |

8.

henviser til den vægt, som Regionsudvalget altid har lagt på mobilitet, hvad enten formålet hermed er uddannelse eller beskæftigelse, idet mobilitet er en vigtig faktor i den faglige og personlige udvikling, som gør det muligt at styrke den europæiske identitet og samtidigt bidrage til den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed i EU;

| 9. | anmoder om, at uddannelsesprogrammerne til fremme af mobilitet bliver forlænget ud over 2013, og beder Kommissionen, Rådet og Europa-Parlamentet om at afsætte flere budgetmidler hertil i forbindelse med udarbejdelsen af de fremtidige rammeprogrammer; |
| --- | --- |

9.

anmoder om, at uddannelsesprogrammerne til fremme af mobilitet bliver forlænget ud over 2013, og beder Kommissionen, Rådet og Europa-Parlamentet om at afsætte flere budgetmidler hertil i forbindelse med udarbejdelsen af de fremtidige rammeprogrammer;

| 10. | understreger, at målene for initiativet »Unge på vej« kun kan nås i et partnerskab med de lokale og regionale myndigheder og de øvrige berørte aktører, som beskæftiger sig med de unge. |
| --- | --- |

10.

understreger, at målene for initiativet »Unge på vej« kun kan nås i et partnerskab med de lokale og regionale myndigheder og de øvrige berørte aktører, som beskæftiger sig med de unge.

Om de mobilitetsrelaterede initiative

REGIONSUDVALGET

| 11. | påpeger, at uddannelse bør stå i centrum for unges mobilitet. Derfor bør Kommissionen, under hensyntagen til den i traktaterne fastlagte kompetencefordeling, planlægge støtteforanstaltninger, der kan sikre adgang til information om mulighederne for mobilitet, forbedre uddannelseskvaliteten og effektivt værne om retten til uddannelse for alle, samtidig med at mobiliteten også styrkes i forbindelse med udveksling af studerende på de gymnasiale uddannelser og inden for netværk, der har at gøre med studerendes og unges mobilitet osv. |
| --- | --- |

11.

påpeger, at uddannelse bør stå i centrum for unges mobilitet. Derfor bør Kommissionen, under hensyntagen til den i traktaterne fastlagte kompetencefordeling, planlægge støtteforanstaltninger, der kan sikre adgang til information om mulighederne for mobilitet, forbedre uddannelseskvaliteten og effektivt værne om retten til uddannelse for alle, samtidig med at mobiliteten også styrkes i forbindelse med udveksling af studerende på de gymnasiale uddannelser og inden for netværk, der har at gøre med studerendes og unges mobilitet osv.

| 12. | minder om, at unge, som ikke er i gang med en universitetsuddannelse, samt socialt dårligt stillede unge, støder på flere hindringer for mobilitet. Ligeledes har nogle unge på grund af deres regions geografiske beliggenhed ikke lige adgang til mobilitet. Regionsudvalget minder om, at EU bør sikre, at alle unge har adgang til mobilitetsprogrammerne på lige vilkår, og anbefaler derfor at give støtte til regioner med særlige geografiske karakteristika, som regioner i den yderste periferi eller øer, hvor udviklingen af disse politikker for mobilitet hæmmes betydeligt af deres fjerne beliggenhed og geografiske isolation i forhold til fastlandet. Der bør gøres en beslutsom specifik indsats for disse unge, så de også kan få fuld gavn af de europæiske mobilitetsprogrammer. Det drejer sig især om oplysningstiltag, som er tilpasset de forskellige målgrupper, men også om passende finansiel støtte, for at de unges økonomi ikke længere skal være en hindring for mobilitet; |
| --- | --- |

12.

minder om, at unge, som ikke er i gang med en universitetsuddannelse, samt socialt dårligt stillede unge, støder på flere hindringer for mobilitet. Ligeledes har nogle unge på grund af deres regions geografiske beliggenhed ikke lige adgang til mobilitet. Regionsudvalget minder om, at EU bør sikre, at alle unge har adgang til mobilitetsprogrammerne på lige vilkår, og anbefaler derfor at give støtte til regioner med særlige geografiske karakteristika, som regioner i den yderste periferi eller øer, hvor udviklingen af disse politikker for mobilitet hæmmes betydeligt af deres fjerne beliggenhed og geografiske isolation i forhold til fastlandet. Der bør gøres en beslutsom specifik indsats for disse unge, så de også kan få fuld gavn af de europæiske mobilitetsprogrammer. Det drejer sig især om oplysningstiltag, som er tilpasset de forskellige målgrupper, men også om passende finansiel støtte, for at de unges økonomi ikke længere skal være en hindring for mobilitet;

| 13. | som nævnt i Regionsudvalgets udtalelse om Grønbogen »Flere unge i læringsmobilitet« (1) skal det vigtige bidrag, som de lokale og regionale myndigheder yder til fremme af læringsmobiliteten, fremhæves. Dette gælder navnlig deres oplysnings- og rådgivningsindsats, bevidsthedsskabende foranstaltninger og, i de fleste tilfælde, også støtteforanstaltninger til sikring af kvalitet og finansieringsmuligheder; |
| --- | --- |

13.

som nævnt i Regionsudvalgets udtalelse om Grønbogen »Flere unge i læringsmobilitet« (1) skal det vigtige bidrag, som de lokale og regionale myndigheder yder til fremme af læringsmobiliteten, fremhæves. Dette gælder navnlig deres oplysnings- og rådgivningsindsats, bevidsthedsskabende foranstaltninger og, i de fleste tilfælde, også støtteforanstaltninger til sikring af kvalitet og finansieringsmuligheder;

| 14. | henviser til, at det ofte netop er de små mobilitetsprojekter, der får en afgørende virkning og bidrager til styrkelse af en europæisk tankegang, et aktivt unionsborgerskab og til fremme af demokratiet; |
| --- | --- |

14.

henviser til, at det ofte netop er de små mobilitetsprojekter, der får en afgørende virkning og bidrager til styrkelse af en europæisk tankegang, et aktivt unionsborgerskab og til fremme af demokratiet;

| 15. | støtter Kommissionens ambition om at informere de unge borgere bedre, især hvad angår de forenklede koordinationsprocedurer for social sikring, som skal tage hensyn til de nye mobilitetsstrømme; |
| --- | --- |

15.

støtter Kommissionens ambition om at informere de unge borgere bedre, især hvad angår de forenklede koordinationsprocedurer for social sikring, som skal tage hensyn til de nye mobilitetsstrømme;

| 16. | understreger, at der nødvendigvis må tages højde for behovet for studenterboliger i den nye generation af strukturfonde; |
| --- | --- |

16.

understreger, at der nødvendigvis må tages højde for behovet for studenterboliger i den nye generation af strukturfonde;

| 17. | understreger, at der er en sammenhæng mellem den debat, som Kommissionen har sat i gang med sin Grønbog om pensioner (2), og den europæiske ungdoms mobilitet med henblik på at forbedre pensionernes bæredygtighed og tilstrækkelighed. Set i dette perspektiv er det vigtigt, at de unge arbejdstagere kan få adgang til job og arbejdstider, der berettiger dem til pension fremover. |
| --- | --- |

17.

understreger, at der er en sammenhæng mellem den debat, som Kommissionen har sat i gang med sin Grønbog om pensioner (2), og den europæiske ungdoms mobilitet med henblik på at forbedre pensionernes bæredygtighed og tilstrækkelighed. Set i dette perspektiv er det vigtigt, at de unge arbejdstagere kan få adgang til job og arbejdstider, der berettiger dem til pension fremover.

Om uddannelses- og universitetspolitik

REGIONSUDVALGET

| 18. | støtter Europa 2020-strategiens mål om at øge andelen af unge, som får en videregående uddannelse, til mindst 40 %, men understreger, at det kræver en demokratisering af adgangen til universiteterne, som bør være tilgængelige for flest mulige. Desuden må man ikke bare på EU-niveau, men også i medlemsstaterne videreføre og styrke foranstaltninger, der fremmer en bedre overensstemmelse mellem kvalifikationer og erhvervslivets behov, navnlig gennem synergier i gennemførelsen af de to flagskibsinitiativer »Unge på vej« og »En dagsorden for nye kvalifikationer og nye job«; |
| --- | --- |

18.

støtter Europa 2020-strategiens mål om at øge andelen af unge, som får en videregående uddannelse, til mindst 40 %, men understreger, at det kræver en demokratisering af adgangen til universiteterne, som bør være tilgængelige for flest mulige. Desuden må man ikke bare på EU-niveau, men også i medlemsstaterne videreføre og styrke foranstaltninger, der fremmer en bedre overensstemmelse mellem kvalifikationer og erhvervslivets behov, navnlig gennem synergier i gennemførelsen af de to flagskibsinitiativer »Unge på vej« og »En dagsorden for nye kvalifikationer og nye job«;

| 19. | bemærker, at diversificeringen af universiteternes indtægter af denne grund ikke alene må omfatte en eventuel forhøjelse af studieafgifterne, som ville kunne bringe denne demokratisering i fare; |
| --- | --- |

19.

bemærker, at diversificeringen af universiteternes indtægter af denne grund ikke alene må omfatte en eventuel forhøjelse af studieafgifterne, som ville kunne bringe denne demokratisering i fare;

| 20. | tager til efterretning, at Kommissionen overvejer muligheden for, at der i samarbejde med Den Europæiske Investeringsbank skabes en lånefacilitet for studerende på EU-niveau som et supplement til medlemsstaternes ordninger. Udvalget understreger, at disse lån ikke må medvirke til, at adgang til mobilitet bliver en handelsvare; |
| --- | --- |

20.

tager til efterretning, at Kommissionen overvejer muligheden for, at der i samarbejde med Den Europæiske Investeringsbank skabes en lånefacilitet for studerende på EU-niveau som et supplement til medlemsstaternes ordninger. Udvalget understreger, at disse lån ikke må medvirke til, at adgang til mobilitet bliver en handelsvare;

| 21. | bifalder Kommissionens initiativ til at skabe et globalt rangordningssystem for universiteternes resultater. Disse kriterier bør ikke kun tage hensyn til f.eks. undervisningens kvalitet, innovation, den regionale og lokale forankring og internationalisering, men også til studenterpopulationens sammensætning og de studerendes sociale og geografiske herkomst – og om denne er præget af lighed mellem kønnene – samt deres tilfredshedsgrad; |
| --- | --- |

21.

bifalder Kommissionens initiativ til at skabe et globalt rangordningssystem for universiteternes resultater. Disse kriterier bør ikke kun tage hensyn til f.eks. undervisningens kvalitet, innovation, den regionale og lokale forankring og internationalisering, men også til studenterpopulationens sammensætning og de studerendes sociale og geografiske herkomst – og om denne er præget af lighed mellem kønnene – samt deres tilfredshedsgrad;

| 22. | tilslutter sig Kommissionens ønske om at give unge forskere mere attraktive ansættelsesvilkår. For at opnå dette må der skabes synergier mellem finansieringen på regionalt og EU-plan for at give de unge, som ønsker det, mulighed for at finansiere deres afhandlinger; |
| --- | --- |

22.

tilslutter sig Kommissionens ønske om at give unge forskere mere attraktive ansættelsesvilkår. For at opnå dette må der skabes synergier mellem finansieringen på regionalt og EU-plan for at give de unge, som ønsker det, mulighed for at finansiere deres afhandlinger;

| 23. | har forståelse for, at de studerendes jobmuligheder bør være et af målene med de videregående uddannelser, men understreger, at disse også bør stimulere de studerendes kreativitet og innovationspotentiale og sætte skub i deres intellektuelle og sociale udvikling. |
| --- | --- |

23.

har forståelse for, at de studerendes jobmuligheder bør være et af målene med de videregående uddannelser, men understreger, at disse også bør stimulere de studerendes kreativitet og innovationspotentiale og sætte skub i deres intellektuelle og sociale udvikling.

Om de unges erhvervsmæssige integration

REGIONSUDVALGET

| 24. | ønsker at fremhæve den tætte årsagssammenhæng mellem dårlige resultater i skolen og vanskelige socioøkonomiske levevilkår, hvilket er en af de væsentligste bestemmende faktorer for antallet af unge, som hverken er i beskæftigelse eller i gang med en uddannelse eller erhvervsuddannelse. At bryde denne onde cirkel er en udfordring for lokale og regionale myndigheder i hele Europa og skal ses som en prioritet i forbindelse med dette initiativ; |
| --- | --- |

24.

ønsker at fremhæve den tætte årsagssammenhæng mellem dårlige resultater i skolen og vanskelige socioøkonomiske levevilkår, hvilket er en af de væsentligste bestemmende faktorer for antallet af unge, som hverken er i beskæftigelse eller i gang med en uddannelse eller erhvervsuddannelse. At bryde denne onde cirkel er en udfordring for lokale og regionale myndigheder i hele Europa og skal ses som en prioritet i forbindelse med dette initiativ;

| 25. | tilslutter sig Kommissionens ønske om, at alle unge skal være omfattet af et passende socialsikringssystem. Alle unge uden undtagelse bør uanset deres jobsituation være omfattet af social sikring; |
| --- | --- |

25.

tilslutter sig Kommissionens ønske om, at alle unge skal være omfattet af et passende socialsikringssystem. Alle unge uden undtagelse bør uanset deres jobsituation være omfattet af social sikring;

| 26. | anbefaler, at Kommissionen etablerer en online-portal til udveksling af eksempler på bedste praksis for unges integration på arbejdsmarkedet på lokalt og regionalt niveau; |
| --- | --- |

26.

anbefaler, at Kommissionen etablerer en online-portal til udveksling af eksempler på bedste praksis for unges integration på arbejdsmarkedet på lokalt og regionalt niveau;

| 27. | konstaterer, at en systematisk overvågning af forholdene for unge, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse, bør udarbejdes af EU i samarbejde med de lokale myndigheder, som er bedst placeret til at finde frem til disse vanskeligt stillede unge og træffe de nødvendige foranstaltninger; |
| --- | --- |

27.

konstaterer, at en systematisk overvågning af forholdene for unge, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse, bør udarbejdes af EU i samarbejde med de lokale myndigheder, som er bedst placeret til at finde frem til disse vanskeligt stillede unge og træffe de nødvendige foranstaltninger;

| 28. | støtter Kommissionens forslag om at tilskynde medlemsstaterne til at indføre en »ungdomsgaranti« for at sikre, at alle unge senest fire måneder efter, at de er gået ud af skolen, på grundlag af en individuel analyse af deres baggrund får tilbudt et job, en erhvervsuddannelse eller et studieforløb; |
| --- | --- |

28.

støtter Kommissionens forslag om at tilskynde medlemsstaterne til at indføre en »ungdomsgaranti« for at sikre, at alle unge senest fire måneder efter, at de er gået ud af skolen, på grundlag af en individuel analyse af deres baggrund får tilbudt et job, en erhvervsuddannelse eller et studieforløb;

| 29. | bakker op om Kommissionens udarbejdelse af nye rammer for praktikophold af kvalitet, som kan være af afgørende betydning for de unges erhvervsmæssige integration. Så vidt muligt bør ulønnede eller underbetalte praktikophold undgås. Disse europæiske rammer bør omfatte en økonomisk godtgørelse og en social beskyttelse, som giver de unge praktikanter mulighed for at have et socialt liv, ligesom de bør fastsætte bestemmelser om de rettigheder og forpligtelser, der gælder for de unge praktikanter og for virksomhederne, hvor de er i praktik; |
| --- | --- |

29.

bakker op om Kommissionens udarbejdelse af nye rammer for praktikophold af kvalitet, som kan være af afgørende betydning for de unges erhvervsmæssige integration. Så vidt muligt bør ulønnede eller underbetalte praktikophold undgås. Disse europæiske rammer bør omfatte en økonomisk godtgørelse og en social beskyttelse, som giver de unge praktikanter mulighed for at have et socialt liv, ligesom de bør fastsætte bestemmelser om de rettigheder og forpligtelser, der gælder for de unge praktikanter og for virksomhederne, hvor de er i praktik;

| 30. | bemærker, at Det Europæiske År for Frivilligt Arbejde (2011) vil være en lejlighed til: (a) blandt andre positive aspekter at vise værdien af frivilligt arbejde for de unge, idet det kan være til gavn for dem i udviklingen af deres faglige karriereforløb; og (b) at se nærmere på hindringerne for frivilligt arbejde og behovet for passende lovrammer for at beskytte de frivilliges rettigheder og krav; |
| --- | --- |

30.

bemærker, at Det Europæiske År for Frivilligt Arbejde (2011) vil være en lejlighed til: (a) blandt andre positive aspekter at vise værdien af frivilligt arbejde for de unge, idet det kan være til gavn for dem i udviklingen af deres faglige karriereforløb; og (b) at se nærmere på hindringerne for frivilligt arbejde og behovet for passende lovrammer for at beskytte de frivilliges rettigheder og krav;

| 31. | sætter spørgsmålstegn ved det hensigtsmæssige i Kommissionens forslag om at indføre tidsubegrænsede enhedskontrakter og vil gerne have præciseret prøvetidens varighed og den specifikke minimumsindkomst for unge. Denne kontrakttype, som ikke giver nogen garanti for de unges erhvervsmæssige integration, risikerer snarere at gøre deres ansættelsesvilkår usikre fra starten og skabe et tvedelt arbejdsmarked; |
| --- | --- |

31.

sætter spørgsmålstegn ved det hensigtsmæssige i Kommissionens forslag om at indføre tidsubegrænsede enhedskontrakter og vil gerne have præciseret prøvetidens varighed og den specifikke minimumsindkomst for unge. Denne kontrakttype, som ikke giver nogen garanti for de unges erhvervsmæssige integration, risikerer snarere at gøre deres ansættelsesvilkår usikre fra starten og skabe et tvedelt arbejdsmarked;

| 32. | støtter Kommissionens initiativ »Dit første EURES-job«, som er et pilotprojekt, der giver unge mulighed for at finde et arbejde i en af de 27 medlemsstater. Dette initiativ bør gennemføres i samarbejde med organisationer, som beskæftiger sig med unges erhvervsmæssige integration, samt de lokale myndigheder; |
| --- | --- |

32.

støtter Kommissionens initiativ »Dit første EURES-job«, som er et pilotprojekt, der giver unge mulighed for at finde et arbejde i en af de 27 medlemsstater. Dette initiativ bør gennemføres i samarbejde med organisationer, som beskæftiger sig med unges erhvervsmæssige integration, samt de lokale myndigheder;

| 33. | glæder sig over, at der som et af nøgletiltagene nedsættes en ekspertgruppe på højt niveau for læsefærdighed. Denne gruppe bør omfatte eksperter fra kommuner og regioner, som vil kunne bidrage med deres praktiske erfaringer. Som nævnt i Regionsudvalgets udtalelse om initiativet til bekæmpelse af analfabetisme (3) er udveksling af god praksis på europæisk niveau afgørende, især mellem lokale og regionale myndigheder, som har udviklet strategier til bekæmpelse af denne svøbe. |
| --- | --- |

33.

glæder sig over, at der som et af nøgletiltagene nedsættes en ekspertgruppe på højt niveau for læsefærdighed. Denne gruppe bør omfatte eksperter fra kommuner og regioner, som vil kunne bidrage med deres praktiske erfaringer. Som nævnt i Regionsudvalgets udtalelse om initiativet til bekæmpelse af analfabetisme (3) er udveksling af god praksis på europæisk niveau afgørende, især mellem lokale og regionale myndigheder, som har udviklet strategier til bekæmpelse af denne svøbe.

Om anvendelsen af EU-fonde

REGIONSUDVALGET

| 34. | bifalder, at Den Europæiske Socialfond bliver anvendt fleksibelt af medlemsstaterne og de lokale og regionale myndigheder for at komme de unge til hjælp, især som led i gennemførelsen af Europa 2020-målene. Man bør udnytte denne fonds potentiale til fulde og øge forståelsen for de muligheder, den byder på. Andre europæiske støtteprogrammer, som ikke (hovedsageligt) er møntet på beskæftigelsesegnethed (f.eks. programmet for livslang læring) bør parallelt hermed videreføres som hidtil med det formål at realisere initiativets målsætninger, idet uddannelse ikke kun handler om at forbedre beskæftigelsesegnetheden; |
| --- | --- |

34.

bifalder, at Den Europæiske Socialfond bliver anvendt fleksibelt af medlemsstaterne og de lokale og regionale myndigheder for at komme de unge til hjælp, især som led i gennemførelsen af Europa 2020-målene. Man bør udnytte denne fonds potentiale til fulde og øge forståelsen for de muligheder, den byder på. Andre europæiske støtteprogrammer, som ikke (hovedsageligt) er møntet på beskæftigelsesegnethed (f.eks. programmet for livslang læring) bør parallelt hermed videreføres som hidtil med det formål at realisere initiativets målsætninger, idet uddannelse ikke kun handler om at forbedre beskæftigelsesegnetheden;

| 35. | bemærker, at der findes en lang række EU-programmer til fremme af unges mobilitet (programmet for livslang læring, Erasmus Mundus, programmet Aktive Unge, programmet Europa for Borgerne). Disse programmer kunne også omfatte lærere, pædagoger og socialrådgivere, som ofte er dem, der vækker interessen for mobilitet hos de unge, som de vejleder; |
| --- | --- |

35.

bemærker, at der findes en lang række EU-programmer til fremme af unges mobilitet (programmet for livslang læring, Erasmus Mundus, programmet Aktive Unge, programmet Europa for Borgerne). Disse programmer kunne også omfatte lærere, pædagoger og socialrådgivere, som ofte er dem, der vækker interessen for mobilitet hos de unge, som de vejleder;

| 36. | i forbindelse med evalueringen af alle programmerne om læringsmobilitet, som skal munde ud i forslag til retsakter i 2011 og i en ny finansiel ramme for tiden efter 2013, er det meget vigtigt, at der som nævnt i Regionsudvalgets udtalelse om Grønbogen »Flere unge i læringsmobilitet« tages hensyn til det væsentlige bidrag, som de lokale og regionale myndigheder yder for at fremme de unges læringsmobilitet. Faktisk fungerer de ofte som informations- og rådgivningsinstans og hjælper med til, at de unge for øjnene op for deres muligheder for mobilitet. De yder også tilskud hertil. Man bør også begrænse de administrative formaliteter i forbindelse med disse programmer. |
| --- | --- |

36.

i forbindelse med evalueringen af alle programmerne om læringsmobilitet, som skal munde ud i forslag til retsakter i 2011 og i en ny finansiel ramme for tiden efter 2013, er det meget vigtigt, at der som nævnt i Regionsudvalgets udtalelse om Grønbogen »Flere unge i læringsmobilitet« tages hensyn til det væsentlige bidrag, som de lokale og regionale myndigheder yder for at fremme de unges læringsmobilitet. Faktisk fungerer de ofte som informations- og rådgivningsinstans og hjælper med til, at de unge for øjnene op for deres muligheder for mobilitet. De yder også tilskud hertil. Man bør også begrænse de administrative formaliteter i forbindelse med disse programmer.

Om de symbolske initiativer under dette handlingsprogram og oplysning herom

REGIONSUDVALGET

| 37. | bifalder udviklingen af et »Unge på vej«-kort. Et sådant symbolsk tiltag kan hjælpe med til at gøre hele initiativet mere populært og styrke tilhørsforholdet til Den Europæiske Union. Der bør dog knyttes reelle fordele til dette kort, som ikke må konkurrere med de eksisterende kort såsom ISIC-studiekortet (International Student Identity Card) eller det europæiske ungdomskort under Den Europæiske Sammenslutning for Ungdomskort, der kan tjene som støtte for det nye kort. Der kunne indføres store rabatter på rejser og indlogering for unge i Den Europæiske Union for at fremme de unges mobilitet; |
| --- | --- |

37.

bifalder udviklingen af et »Unge på vej«-kort. Et sådant symbolsk tiltag kan hjælpe med til at gøre hele initiativet mere populært og styrke tilhørsforholdet til Den Europæiske Union. Der bør dog knyttes reelle fordele til dette kort, som ikke må konkurrere med de eksisterende kort såsom ISIC-studiekortet (International Student Identity Card) eller det europæiske ungdomskort under Den Europæiske Sammenslutning for Ungdomskort, der kan tjene som støtte for det nye kort. Der kunne indføres store rabatter på rejser og indlogering for unge i Den Europæiske Union for at fremme de unges mobilitet;

| 38. | understreger, at det er nødvendigt at indarbejde de forskellige eksisterende initiativer såsom Europass (CV formateret til EU) i det fremtidige europæiske kvalifikationspas. Fremkomsten af alt for mange initiativer kommer i virkeligheden på tværs af målet om, at mobilitet skal fremmes ved at gøre anerkendelse af kvalifikationer mellem landene lettere. |
| --- | --- |

38.

understreger, at det er nødvendigt at indarbejde de forskellige eksisterende initiativer såsom Europass (CV formateret til EU) i det fremtidige europæiske kvalifikationspas. Fremkomsten af alt for mange initiativer kommer i virkeligheden på tværs af målet om, at mobilitet skal fremmes ved at gøre anerkendelse af kvalifikationer mellem landene lettere.

Bruxelles, den 27. januar 2011.

Mercedes BRESSO

Formand for Regionsudvalget

---

(1)  Regionsudvalget udtalelse om Grønbogen: Flere unge i læringsmobilitet, CdR 246/2009.

1

(2)  Grønbog - Sikre, tilstrækkelige og bæredygtige pensionssystemer i Europa, KOM(2010) 365 endelig.

2

(3)  Regionsudvalgets udtalelse om »Bekæmpelse af funktionel analfabetisme« - En ambitiøs europæisk strategi til forebyggelse af udstødelse og fremme af personlig udvikling, CdR 193/2009.

3

---

| 2.4.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 104/31 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 104/31

---

Regionsudvalgets udtalelse »Europæisk film i den digitale tidsalder«

2011/C 104/07

REGIONSUDVALGET

| — | anerkender, at kulturindustrien i høj grad bidrager til den lokale og regionale udvikling ved at gøre EU's regioner mere attraktive, udvikle bæredygtig turisme og skabe nye beskæftigelsesmuligheder; |
| --- | --- |

—

anerkender, at kulturindustrien i høj grad bidrager til den lokale og regionale udvikling ved at gøre EU's regioner mere attraktive, udvikle bæredygtig turisme og skabe nye beskæftigelsesmuligheder;

| — | mener, at en række små biografer er i fare for at forsvinde pga. tunge økonomiske byrder, og opfordrer til at samarbejde om at sikre bevarelse af den europæiske kulturarv og beskyttelse af filmbranchen; |
| --- | --- |

—

mener, at en række små biografer er i fare for at forsvinde pga. tunge økonomiske byrder, og opfordrer til at samarbejde om at sikre bevarelse af den europæiske kulturarv og beskyttelse af filmbranchen;

| — | gør opmærksom på, at der bør tages hensyn både til filmens økonomiske og kulturelle rolle. Filmsektoren er en industri, der har stor betydning for udvikling, konkurrenceevne og beskæftigelse. Den spiller ligeledes en afgørende rolle i forhold til beskyttelse og fremme af den lokale og regionale kulturelle identitet og mangfoldighed. Denne egenskab gør den i øvrigt til en af de vigtigste faktorer for udvikling af de europæiske samfundsværdier og de demokratiske samfunds funktionsmåde, eftersom de audiovisuelle værker kan spille en vigtig rolle for opbygningen af en europæisk identitet; |
| --- | --- |

—

gør opmærksom på, at der bør tages hensyn både til filmens økonomiske og kulturelle rolle. Filmsektoren er en industri, der har stor betydning for udvikling, konkurrenceevne og beskæftigelse. Den spiller ligeledes en afgørende rolle i forhold til beskyttelse og fremme af den lokale og regionale kulturelle identitet og mangfoldighed. Denne egenskab gør den i øvrigt til en af de vigtigste faktorer for udvikling af de europæiske samfundsværdier og de demokratiske samfunds funktionsmåde, eftersom de audiovisuelle værker kan spille en vigtig rolle for opbygningen af en europæisk identitet;

| — | understreger, at digitaliseringsprocessen giver en række nye muligheder for at knytte Europas regioner sammen i kraft af udveksling af av-værker og opdagelse af nye måder at skabe links og udveksle indhold på. Processen kan vise sig at være en chance for at tiltrække et nyt publikum, udnytte alternativt indhold, udbyde nye tjenester og skabe opmærksomhed om indhold fra andre regioner. |
| --- | --- |

—

understreger, at digitaliseringsprocessen giver en række nye muligheder for at knytte Europas regioner sammen i kraft af udveksling af av-værker og opdagelse af nye måder at skabe links og udveksle indhold på. Processen kan vise sig at være en chance for at tiltrække et nyt publikum, udnytte alternativt indhold, udbyde nye tjenester og skabe opmærksomhed om indhold fra andre regioner.

| Ordfører | : | Malcolm Mifsud (MT/PPE), Borgmester i Pietá (Malta) |
| --- | --- | --- |
| Basisdokument | : | Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om muligheder og udfordringer for europæisk film i den digitale tidsalder
  KOM(2010) 487 endelig |

Ordfører

:

Malcolm Mifsud (MT/PPE), Borgmester i Pietá (Malta)

Basisdokument

:

Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om muligheder og udfordringer for europæisk film i den digitale tidsalder

KOM(2010) 487 endelig

REGIONSUDVALGET

| 1. | glæder sig over, at Kommissionen fremhæver de lokale og regionale myndigheders store betydning for digitaliseringsprocessen i europæisk film. For det første spiller biografer en vigtig social og kulturel rolle i kommuner og landdistrikter, da de ofte er de eneste steder, som giver adgang til kulturoplevelser i lokalsamfundet. For det andet ejes en betydelig del af de europæiske biografer (især énsalsbiografer) af kommunerne; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over, at Kommissionen fremhæver de lokale og regionale myndigheders store betydning for digitaliseringsprocessen i europæisk film. For det første spiller biografer en vigtig social og kulturel rolle i kommuner og landdistrikter, da de ofte er de eneste steder, som giver adgang til kulturoplevelser i lokalsamfundet. For det andet ejes en betydelig del af de europæiske biografer (især énsalsbiografer) af kommunerne;

| 2. | anerkender, at de lokale og regionale myndigheder spiller en hovedrolle med hensyn til at fremme og skabe opmærksomhed om kulturen, navnlig i forbindelse med beskyttelsen af kulturarven og støtten til kunstnerisk innovation; |
| --- | --- |

2.

anerkender, at de lokale og regionale myndigheder spiller en hovedrolle med hensyn til at fremme og skabe opmærksomhed om kulturen, navnlig i forbindelse med beskyttelsen af kulturarven og støtten til kunstnerisk innovation;

| 3. | anerkender, at kulturindustrien i høj grad bidrager til den lokale og regionale udvikling ved at gøre EU's regioner mere attraktive, udvikle bæredygtig turisme og skabe nye beskæftigelsesmuligheder; |
| --- | --- |

3.

anerkender, at kulturindustrien i høj grad bidrager til den lokale og regionale udvikling ved at gøre EU's regioner mere attraktive, udvikle bæredygtig turisme og skabe nye beskæftigelsesmuligheder;

| 4. | mener, at en række små biografer er i fare for at forsvinde pga. tunge økonomiske byrder, og opfordrer til at samarbejde om at sikre bevarelse af den europæiske kulturarv og beskyttelse af filmbranchen; |
| --- | --- |

4.

mener, at en række små biografer er i fare for at forsvinde pga. tunge økonomiske byrder, og opfordrer til at samarbejde om at sikre bevarelse af den europæiske kulturarv og beskyttelse af filmbranchen;

| 5. | understreger, at distributionen af europæiske filmværker og deres konkurrenceevne uden indgreb fra det offentlige på EU-niveau og på nationalt, regionalt og lokalt plan vil blive bragt i fare, og pluralismen og den europæiske befolknings sproglige og kulturelle mangfoldighed reduceret; |
| --- | --- |

5.

understreger, at distributionen af europæiske filmværker og deres konkurrenceevne uden indgreb fra det offentlige på EU-niveau og på nationalt, regionalt og lokalt plan vil blive bragt i fare, og pluralismen og den europæiske befolknings sproglige og kulturelle mangfoldighed reduceret;

| 6. | støtter Kommissionens planer om at indføre en ny Media-støtteordning for digitalisering af europæiske biografer, der står for fremvisning af flertallet af europæiske film. |
| --- | --- |

6.

støtter Kommissionens planer om at indføre en ny Media-støtteordning for digitalisering af europæiske biografer, der står for fremvisning af flertallet af europæiske film.

I.   POLITISKE ANBEFALINGER

Generelle bemærkninger

REGIONSUDVALGET

| 7. | anerkender, at Kommissionens nuværende forslag ikke synes at give anledning til betænkeligheder med hensyn til overholdelsen af nærheds- og proportionalitetsprincipperne. De lokale og regionale myndigheder skal imidlertid være vigtige aktører i forbindelse med tilrettelæggelsen og gennemførelsen af samt kontrollen med de foranstaltninger, der har til formål at hjælpe de små lokale biografer med at få gavn af den digitale revolution; |
| --- | --- |

7.

anerkender, at Kommissionens nuværende forslag ikke synes at give anledning til betænkeligheder med hensyn til overholdelsen af nærheds- og proportionalitetsprincipperne. De lokale og regionale myndigheder skal imidlertid være vigtige aktører i forbindelse med tilrettelæggelsen og gennemførelsen af samt kontrollen med de foranstaltninger, der har til formål at hjælpe de små lokale biografer med at få gavn af den digitale revolution;

| 8. | mener, at EU-dimensionen i digitaliseringen af de europæiske biografer er betydelig, og så derfor gerne en konsekvent politisk tilgang til de områder, der er udpeget og opregnet i meddelelsen, dvs.:






  — | Standardisering, |
| --- | --- | --- |

8.

mener, at EU-dimensionen i digitaliseringen af de europæiske biografer er betydelig, og så derfor gerne en konsekvent politisk tilgang til de områder, der er udpeget og opregnet i meddelelsen, dvs.:

—

Standardisering,

| — | indsamling og bevaring af film i digitalt format, |
| --- | --- |

—

indsamling og bevaring af film i digitalt format,

| — | regional støtte til digitalisering, |
| --- | --- |

—

regional støtte til digitalisering,

| — | forenelighed med traktatens bestemmelser, |
| --- | --- |

—

forenelighed med traktatens bestemmelser,

| — | støtte til biografer, der viser europæiske film, med henblik på at tilskynde til et tæt samarbejde med regionale og lokale myndigheder i forbindelse med fremme af kunst og kultur, |
| --- | --- |

—

støtte til biografer, der viser europæiske film, med henblik på at tilskynde til et tæt samarbejde med regionale og lokale myndigheder i forbindelse med fremme af kunst og kultur,

| — | adgang til finansiering; |
| --- | --- |

—

adgang til finansiering;

| 9. | minder om, at den kulturelle dimension er blevet styrket i traktaterne i kraft af indførelsen af en bestemmelse om respekt for »medlemsstaternes rige kulturelle og sproglige mangfoldighed« og garanti for, at »den europæiske kulturarv beskyttes og udvikles« som led i Unionens mål (1); |
| --- | --- |

9.

minder om, at den kulturelle dimension er blevet styrket i traktaterne i kraft af indførelsen af en bestemmelse om respekt for »medlemsstaternes rige kulturelle og sproglige mangfoldighed« og garanti for, at »den europæiske kulturarv beskyttes og udvikles« som led i Unionens mål (1);

| 10. | understreger, at gennemførelse af den digitale dagsorden for Europa (2) kræver en betydelig mental omstilling i EU og oprettelse af direkte kommunikationskanaler til udbredelse og gennemførelse af projektresultater på lokalt niveau. |
| --- | --- |

10.

understreger, at gennemførelse af den digitale dagsorden for Europa (2) kræver en betydelig mental omstilling i EU og oprettelse af direkte kommunikationskanaler til udbredelse og gennemførelse af projektresultater på lokalt niveau.

Europæisk film som del af den europæiske kulturarv

REGIONSUDVALGET

| 11. | fremhæver filmens vigtige kulturelle rolle, der består i at indoptage et lands kulturarv og fremstille den som en form for underholdning (3). Den har vital betydning som udstillingsvindue for mange generationers og nationers historie, kunst, kultur og livsstilsformer. Grundlæggende fremstiller europæisk film den kultur og civilisation, der er særlig for den europæiske befolkning, med forskelle fra land til land og fra generation til generation; |
| --- | --- |

11.

fremhæver filmens vigtige kulturelle rolle, der består i at indoptage et lands kulturarv og fremstille den som en form for underholdning (3). Den har vital betydning som udstillingsvindue for mange generationers og nationers historie, kunst, kultur og livsstilsformer. Grundlæggende fremstiller europæisk film den kultur og civilisation, der er særlig for den europæiske befolkning, med forskelle fra land til land og fra generation til generation;

| 12. | understreger, at alle borgere har ret til at deltage i samfundets kulturelle liv og nyde kunst. Endvidere formår filmen som kunstform at bygge bro mellem kunstneren og biografgængerne. Filmkunsten bidrager til forståelsen mellem befolkninger, der deler de samme menneskelige erfaringer, og har rod i europæisk identitet; |
| --- | --- |

12.

understreger, at alle borgere har ret til at deltage i samfundets kulturelle liv og nyde kunst. Endvidere formår filmen som kunstform at bygge bro mellem kunstneren og biografgængerne. Filmkunsten bidrager til forståelsen mellem befolkninger, der deler de samme menneskelige erfaringer, og har rod i europæisk identitet;

| 13. | fremhæver filmens rolle i formningen af europæisk identitet og som integrationsfaktor for regionerne. I kraft af sin kunstnerisk-kulturelle beskaffenhed virker film integrerende. Den appellerer til befolkninger overalt i Europa og bringer dem nærmere hinanden ved at gøre det muligt at dele de samme fælles erfaringer. Biografer i fjerntliggende og/eller små landsbyer/kommuner/regioner er nogle gange de eneste steder, som giver adgang til kulturoplevelser i lokalsamfundet. Derfor mener Regionsudvalget, at bevarelse af europæisk film i betydelig grad kan bidrage til den europæiske integration i fjerntliggende områder i EU; |
| --- | --- |

13.

fremhæver filmens rolle i formningen af europæisk identitet og som integrationsfaktor for regionerne. I kraft af sin kunstnerisk-kulturelle beskaffenhed virker film integrerende. Den appellerer til befolkninger overalt i Europa og bringer dem nærmere hinanden ved at gøre det muligt at dele de samme fælles erfaringer. Biografer i fjerntliggende og/eller små landsbyer/kommuner/regioner er nogle gange de eneste steder, som giver adgang til kulturoplevelser i lokalsamfundet. Derfor mener Regionsudvalget, at bevarelse af europæisk film i betydelig grad kan bidrage til den europæiske integration i fjerntliggende områder i EU;

| 14. | anerkender, at biograferne spiller en vigtig rolle i kommunerne og de fjerntliggende regioner, fordi de giver publikum adgang til et europæisk av-indhold. |
| --- | --- |

14.

anerkender, at biograferne spiller en vigtig rolle i kommunerne og de fjerntliggende regioner, fordi de giver publikum adgang til et europæisk av-indhold.

Europæisk film som del af kulturindustrien

REGIONSUDVALGET

| 15. | bemærker, at kulturindustrien i EU er en særdeles dynamisk sektor, hvad angår økonomisk aktivitet og skabelse af nye arbejdspladser og derfor kan spille en vigtig rolle med hensyn til at opnå en række økonomiske og sociale målsætninger på lokalt og regionalt plan i EU; |
| --- | --- |

15.

bemærker, at kulturindustrien i EU er en særdeles dynamisk sektor, hvad angår økonomisk aktivitet og skabelse af nye arbejdspladser og derfor kan spille en vigtig rolle med hensyn til at opnå en række økonomiske og sociale målsætninger på lokalt og regionalt plan i EU;

| 16. | minder om, at filmindustrien falder ind under den definition (4) af begrebet kulturindustri, som er givet i grønbogen om frigørelse af de kulturelle og kreative industriers potentiale, ifølge hvilken begrebet omfatter »industrier, der producerer og distribuerer varer eller tjenesteydelser, som, når de udvikles, anses for at have en særlig kvalitet, anvendelse eller bestemmelse, der repræsenterer eller overleverer kulturelle udtryksformer, uafhængigt af den kommercielle værdi de måtte have. Ud over de traditionelle kultursektorer (scenekunst, billedkunst, kulturarv – inklusive den offentlige sektor) omfatter de film, dvd og video, tv og radio, videospil, nye medier, musik, bøger og presse. Dette begreb defineres i relation til kulturelle udtryksformer i forbindelse med UNESCO's konvention om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed fra 2005«; |
| --- | --- |

16.

minder om, at filmindustrien falder ind under den definition (4) af begrebet kulturindustri, som er givet i grønbogen om frigørelse af de kulturelle og kreative industriers potentiale, ifølge hvilken begrebet omfatter »industrier, der producerer og distribuerer varer eller tjenesteydelser, som, når de udvikles, anses for at have en særlig kvalitet, anvendelse eller bestemmelse, der repræsenterer eller overleverer kulturelle udtryksformer, uafhængigt af den kommercielle værdi de måtte have. Ud over de traditionelle kultursektorer (scenekunst, billedkunst, kulturarv – inklusive den offentlige sektor) omfatter de film, dvd og video, tv og radio, videospil, nye medier, musik, bøger og presse. Dette begreb defineres i relation til kulturelle udtryksformer i forbindelse med UNESCO's konvention om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed fra 2005«;

| 17. | understreger, at en sund kulturindustri kan udvikle kreative partnerskaber mellem kultursektoren og andre sektorer (IKT, forskning, turisme, arbejdsmarkedets parter osv.) og således styrke den sociale og økonomiske virkning af investeringer i kultur og kreativitet, navnlig hvad angår fremme af vækst og beskæftigelse og udvikling af regionerne og kommunerne og deres tiltrækningskraft; |
| --- | --- |

17.

understreger, at en sund kulturindustri kan udvikle kreative partnerskaber mellem kultursektoren og andre sektorer (IKT, forskning, turisme, arbejdsmarkedets parter osv.) og således styrke den sociale og økonomiske virkning af investeringer i kultur og kreativitet, navnlig hvad angår fremme af vækst og beskæftigelse og udvikling af regionerne og kommunerne og deres tiltrækningskraft;

| 18. | opfordrer på baggrund af de udfordringer, den digitale revolution og den nuværende finansielle krise medfører, til et løbende samarbejde mellem interessenterne med det formål at opnå støtte i de tilfælde, hvor markedsmekanismerne fejler. |
| --- | --- |

18.

opfordrer på baggrund af de udfordringer, den digitale revolution og den nuværende finansielle krise medfører, til et løbende samarbejde mellem interessenterne med det formål at opnå støtte i de tilfælde, hvor markedsmekanismerne fejler.

Beskyttelse af den europæiske kulturarv gennem filmindustrien

REGIONSUDVALGET

| 19. | henleder opmærksomheden på, at virkningerne af den digitale revolution og den finansielle krise for europæisk film kan resultere i varige skader for branchen på lokalt og regionalt plan. De kan endda føre til, at énsalsbiografer forsvinder fra markedet (5). Udvalget opfordrer til samling af ressourcerne på tværs af nationale og regionale grænser med det formål at bekæmpe truslerne mod kulturen; |
| --- | --- |

19.

henleder opmærksomheden på, at virkningerne af den digitale revolution og den finansielle krise for europæisk film kan resultere i varige skader for branchen på lokalt og regionalt plan. De kan endda føre til, at énsalsbiografer forsvinder fra markedet (5). Udvalget opfordrer til samling af ressourcerne på tværs af nationale og regionale grænser med det formål at bekæmpe truslerne mod kulturen;

| 20. | opfordrer myndighederne på lokalt, regionalt og nationalt plan og på EU-niveau samt kulturarvsforvalterne, de regionale planmyndigheder og de politiske beslutningstagere til en samlet indsats. |
| --- | --- |

20.

opfordrer myndighederne på lokalt, regionalt og nationalt plan og på EU-niveau samt kulturarvsforvalterne, de regionale planmyndigheder og de politiske beslutningstagere til en samlet indsats.

Beskyttelse af filmindustrien

REGIONSUDVALGET

| 21. | gør opmærksom på, at der bør tages hensyn både til filmens økonomiske og kulturelle rolle. Filmsektoren er en industri, der har stor betydning for udvikling, konkurrenceevne og beskæftigelse. Den spiller ligeledes en afgørende rolle i forhold til beskyttelse og fremme af den lokale og regionale kulturelle identitet og mangfoldighed. Denne egenskab gør den i øvrigt til en af de vigtigste faktorer for udvikling af de europæiske samfundsværdier og de demokratiske samfunds funktionsmåde, eftersom de audiovisuelle værker kan spille en vigtig rolle for opbygningen af en europæisk identitet (6); |
| --- | --- |

21.

gør opmærksom på, at der bør tages hensyn både til filmens økonomiske og kulturelle rolle. Filmsektoren er en industri, der har stor betydning for udvikling, konkurrenceevne og beskæftigelse. Den spiller ligeledes en afgørende rolle i forhold til beskyttelse og fremme af den lokale og regionale kulturelle identitet og mangfoldighed. Denne egenskab gør den i øvrigt til en af de vigtigste faktorer for udvikling af de europæiske samfundsværdier og de demokratiske samfunds funktionsmåde, eftersom de audiovisuelle værker kan spille en vigtig rolle for opbygningen af en europæisk identitet (6);

| 22. | advarer imod, at de små, uafhængige kunstbiografer eller biografer på landet i fjerntliggende regioner forsvinder. Sådanne biografer står over for større udfordringer i forbindelse med digitaliseringsprocessen, der truer dem på deres eksistens; |
| --- | --- |

22.

advarer imod, at de små, uafhængige kunstbiografer eller biografer på landet i fjerntliggende regioner forsvinder. Sådanne biografer står over for større udfordringer i forbindelse med digitaliseringsprocessen, der truer dem på deres eksistens;

| 23. | opfordrer derfor til, at der med henblik på at beskytte den kulturelle mangfoldighed i EU findes en løsning, der inddrager både byområderne og landdistrikterne; |
| --- | --- |

23.

opfordrer derfor til, at der med henblik på at beskytte den kulturelle mangfoldighed i EU findes en løsning, der inddrager både byområderne og landdistrikterne;

| 24. | understreger behovet for effektive offentlige indgreb, der anerkender, at kultursektorerne og de kreative sektorer leverer indhold til informations- og kommunikationsteknologierne og således bidrager til deres fortsatte udvikling (7). |
| --- | --- |

24.

understreger behovet for effektive offentlige indgreb, der anerkender, at kultursektorerne og de kreative sektorer leverer indhold til informations- og kommunikationsteknologierne og således bidrager til deres fortsatte udvikling (7).

Finansiering og gennemførelse af filmdigitaliseringen

REGIONSUDVALGET

| 25. | opfordrer til anvendelse af en dynamisk, integreret og lettilgængelig kommunikationsstrategi for formidling af oplysninger om offentlige støttemuligheder, aktive partnerskaber og mulige distributionskanaler og understreger betydningen af at holde de lokale og regionale myndigheder løbende underrettet om nye EU-tiltag, i betragtning af den vitale rolle, som disse spiller i forbindelse med fremme og formidling inden for deres eget område; |
| --- | --- |

25.

opfordrer til anvendelse af en dynamisk, integreret og lettilgængelig kommunikationsstrategi for formidling af oplysninger om offentlige støttemuligheder, aktive partnerskaber og mulige distributionskanaler og understreger betydningen af at holde de lokale og regionale myndigheder løbende underrettet om nye EU-tiltag, i betragtning af den vitale rolle, som disse spiller i forbindelse med fremme og formidling inden for deres eget område;

| 26. | understreger, at det er afgørende at fremme en aktiv og kreativ anvendelse af de nødvendige tekniske og manuelle kompetencer, foranstaltninger og data, navnlig via gennemførelse af projekter i praksis. Der bør navnlig sættes fokus på audiovisuel kommunikation og på frembringelse, præsentation og formidling af audiovisuelt indhold ved hjælp af digitalteknologien (8); |
| --- | --- |

26.

understreger, at det er afgørende at fremme en aktiv og kreativ anvendelse af de nødvendige tekniske og manuelle kompetencer, foranstaltninger og data, navnlig via gennemførelse af projekter i praksis. Der bør navnlig sættes fokus på audiovisuel kommunikation og på frembringelse, præsentation og formidling af audiovisuelt indhold ved hjælp af digitalteknologien (8);

| 27. | erkender, at den nuværende Virtual Print Fee-model (VPF) generelt er uegnet for mindre og uafhængige biografer samt kunstbiografer, da mange af dem ligger i landdistrikter, fjerntliggende egne eller mindre områder. Derfor opfordrer Regionsudvalget til, at der indføres passende foranstaltninger, der specifikt tager hensyn til de udsatte biografer; |
| --- | --- |

27.

erkender, at den nuværende Virtual Print Fee-model (VPF) generelt er uegnet for mindre og uafhængige biografer samt kunstbiografer, da mange af dem ligger i landdistrikter, fjerntliggende egne eller mindre områder. Derfor opfordrer Regionsudvalget til, at der indføres passende foranstaltninger, der specifikt tager hensyn til de udsatte biografer;

| 28. | opfordrer Kommissionen til at indføre incitamenter til at udnytte de muligheder, standardiseringsprocessen giver for at nå en række mål, herunder en hurtigere digitaliseringsproces, lavere produktions- og distributionsomkostninger, bevarelse og fremme af mangfoldigheden af europæiske film, der fremvises i digitaliserede biografer, og investeringer i forskning, udstyr og faglig uddannelse for at forbedre mulighederne for at beskytte den europæiske filmarv; |
| --- | --- |

28.

opfordrer Kommissionen til at indføre incitamenter til at udnytte de muligheder, standardiseringsprocessen giver for at nå en række mål, herunder en hurtigere digitaliseringsproces, lavere produktions- og distributionsomkostninger, bevarelse og fremme af mangfoldigheden af europæiske film, der fremvises i digitaliserede biografer, og investeringer i forskning, udstyr og faglig uddannelse for at forbedre mulighederne for at beskytte den europæiske filmarv;

| 29. | understreger, at digitaliseringsprocessen giver en række nye muligheder for at knytte Europas regioner sammen i kraft af udveksling af av-værker og opdagelse af nye måder at skabe links og udveksle indhold på. Processen kan vise sig at være en chance for at tiltrække et nyt publikum, udnytte alternativt indhold, udbyde nye tjenester og skabe opmærksomhed om indhold fra andre regioner; |
| --- | --- |

29.

understreger, at digitaliseringsprocessen giver en række nye muligheder for at knytte Europas regioner sammen i kraft af udveksling af av-værker og opdagelse af nye måder at skabe links og udveksle indhold på. Processen kan vise sig at være en chance for at tiltrække et nyt publikum, udnytte alternativt indhold, udbyde nye tjenester og skabe opmærksomhed om indhold fra andre regioner;

| 30. | bemærker, at investeringer i ny filmforevisningsteknologi og digitalisering bør resultere i forbedret tilgængelighed for syns- og hørehæmmede ved hjælp af synstolkning og billedtekstning. |
| --- | --- |

30.

bemærker, at investeringer i ny filmforevisningsteknologi og digitalisering bør resultere i forbedret tilgængelighed for syns- og hørehæmmede ved hjælp af synstolkning og billedtekstning.

Den Europæiske Unions strukturfonde

REGIONSUDVALGET

| 31. | glæder sig over muligheden for at anvende midler fra EU's strukturfonde til samfinansiering af digitaliseringsprojekter og uddannelsesinitiativer, men erkender samtidig, at dette ikke nødvendigvis er en mulighed i alle lande, eftersom de prioriterede områder er fastsat, og der er afgivet forpligtende tilsagn om finansiering af foranstaltningerne; |
| --- | --- |

31.

glæder sig over muligheden for at anvende midler fra EU's strukturfonde til samfinansiering af digitaliseringsprojekter og uddannelsesinitiativer, men erkender samtidig, at dette ikke nødvendigvis er en mulighed i alle lande, eftersom de prioriterede områder er fastsat, og der er afgivet forpligtende tilsagn om finansiering af foranstaltningerne;

| 32. | finder, at en modernisering af europæisk filmindustri i høj grad vil bidrage til den lokale og regionale udvikling, navnlig i fjerntliggende områder, ved at gøre EU's regioner mere attraktive, udvikle bæredygtig turisme og skabe nye beskæftigelsesmuligheder; |
| --- | --- |

32.

finder, at en modernisering af europæisk filmindustri i høj grad vil bidrage til den lokale og regionale udvikling, navnlig i fjerntliggende områder, ved at gøre EU's regioner mere attraktive, udvikle bæredygtig turisme og skabe nye beskæftigelsesmuligheder;

| 33. | bifalder Kommissionens initiativ om udformning af en ny Media-støtteordning. Udvalget opfordrer imidlertid til at smidiggøre ordningen, således at den kan fungere som moderniseringsincitament for biograferne og indsnævre den digitale kløft mellem medlemsstaterne; |
| --- | --- |

33.

bifalder Kommissionens initiativ om udformning af en ny Media-støtteordning. Udvalget opfordrer imidlertid til at smidiggøre ordningen, således at den kan fungere som moderniseringsincitament for biograferne og indsnævre den digitale kløft mellem medlemsstaterne;

| 34. | bemærker, at der har været en række succeshistorier, og at regionerne, bakket op af effektive støtteforanstaltninger, er ved at blive klædt på til at løfte den nye digitale udfordring. Eksempler på kunstbiografer, der allerede har modtaget støtte fra EFRU til digitalisering, kan findes i den tyske delstat Niedersachsen, den polske region Lillepolen og regionerne Centro, Norte og Alentejo i Portugal; |
| --- | --- |

34.

bemærker, at der har været en række succeshistorier, og at regionerne, bakket op af effektive støtteforanstaltninger, er ved at blive klædt på til at løfte den nye digitale udfordring. Eksempler på kunstbiografer, der allerede har modtaget støtte fra EFRU til digitalisering, kan findes i den tyske delstat Niedersachsen, den polske region Lillepolen og regionerne Centro, Norte og Alentejo i Portugal;

| 35. | opfordrer til udveksling af bedste praksis samt samarbejde og netværksdannelse mellem regioner og interessenter, herunder Kommissionen, nationale og lokale myndigheder, filminstitutter og -agenturer, udstillingsgrupper, distributører, producenter og salgsagenter; |
| --- | --- |

35.

opfordrer til udveksling af bedste praksis samt samarbejde og netværksdannelse mellem regioner og interessenter, herunder Kommissionen, nationale og lokale myndigheder, filminstitutter og -agenturer, udstillingsgrupper, distributører, producenter og salgsagenter;

| 36. | lover sin støtte til fremme af anbefalingerne i denne udtalelse i samarbejde med Europa-Parlamentet og Kommissionen, hvor det er hensigtsmæssigt. |
| --- | --- |

36.

lover sin støtte til fremme af anbefalingerne i denne udtalelse i samarbejde med Europa-Parlamentet og Kommissionen, hvor det er hensigtsmæssigt.

Bruxelles, den 27. januar 2011.

Mercedes BRESSO

Formand for Regionsudvalget

---

(1)  Jf. artikel 3 TEU.

1

(2)  Jf. Meddelelse KOM(2010) 245, 19.5.2010 på http://ec.europa.eu/information_society/digital-agenda/index_en.htm, navnlig s. 31-32.

2

(3)  Jf. Kommissionen, GD for Forskning, »Preserving our heritage, Improving our Environment«, Vol 1, tilgængelig på adressen: http://ec.europa.eu/culture/key-documents/doc/20years_cultural_heritage_vol1_en.pdf.

3

(4)  »Grønbog om frigørelse af kulturindustriens og de kreative industriers potentiale«, tilgængelig på adressen: http://ec.europa.eu/culture/our-policy-development/doc/GreenPaper_creative_industries_da.pdf.

4

(5)  Jf. Kommissionens meddelelse KOM(2010) 245 af 19.5.2010.

5

(6)  Jf. CdR 27/2009.

6

(7)  Jf. CdR 104/2010.

7

(8)  Jf. CdR 133/2009.

8

---

| 2.4.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 104/35 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 104/35

---

Regionsudvalgets udtalelse »Biomasses bæredygtighed«

2011/C 104/08

REGIONSUDVALGET

| — | mener, at producenter og operatører bør støttes på alle myndighedsniveauer af en forvaltnings- og beskatningspolitik, der er progressiv og sammenhængende, så sektoren bliver i stand til at planlægge strategisk og med tillid til fremtiden; |
| --- | --- |

—

mener, at producenter og operatører bør støttes på alle myndighedsniveauer af en forvaltnings- og beskatningspolitik, der er progressiv og sammenhængende, så sektoren bliver i stand til at planlægge strategisk og med tillid til fremtiden;

| — | foreslår, at protokoller om biomasses bæredygtighed gøres til en integreret del af bestemmelserne i relevante internationale handelsaftaler, og mener, at international enighed om en forbedret og standardiseret regnskabsmetode for arealanvendelse, ændret arealudnyttelse og skovbrug (LULUCF) skal prioriteres; |
| --- | --- |

—

foreslår, at protokoller om biomasses bæredygtighed gøres til en integreret del af bestemmelserne i relevante internationale handelsaftaler, og mener, at international enighed om en forbedret og standardiseret regnskabsmetode for arealanvendelse, ændret arealudnyttelse og skovbrug (LULUCF) skal prioriteres;

| — | opfordrer til, at flere myndigheder underskriver Borgmesteraftalen (eller et lignende nationalt eller regionalt samarbejde), og anbefaler, at alle myndigheder vedtager officielle politikker og metoder til fremme af bæredygtige energiformer, herunder fremme af lokal produktion og anvendelse af biomasse; |
| --- | --- |

—

opfordrer til, at flere myndigheder underskriver Borgmesteraftalen (eller et lignende nationalt eller regionalt samarbejde), og anbefaler, at alle myndigheder vedtager officielle politikker og metoder til fremme af bæredygtige energiformer, herunder fremme af lokal produktion og anvendelse af biomasse;

| — | mener, at Kommissionens rapport om biomasses bæredygtighed, der forventes udsendt i 2011, bør følges op af forslag om bindende minimumskriterier for en bæredygtig anvendelse af fast og gasformig biomasse til elproduktion, opvarmning og køling, og herunder et krav om nedbringelse af drivhusgasemissioner under hensyntagen til de indirekte virkninger af ændringer i arealanvendelsen samt en vurdering af biomasseproduktions indvirkning på fødevareproduktion, skovbrug og træindustri samt på andre konsekvenser af ændringer i arealanvendelsen. |
| --- | --- |

—

mener, at Kommissionens rapport om biomasses bæredygtighed, der forventes udsendt i 2011, bør følges op af forslag om bindende minimumskriterier for en bæredygtig anvendelse af fast og gasformig biomasse til elproduktion, opvarmning og køling, og herunder et krav om nedbringelse af drivhusgasemissioner under hensyntagen til de indirekte virkninger af ændringer i arealanvendelsen samt en vurdering af biomasseproduktions indvirkning på fødevareproduktion, skovbrug og træindustri samt på andre konsekvenser af ændringer i arealanvendelsen.

| Ordfører | : | Brian Meaney (IE/AE), Clare County Council og Mid-West Regional Authority |
| --- | --- | --- |
| Basisdokument | : | Rapport fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om bæredygtighedskrav for anvendelsen af fast og gasformig biomasse til elproduktion, opvarmning og køling,
  KOM(2010) 11 endelig |

Ordfører

:

Brian Meaney (IE/AE), Clare County Council og Mid-West Regional Authority

Basisdokument

:

Rapport fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om bæredygtighedskrav for anvendelsen af fast og gasformig biomasse til elproduktion, opvarmning og køling,

KOM(2010) 11 endelig

I.   POLITISKE ANBEFALINGER

REGIONSUDVALGET

Indledning

| 1. | mener, at bæredygtig produktion og anvendelse af biomasse kan mindske drivhusgasemissionerne, øge forsyningssikkerheden, fremme den teknologiske udvikling, forbedre beskæftigelsesmulighederne og bidrage til lokal og regional iværksættervirksomhed og udvikling; |
| --- | --- |

1.

mener, at bæredygtig produktion og anvendelse af biomasse kan mindske drivhusgasemissionerne, øge forsyningssikkerheden, fremme den teknologiske udvikling, forbedre beskæftigelsesmulighederne og bidrage til lokal og regional iværksættervirksomhed og udvikling;

| 2. | konstaterer, at målene for vedvarende energi i almindelighed og biomasse i særdeleshed, som i 2020 skal udgøre ca. 10 % af det samlede energiforbrug ifølge køreplanen for vedvarende energi, vil lægge pres på såvel EU-producenter som importører af biomasse; samt øge presset på levnedsmiddelproduktion og skovbrug for alternativ anvendelse af jord og materialer og få følger for biodiversiteten; |
| --- | --- |

2.

konstaterer, at målene for vedvarende energi i almindelighed og biomasse i særdeleshed, som i 2020 skal udgøre ca. 10 % af det samlede energiforbrug ifølge køreplanen for vedvarende energi, vil lægge pres på såvel EU-producenter som importører af biomasse; samt øge presset på levnedsmiddelproduktion og skovbrug for alternativ anvendelse af jord og materialer og få følger for biodiversiteten;

| 3. | understreger betydningen af bæredygtighed i produktion og anvendelse af biomasse og opfatter Kommissionens initiativ til indførelse af ikke-bindende kriterier for anvendelse af biomasse til elproduktion, opvarmning og køling som et supplement til de bindende bæredygtighedskriterier for biobrændstoffer; mener dog, at den foreslåede tilgang skal overvåges tæt, eftersom biomassesektoren står foran en potentielt hurtig vækst; |
| --- | --- |

3.

understreger betydningen af bæredygtighed i produktion og anvendelse af biomasse og opfatter Kommissionens initiativ til indførelse af ikke-bindende kriterier for anvendelse af biomasse til elproduktion, opvarmning og køling som et supplement til de bindende bæredygtighedskriterier for biobrændstoffer; mener dog, at den foreslåede tilgang skal overvåges tæt, eftersom biomassesektoren står foran en potentielt hurtig vækst;

| 4. | bifalder, at Kommissionens rapport foreslår ikke-bindende kriterier som et første skridt, men anser det for nødvendigt, at man så hurtigt som muligt arbejder hen mod udvikling af såvel EU-omspændende som forhåbentligt senere bindende internationale bæredygtighedskriterier for produktion og anvendelse af biomasse; |
| --- | --- |

4.

bifalder, at Kommissionens rapport foreslår ikke-bindende kriterier som et første skridt, men anser det for nødvendigt, at man så hurtigt som muligt arbejder hen mod udvikling af såvel EU-omspændende som forhåbentligt senere bindende internationale bæredygtighedskriterier for produktion og anvendelse af biomasse;

| 5. | er enig i, at de principper, der skal ligge til grund for en bæredygtighedsordning, skal være virkningsfulde, omkostningseffektive, fokusere på biodiversitet og dyrkning af afgrøder til fremstilling af levnedsmidler og være i overensstemmelse med den eksisterende politik; |
| --- | --- |

5.

er enig i, at de principper, der skal ligge til grund for en bæredygtighedsordning, skal være virkningsfulde, omkostningseffektive, fokusere på biodiversitet og dyrkning af afgrøder til fremstilling af levnedsmidler og være i overensstemmelse med den eksisterende politik;

| 6. | finder Kommissionens initiativ på sin plads i forhold til nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet; |
| --- | --- |

6.

finder Kommissionens initiativ på sin plads i forhold til nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet;

| 7. | mener, eftersom mange elementer i biomasseproduktion og -anvendelse er innovative, kapitalintensive og kræver relativt lang indkørselstid og grundet de aktuelle økonomiske udfordringer, at producenter og operatører bør støttes på alle myndighedsniveauer af en forvaltnings- og beskatningspolitik, der er progressiv og sammenhængende, så sektoren bliver i stand til at planlægge strategisk og med tillid til fremtiden. |
| --- | --- |

7.

mener, eftersom mange elementer i biomasseproduktion og -anvendelse er innovative, kapitalintensive og kræver relativt lang indkørselstid og grundet de aktuelle økonomiske udfordringer, at producenter og operatører bør støttes på alle myndighedsniveauer af en forvaltnings- og beskatningspolitik, der er progressiv og sammenhængende, så sektoren bliver i stand til at planlægge strategisk og med tillid til fremtiden.

Bæredygtighedsspørgsmål i forbindelse med anvendelse af fast og gasformig biomasse til elproduktion, opvarmning og køling

REGIONSUDVALGET

| 8. | er bekymret over fraværet af ajourført information om produktion og anvendelse af biomasse, selv om biomasse er en sektor i rivende udvikling; mener på baggrund af den øgede import af biomasse, at det er problematisk at fastlægge en politik uden pålidelige, omfattende og opdaterede støttedata, tilstrækkelige foranstaltninger for at beskytte biodiversiteten, lokale fællesskaber og oprindelige befolkningsgruppers rettigheder og en behørig hensyntagen til de fulde klimakonsekvenser, herunder forflytning af aktiviteter; |
| --- | --- |

8.

er bekymret over fraværet af ajourført information om produktion og anvendelse af biomasse, selv om biomasse er en sektor i rivende udvikling; mener på baggrund af den øgede import af biomasse, at det er problematisk at fastlægge en politik uden pålidelige, omfattende og opdaterede støttedata, tilstrækkelige foranstaltninger for at beskytte biodiversiteten, lokale fællesskaber og oprindelige befolkningsgruppers rettigheder og en behørig hensyntagen til de fulde klimakonsekvenser, herunder forflytning af aktiviteter;

| 9. | mener, at bæredygtighed bør integreres i udviklingen af biomassesektoren, og at EU's politik især bør fokusere på fremme af lokal og regional produktion og anvendelse af biomasse. De nationale og subnationale politikker, der skal fremme bæredygtig produktion og anvendelse af biomasse, skal erkende og afspejle de særlige karakteristika og træk ved det pågældende lands lokaliteter og regioner; |
| --- | --- |

9.

mener, at bæredygtighed bør integreres i udviklingen af biomassesektoren, og at EU's politik især bør fokusere på fremme af lokal og regional produktion og anvendelse af biomasse. De nationale og subnationale politikker, der skal fremme bæredygtig produktion og anvendelse af biomasse, skal erkende og afspejle de særlige karakteristika og træk ved det pågældende lands lokaliteter og regioner;

| 10. | mener, at der bør tages højde for den positive virkning af anvendelsen af skovbiomasse, hvad angår forebyggelse af skovbrande og bæredygtig skovforvaltning, også i beskyttede områder og i områder med stor biologisk mangfoldighed; |
| --- | --- |

10.

mener, at der bør tages højde for den positive virkning af anvendelsen af skovbiomasse, hvad angår forebyggelse af skovbrande og bæredygtig skovforvaltning, også i beskyttede områder og i områder med stor biologisk mangfoldighed;

| 11. | minder om, at kaskadeanvendelse, dvs. når biomasse først anvendes til materielle produkter, og energien senere udvindes på sikker vis, når disse produkters levetid er slut, normalt giver større miljøfordele, end når biomassen primært anvendes som brændstof; |
| --- | --- |

11.

minder om, at kaskadeanvendelse, dvs. når biomasse først anvendes til materielle produkter, og energien senere udvindes på sikker vis, når disse produkters levetid er slut, normalt giver større miljøfordele, end når biomassen primært anvendes som brændstof;

| 12. | er foruroliget over, at en eventuel fortsat stigende efterspørgsel efter nonfood-biomasse, særligt brændstofafgrøder og produkter afledt heraf, uundgåeligt vil føre til en eksplosiv udvidelse af agerjordarealer på verdensplan, hvilket vil være til skade for naturlige økosystemer som savanner og tropiske regnskove, og derfor er der høj risiko for, at det nuværende ønske om at øge brugen af nonfood-biomasse for at bekæmpe klimaforandringer og miljøforringelse blot flytter problemet og fører til en global forringelse af miljøet; |
| --- | --- |

12.

er foruroliget over, at en eventuel fortsat stigende efterspørgsel efter nonfood-biomasse, særligt brændstofafgrøder og produkter afledt heraf, uundgåeligt vil føre til en eksplosiv udvidelse af agerjordarealer på verdensplan, hvilket vil være til skade for naturlige økosystemer som savanner og tropiske regnskove, og derfor er der høj risiko for, at det nuværende ønske om at øge brugen af nonfood-biomasse for at bekæmpe klimaforandringer og miljøforringelse blot flytter problemet og fører til en global forringelse af miljøet;

| 13. | mener, at unødvendigt bureaukrati ikke må forhindre fremkomsten af en industri, der kan blive meget betydningsfuld, men understreger, at bæredygtighedskriterierne af hensyn til forbrugernes tillid skal kunne verificeres og gøres til genstand for uafhængig certificering; dette er særlig relevant for biomassematerialer, der handles internationalt; |
| --- | --- |

13.

mener, at unødvendigt bureaukrati ikke må forhindre fremkomsten af en industri, der kan blive meget betydningsfuld, men understreger, at bæredygtighedskriterierne af hensyn til forbrugernes tillid skal kunne verificeres og gøres til genstand for uafhængig certificering; dette er særlig relevant for biomassematerialer, der handles internationalt;

| 14. | mener, at der bør anvendes samme eller tilsvarende bæredygtighedskriterier for EU-fremstillet materiale som for importeret materiale for at bidrage til fastlæggelsen af internationale standarder og internationale markeder for bæredygtigt produceret materiale; |
| --- | --- |

14.

mener, at der bør anvendes samme eller tilsvarende bæredygtighedskriterier for EU-fremstillet materiale som for importeret materiale for at bidrage til fastlæggelsen af internationale standarder og internationale markeder for bæredygtigt produceret materiale;

| 15. | foreslår, at protokoller om biomasses bæredygtighed gøres til en integreret del af bestemmelserne i relevante internationale handelsaftaler, og mener, at international enighed om en forbedret og standardiseret regnskabsmetode for arealanvendelse, ændret arealudnyttelse og skovbrug (LULUCF) skal prioriteres; |
| --- | --- |

15.

foreslår, at protokoller om biomasses bæredygtighed gøres til en integreret del af bestemmelserne i relevante internationale handelsaftaler, og mener, at international enighed om en forbedret og standardiseret regnskabsmetode for arealanvendelse, ændret arealudnyttelse og skovbrug (LULUCF) skal prioriteres;

| 16. | er enig i den foreslåede udvidelse af LCA-metoden (livscyklusvurderingsmetoden) i direktivet om vedvarende energi, således at konvertering af bæredygtigt og godkendt biomassebrændstof til elektricitet, opvarmning og køling inddrages i beregningen af drivhusgasemissioner fra biomasse; |
| --- | --- |

16.

er enig i den foreslåede udvidelse af LCA-metoden (livscyklusvurderingsmetoden) i direktivet om vedvarende energi, således at konvertering af bæredygtigt og godkendt biomassebrændstof til elektricitet, opvarmning og køling inddrages i beregningen af drivhusgasemissioner fra biomasse;

| 17. | støtter princippet om en fælles politisk tilgang til energieffektivitet for fossile brændsler og biomassebrændsler for at undgå risikoen for omlægning til fossile brændsler, hvis der ikke anvendes de samme effektivitetsstandarder; |
| --- | --- |

17.

støtter princippet om en fælles politisk tilgang til energieffektivitet for fossile brændsler og biomassebrændsler for at undgå risikoen for omlægning til fossile brændsler, hvis der ikke anvendes de samme effektivitetsstandarder;

| 18. | fastholder, at energieffektivitetspolitikker ikke bør diskriminere mod sikker energianvendelse af biomasseaffaldsstrømme, der ikke har nogen anden anvendelse (f.eks. slam fra rensningsanlæg). |
| --- | --- |

18.

fastholder, at energieffektivitetspolitikker ikke bør diskriminere mod sikker energianvendelse af biomasseaffaldsstrømme, der ikke har nogen anden anvendelse (f.eks. slam fra rensningsanlæg).

Anbefalinger af tiltag til håndtering af bæredygtighedsspørgsmål

REGIONSUDVALGET

| 19. | mener principielt, at der skal være konsekvens i anvendelsen af EU-lovgivningen om biomasseproduktion og -anvendelse, hvad enten biomassen anvendes til biobrændstoffer eller til elproduktion, opvarmning og køling. Det ville bringe usikkerheden ned på et minimum og reducere risikoen for udnyttelse af lovgivningsmæssige forskelle; |
| --- | --- |

19.

mener principielt, at der skal være konsekvens i anvendelsen af EU-lovgivningen om biomasseproduktion og -anvendelse, hvad enten biomassen anvendes til biobrændstoffer eller til elproduktion, opvarmning og køling. Det ville bringe usikkerheden ned på et minimum og reducere risikoen for udnyttelse af lovgivningsmæssige forskelle;

| 20. | finder det ønskeligt, at man der, hvor nationale og regionale bæredygtighedskriterier for biomasse allerede er i anvendelse eller er under udvikling, bevæger sig i retning af en harmonisering af kriterierne under hensyntagen til lokale faktorer; |
| --- | --- |

20.

finder det ønskeligt, at man der, hvor nationale og regionale bæredygtighedskriterier for biomasse allerede er i anvendelse eller er under udvikling, bevæger sig i retning af en harmonisering af kriterierne under hensyntagen til lokale faktorer;

| 21. | bakker bredt op om forslaget om at differentiere støtten til anlæg for elproduktion, opvarmning og køling baseret på deres energikonverteringseffektivitet, men opfordrer til, at eksisterende anlæg, der er ved at blive tilpasset til at konvertere »nye« typer af biomasse, ikke forskelsbehandles i lyset af deres samlede energibesparelse; |
| --- | --- |

21.

bakker bredt op om forslaget om at differentiere støtten til anlæg for elproduktion, opvarmning og køling baseret på deres energikonverteringseffektivitet, men opfordrer til, at eksisterende anlæg, der er ved at blive tilpasset til at konvertere »nye« typer af biomasse, ikke forskelsbehandles i lyset af deres samlede energibesparelse;

| 22. | opfordrer til udvikling af industriel anaerob behandling og anaerob behandling på selve landbrugsbedriften og slår til lyd for støtte til kooperative aktiviteter, hvor størrelsen er et problem; mener desuden, at de relevante lovforskrifter om gødningsstoffer og affald bør tilskynde til anaerob behandling i klassificeringen af fermentat; |
| --- | --- |

22.

opfordrer til udvikling af industriel anaerob behandling og anaerob behandling på selve landbrugsbedriften og slår til lyd for støtte til kooperative aktiviteter, hvor størrelsen er et problem; mener desuden, at de relevante lovforskrifter om gødningsstoffer og affald bør tilskynde til anaerob behandling i klassificeringen af fermentat;

| 23. | mener på baggrund af udviklingen i den internationale handel med træbriketter, at det bør være en prioritet at fastlægge obligatoriske bæredygtigheds- og kvalitetskriterier for dette materiale på et tidligt tidspunkt; |
| --- | --- |

23.

mener på baggrund af udviklingen i den internationale handel med træbriketter, at det bør være en prioritet at fastlægge obligatoriske bæredygtigheds- og kvalitetskriterier for dette materiale på et tidligt tidspunkt;

| 24. | mener, at bestræbelserne for biomasses bæredygtighed bør følges op af en indsats for en bæredygtig skovbrugspolitik; når biomasse udnyttes til at skabe energi, skal der dyrkes en tilsvarende mængde energitræ; |
| --- | --- |

24.

mener, at bestræbelserne for biomasses bæredygtighed bør følges op af en indsats for en bæredygtig skovbrugspolitik; når biomasse udnyttes til at skabe energi, skal der dyrkes en tilsvarende mængde energitræ;

| 25. | påpeger, at de nationale energihandlingsplaner skal inkludere data om biomasse eller vedhæfte dem i et bilag: typer og størrelse af anlæg, typer af biomasse, kilder til biomasse (hjemlige eller importerede) livscyklusanalyser osv.; |
| --- | --- |

25.

påpeger, at de nationale energihandlingsplaner skal inkludere data om biomasse eller vedhæfte dem i et bilag: typer og størrelse af anlæg, typer af biomasse, kilder til biomasse (hjemlige eller importerede) livscyklusanalyser osv.;

| 26. | understreger, at subnationale myndigheder skal inddrages tæt i udformningen og gennemførelsen af de nationale handlingsplaner på grund af deres kompetencer og mangfoldige roller i forbindelse med energipolitik i almindelighed og fremme af bæredygtig energi i særdeleshed; |
| --- | --- |

26.

understreger, at subnationale myndigheder skal inddrages tæt i udformningen og gennemførelsen af de nationale handlingsplaner på grund af deres kompetencer og mangfoldige roller i forbindelse med energipolitik i almindelighed og fremme af bæredygtig energi i særdeleshed;

| 27. | opfordrer til, at flere myndigheder underskriver Borgmesteraftalen (eller et lignende nationalt eller regionalt samarbejde), og anbefaler, at alle myndigheder vedtager officielle politikker og metoder til fremme af bæredygtige energiformer, herunder fremme af lokal produktion og anvendelse af biomasse; |
| --- | --- |

27.

opfordrer til, at flere myndigheder underskriver Borgmesteraftalen (eller et lignende nationalt eller regionalt samarbejde), og anbefaler, at alle myndigheder vedtager officielle politikker og metoder til fremme af bæredygtige energiformer, herunder fremme af lokal produktion og anvendelse af biomasse;

| 28. | anbefaler med henvisning til forslaget om begrænsning af bæredygtighedskriteriernes anvendelse til større energiproducenter på 1 MW og derover, at virkningerne af fastlæggelsen af denne grænse overvåges i forbindelse med etablering af nye industrianlæg; |
| --- | --- |

28.

anbefaler med henvisning til forslaget om begrænsning af bæredygtighedskriteriernes anvendelse til større energiproducenter på 1 MW og derover, at virkningerne af fastlæggelsen af denne grænse overvåges i forbindelse med etablering af nye industrianlæg;

| 29. | mener, at man bør overveje at stille krav om, at store leverandører af biomasse til mindre el-produktions-, opvarmnings- og kølingsanlæg bliver omfattet af bæredygtighedskriterierne; |
| --- | --- |

29.

mener, at man bør overveje at stille krav om, at store leverandører af biomasse til mindre el-produktions-, opvarmnings- og kølingsanlæg bliver omfattet af bæredygtighedskriterierne;

| 30. | mener, at Kommissionens rapport om biomasses bæredygtighed, der forventes udsendt i 2011, bør






  — | forsøge at fremlægge de nyeste data om biomasse med opdeling af importen i biomassetype og produktionsland og angivelse af, om materialet stammer fra en godkendt bæredygtig kilde |
| --- | --- | --- |

30.

mener, at Kommissionens rapport om biomasses bæredygtighed, der forventes udsendt i 2011, bør

—

forsøge at fremlægge de nyeste data om biomasse med opdeling af importen i biomassetype og produktionsland og angivelse af, om materialet stammer fra en godkendt bæredygtig kilde

| — | sammenfatte virkningerne af bæredygtighedsordninger for biomasse, der er under udvikling i medlemsstaterne og deres regioner |
| --- | --- |

—

sammenfatte virkningerne af bæredygtighedsordninger for biomasse, der er under udvikling i medlemsstaterne og deres regioner

| — | følges op af forslag om bindende minimumskriterier for en bæredygtig anvendelse af fast og gasformig biomasse til elproduktion, opvarmning og køling, og herunder et krav om nedbringelse af drivhusgasemissioner under hensyntagen til de indirekte virkninger af ændringer i arealanvendelsen |
| --- | --- |

—

følges op af forslag om bindende minimumskriterier for en bæredygtig anvendelse af fast og gasformig biomasse til elproduktion, opvarmning og køling, og herunder et krav om nedbringelse af drivhusgasemissioner under hensyntagen til de indirekte virkninger af ændringer i arealanvendelsen

| — | i stedet for at fokusere på handelshindringer inkludere en vurdering af biomasseproduktions indvirkning på fødevareproduktion, skovbrug og træindustri samt på andre konsekvenser af ændringer i arealanvendelsen |
| --- | --- |

—

i stedet for at fokusere på handelshindringer inkludere en vurdering af biomasseproduktions indvirkning på fødevareproduktion, skovbrug og træindustri samt på andre konsekvenser af ændringer i arealanvendelsen

| — | vurdere, hvad anbefalinger i rapporten vil indebære for lokale og regionale myndigheder, som måske i sidste ende er dem, der skal gennemføre dem |
| --- | --- |

—

vurdere, hvad anbefalinger i rapporten vil indebære for lokale og regionale myndigheder, som måske i sidste ende er dem, der skal gennemføre dem

| — | indeholde anbefalinger om bedste praksis inden for produktion og konvertering af biomasse i bredere forstand. |
| --- | --- |

—

indeholde anbefalinger om bedste praksis inden for produktion og konvertering af biomasse i bredere forstand.

Bruxelles, den 27. januar 2011.

Mercedes BRESSO

Formand for Regionsudvalget

---

| 2.4.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 104/39 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 104/39

---

Regionsudvalgets udtalelse »Sikre, tilstrækkelige og bæredygtige pensionssystemer i Europa«

2011/C 104/09

REGIONSUDVALGET

| — | minder om, at lokale og regionale myndigheder beskæftiger størstedelen af de offentligt ansatte i Europa, og at de af denne årsag ofte skal sørge for både offentlige og arbejdsmarkedsrelaterede pensionsordninger (anden søjle) til deres medarbejdere, når de går på pension; |
| --- | --- |

—

minder om, at lokale og regionale myndigheder beskæftiger størstedelen af de offentligt ansatte i Europa, og at de af denne årsag ofte skal sørge for både offentlige og arbejdsmarkedsrelaterede pensionsordninger (anden søjle) til deres medarbejdere, når de går på pension;

| — | understreger, at offentlige pensioner fortsat vil være afgørende med hensyn til at sikre pensionssystemer, der kan give alle pensionister en tilstrækkelig indkomst; |
| --- | --- |

—

understreger, at offentlige pensioner fortsat vil være afgørende med hensyn til at sikre pensionssystemer, der kan give alle pensionister en tilstrækkelig indkomst;

| — | fremhæver, at budgetkonsolideringen bør tage højde for, at medlemsstaterne stadig har ansvaret for til en vis grad at sikre deres borgeres levestandard, efter at de er gået på pension, som det garanteres i EU’s charter om grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

—

fremhæver, at budgetkonsolideringen bør tage højde for, at medlemsstaterne stadig har ansvaret for til en vis grad at sikre deres borgeres levestandard, efter at de er gået på pension, som det garanteres i EU’s charter om grundlæggende rettigheder;

| — | anmoder Kommissionen om at sikre, at de næste skridt, den tager på området, ledsages af behørige konsekvensanalyser, der især fokuserer på, hvordan de lokale og regionale myndigheder påvirkes; |
| --- | --- |

—

anmoder Kommissionen om at sikre, at de næste skridt, den tager på området, ledsages af behørige konsekvensanalyser, der især fokuserer på, hvordan de lokale og regionale myndigheder påvirkes;

| — | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at betragte en koordinering af pensionerne på EU-plan, særlig inden for rammerne af den åbne koordinationsmetode, som et centralt element i gennemførelsen af EU’s 2020-strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst; |
| --- | --- |

—

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at betragte en koordinering af pensionerne på EU-plan, særlig inden for rammerne af den åbne koordinationsmetode, som et centralt element i gennemførelsen af EU’s 2020-strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst;

| — | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at føje en social såvel som en lokal og regional dimension til det makroøkonomiske tilsyn. Der bør tages hensyn til, hvordan budgetforanstaltninger og reformer påvirker pensioner, og hvilke sociale følger de har for pensionister, samt hvordan de decentrale myndigheder ved hjælp af sociale ydelser og tjenester formår at kompensere for den faldende indtægt for pensionister og personer, der nærmer sig pensionsalderen, der er et resultat af disse foranstaltninger og reformer; |
| --- | --- |

—

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at føje en social såvel som en lokal og regional dimension til det makroøkonomiske tilsyn. Der bør tages hensyn til, hvordan budgetforanstaltninger og reformer påvirker pensioner, og hvilke sociale følger de har for pensionister, samt hvordan de decentrale myndigheder ved hjælp af sociale ydelser og tjenester formår at kompensere for den faldende indtægt for pensionister og personer, der nærmer sig pensionsalderen, der er et resultat af disse foranstaltninger og reformer;

| — | mener, at EU burde udvikle en kodeks for god praksis for udformning og forvaltning af bidragsdefinerede ordninger. |
| --- | --- |

—

mener, at EU burde udvikle en kodeks for god praksis for udformning og forvaltning af bidragsdefinerede ordninger.

| Ordfører | : | Mia De Vits (BE/PSE), medlem af det flamske parlament |
| --- | --- | --- |
| Basisdokument | : | Grønbog — Sikre, tilstrækkelige og bæredygtige pensionssystemer i Europa
  KOM(2010) 365 endelig |

Ordfører

:

Mia De Vits (BE/PSE), medlem af det flamske parlament

Basisdokument

:

Grønbog — Sikre, tilstrækkelige og bæredygtige pensionssystemer i Europa

KOM(2010) 365 endelig

I.   INDLEDNING

REGIONSUDVALGET

| 1. | bifalder Kommissionens initiativ til at udgive en grønbog og igangsætte en bred høring angående det vigtige spørgsmål om sikre, tilstrækkelige og bæredygtige pensionssystemer i Europa; |
| --- | --- |

1.

bifalder Kommissionens initiativ til at udgive en grønbog og igangsætte en bred høring angående det vigtige spørgsmål om sikre, tilstrækkelige og bæredygtige pensionssystemer i Europa;

| 2. | minder om artikel 9 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der foreskriver, at »ved fastlæggelsen og gennemførelsen af sine politikker og aktiviteter tager Unionen hensyn til de krav, der er knyttet til fremme af et højt beskæftigelsesniveau, sikring af passende social beskyttelse, bekæmpelse af social udstødelse samt et højt niveau for uddannelse, erhvervsuddannelse og beskyttelse af menneskers sundhed«; |
| --- | --- |

2.

minder om artikel 9 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der foreskriver, at »ved fastlæggelsen og gennemførelsen af sine politikker og aktiviteter tager Unionen hensyn til de krav, der er knyttet til fremme af et højt beskæftigelsesniveau, sikring af passende social beskyttelse, bekæmpelse af social udstødelse samt et højt niveau for uddannelse, erhvervsuddannelse og beskyttelse af menneskers sundhed«;

| 3. | bemærker, at grønbogen opfylder målsætningerne i både artikel 9 og i den mere specifikke artikel 153 i TEUF og ikke synes at give anledning til betænkeligheder med hensyn til overholdelsen af nærheds- og proportionalitetsprincipperne; |
| --- | --- |

3.

bemærker, at grønbogen opfylder målsætningerne i både artikel 9 og i den mere specifikke artikel 153 i TEUF og ikke synes at give anledning til betænkeligheder med hensyn til overholdelsen af nærheds- og proportionalitetsprincipperne;

| 4. | anerkender, at myndigheder på alle niveauer, herunder også regionale og lokale myndigheder, i fuld overensstemmelse med nærhedsprincippet skal påtage sig det ansvar, som deres beføjelser indebærer, for at fremme ældre menneskers velfærd på alle områder af tilværelsen; |
| --- | --- |

4.

anerkender, at myndigheder på alle niveauer, herunder også regionale og lokale myndigheder, i fuld overensstemmelse med nærhedsprincippet skal påtage sig det ansvar, som deres beføjelser indebærer, for at fremme ældre menneskers velfærd på alle områder af tilværelsen;

| 5. | påpeger, at sunde og tilstrækkelige pensionssystemer, der giver individuelle borgere mulighed for i en rimelig grad at fastholde deres levestandard, efter at de er gået på pension, er af afgørende betydning for borgerne og for den sociale samhørighed; |
| --- | --- |

5.

påpeger, at sunde og tilstrækkelige pensionssystemer, der giver individuelle borgere mulighed for i en rimelig grad at fastholde deres levestandard, efter at de er gået på pension, er af afgørende betydning for borgerne og for den sociale samhørighed;

| 6. | understreger, at pensionssystemerne spiller en vigtig rolle som automatiske stabilisatorer; |
| --- | --- |

6.

understreger, at pensionssystemerne spiller en vigtig rolle som automatiske stabilisatorer;

| 7. | erkender, at medlemsstaterne står over lignende udfordringer i forhold til deres pensionssystem, navnlig i betragtning af befolkningens aldring og indvirkningerne fra den nylige finansielle og økonomiske krise; |
| --- | --- |

7.

erkender, at medlemsstaterne står over lignende udfordringer i forhold til deres pensionssystem, navnlig i betragtning af befolkningens aldring og indvirkningerne fra den nylige finansielle og økonomiske krise;

| 8. | anerkender de tre fælles målsætninger om at sikre tilstrækkelige og bæredygtige pensioner inden for de nye rammer for social sikring og sociale inklusionsprocesser, der blev vedtaget af Det Europæiske Råd i marts 2006, og som består i at sikre:






  — | tilstrækkelige pensionsindtægter og pensioner |
| --- | --- | --- |

8.

anerkender de tre fælles målsætninger om at sikre tilstrækkelige og bæredygtige pensioner inden for de nye rammer for social sikring og sociale inklusionsprocesser, der blev vedtaget af Det Europæiske Råd i marts 2006, og som består i at sikre:

—

tilstrækkelige pensionsindtægter og pensioner

| — | finansiel bæredygtighed i offentlige og private pensionsordninger |
| --- | --- |

—

finansiel bæredygtighed i offentlige og private pensionsordninger

| — | gennemsigtige oplysninger om pensionssystemer; |
| --- | --- |

—

gennemsigtige oplysninger om pensionssystemer;

| 9. | tilslutter sig den trestrengede strategi, der blev vedtaget af Det Europæiske Råd i Stockholm i 2001 med henblik på at tackle de budgetmæssige konsekvenser af denne aldring, og som går ud på:






  — | en hurtig nedbringelse af gælden |
| --- | --- | --- |

9.

tilslutter sig den trestrengede strategi, der blev vedtaget af Det Europæiske Råd i Stockholm i 2001 med henblik på at tackle de budgetmæssige konsekvenser af denne aldring, og som går ud på:

—

en hurtig nedbringelse af gælden

| — | en forøgelse af beskæftigelsesfrekvensen og produktiviteten |
| --- | --- |

—

en forøgelse af beskæftigelsesfrekvensen og produktiviteten

| — | reformer af pensions-, sundheds- og langtidsplejesystemerne; |
| --- | --- |

—

reformer af pensions-, sundheds- og langtidsplejesystemerne;

| 10. | understreger, at visse aspekter af EU’s pensionspolitikker og af Europa 2020-strategien gensidigt forstærker hinanden. Hvis Europa 2020-strategiens målsætning om højere beskæftigelsesfrekvens nås, vil det være med til at give den enkelte pensionist en højere pensionsydelse og bidrage til pensionssystemernes og de sociale sikringssystemers generelle bæredygtighed. Tilstrækkelige pensionsydelser er en af de vigtigste forudsætninger for at nå 2020-strategiens ambition om at nedbringe fattigdommen, da ældre europæere stadig er en udsat socioøkonomisk gruppe; |
| --- | --- |

10.

understreger, at visse aspekter af EU’s pensionspolitikker og af Europa 2020-strategien gensidigt forstærker hinanden. Hvis Europa 2020-strategiens målsætning om højere beskæftigelsesfrekvens nås, vil det være med til at give den enkelte pensionist en højere pensionsydelse og bidrage til pensionssystemernes og de sociale sikringssystemers generelle bæredygtighed. Tilstrækkelige pensionsydelser er en af de vigtigste forudsætninger for at nå 2020-strategiens ambition om at nedbringe fattigdommen, da ældre europæere stadig er en udsat socioøkonomisk gruppe;

| 11. | understreger, at debatten om pension er knyttet til andre politikområder som beskæftigelse, sundhedspleje, langtidspleje, uddannelse, bolig, offentlige tjenesteydelser, infrastruktur, social bistand og velfærd, som medlemsstaterne og de decentrale myndigheder i stort omfang deles om ansvaret for; |
| --- | --- |

11.

understreger, at debatten om pension er knyttet til andre politikområder som beskæftigelse, sundhedspleje, langtidspleje, uddannelse, bolig, offentlige tjenesteydelser, infrastruktur, social bistand og velfærd, som medlemsstaterne og de decentrale myndigheder i stort omfang deles om ansvaret for;

| 12. | støtter en overgang fra pensionssystemer i høj grad baseret på én slags ordninger til kombinerede (eller flersøjle-) systemer; |
| --- | --- |

12.

støtter en overgang fra pensionssystemer i høj grad baseret på én slags ordninger til kombinerede (eller flersøjle-) systemer;

| 13. | minder om, at lokale og regionale myndigheder beskæftiger størstedelen af de offentligt ansatte i Europa, og at de af denne årsag ofte skal sørge for både offentlige og arbejdsmarkedsrelaterede pensionsordninger (anden søjle) til deres medarbejdere, når de går på pension; |
| --- | --- |

13.

minder om, at lokale og regionale myndigheder beskæftiger størstedelen af de offentligt ansatte i Europa, og at de af denne årsag ofte skal sørge for både offentlige og arbejdsmarkedsrelaterede pensionsordninger (anden søjle) til deres medarbejdere, når de går på pension;

| 14. | fremhæver, at tilstrækkelige pensioner er afgørende for, at lokale og regionale myndigheder, der står for andre socialsikringsydelser som social bistand og langtidspleje, ikke overbebyrdes; |
| --- | --- |

14.

fremhæver, at tilstrækkelige pensioner er afgørende for, at lokale og regionale myndigheder, der står for andre socialsikringsydelser som social bistand og langtidspleje, ikke overbebyrdes;

| 15. | minder om, at nogle regionale myndigheder fremmer og tilskynder til registrering i supplerende pensionsordninger ved at give støtte til regionale pensionskasser eller ved at etablere deres egne pensionskasser på regionalt niveau; |
| --- | --- |

15.

minder om, at nogle regionale myndigheder fremmer og tilskynder til registrering i supplerende pensionsordninger ved at give støtte til regionale pensionskasser eller ved at etablere deres egne pensionskasser på regionalt niveau;

| 16. | understreger, at offentlige pensioner fortsat vil være afgørende med hensyn til at sikre pensionssystemer, der kan give alle pensionister en tilstrækkelig indkomst i overensstemmelse med den Internationale Arbejdsorganisations konvention 102. Offentlige pensioner er et udtryk for solidaritetsprincippet mellem arbejdstagere og pensionister; |
| --- | --- |

16.

understreger, at offentlige pensioner fortsat vil være afgørende med hensyn til at sikre pensionssystemer, der kan give alle pensionister en tilstrækkelig indkomst i overensstemmelse med den Internationale Arbejdsorganisations konvention 102. Offentlige pensioner er et udtryk for solidaritetsprincippet mellem arbejdstagere og pensionister;

| 17. | erkender, at arbejdsmarkedsrelaterede pensioner kan være et vigtigt redskab som supplement til offentlige pensioner, især når den nødvendige lære af den nylige økonomiske og finansielle drages. EU bør gøre sig større anstrengelser for at fremme og formidle bedste praksis og modeller. Regionsudvalget opfordrer endvidere Udvalget for Social Beskyttelse til at undersøge de private pensionssøjlers rolle, udformning og resultater, f.eks. ved at udveksle bedste praksis om, hvordan ydelserne kan gøres mere sikre og effektive gennem en bedre risikoreduktion, øget evne til at absorbere udsving, klarere oplysninger om risici ved og afkast af forskellige investeringsmuligheder og mere effektiv administration; |
| --- | --- |

17.

erkender, at arbejdsmarkedsrelaterede pensioner kan være et vigtigt redskab som supplement til offentlige pensioner, især når den nødvendige lære af den nylige økonomiske og finansielle drages. EU bør gøre sig større anstrengelser for at fremme og formidle bedste praksis og modeller. Regionsudvalget opfordrer endvidere Udvalget for Social Beskyttelse til at undersøge de private pensionssøjlers rolle, udformning og resultater, f.eks. ved at udveksle bedste praksis om, hvordan ydelserne kan gøres mere sikre og effektive gennem en bedre risikoreduktion, øget evne til at absorbere udsving, klarere oplysninger om risici ved og afkast af forskellige investeringsmuligheder og mere effektiv administration;

| 18. | understreger, at generaliseringen af de offentlige pensionsordninger er en vigtig udfordring for mange medlemsstater, da arbejdsmarkedsrelaterede pensioner ikke så ofte gives til atypiske arbejdstagere med en kort uddannelse, ligesom de er mindre udbredte i små og mellemstore virksomheder og økonomisk svagere sektorer; |
| --- | --- |

18.

understreger, at generaliseringen af de offentlige pensionsordninger er en vigtig udfordring for mange medlemsstater, da arbejdsmarkedsrelaterede pensioner ikke så ofte gives til atypiske arbejdstagere med en kort uddannelse, ligesom de er mindre udbredte i små og mellemstore virksomheder og økonomisk svagere sektorer;

| 19. | understreger, at arbejdsmarkedsrelaterede pensionsordninger bør have passende sikkerhedsrammer, der afspejler, at de er langsigtede instrumenter, og som omfatter specifikke sikkerheds- og ligevægtsmekanismer; |
| --- | --- |

19.

understreger, at arbejdsmarkedsrelaterede pensionsordninger bør have passende sikkerhedsrammer, der afspejler, at de er langsigtede instrumenter, og som omfatter specifikke sikkerheds- og ligevægtsmekanismer;

| 20. | erkender, at skævheder i pensionernes tilstrækkelighed, inden for offentlige såvel som arbejdsmarkedsrelaterede pensionsordninger, stadig er et problem i mange medlemsstater. Der kan bl.a. rettes op på dette ved at støtte optjeningen af pensionsrettigheder, gennem øget finansiel støtte til fattige pensionister og gennem bestræbelser på at give en bredere dækning, herunder lettere adgang til at optjene pension i perioder med barsels- og forældreorlov og for andre kategorier af plejere samt udsatte grupper som atypiske arbejdstagere og arbejdstagere med kort uddannelse; |
| --- | --- |

20.

erkender, at skævheder i pensionernes tilstrækkelighed, inden for offentlige såvel som arbejdsmarkedsrelaterede pensionsordninger, stadig er et problem i mange medlemsstater. Der kan bl.a. rettes op på dette ved at støtte optjeningen af pensionsrettigheder, gennem øget finansiel støtte til fattige pensionister og gennem bestræbelser på at give en bredere dækning, herunder lettere adgang til at optjene pension i perioder med barsels- og forældreorlov og for andre kategorier af plejere samt udsatte grupper som atypiske arbejdstagere og arbejdstagere med kort uddannelse;

| 21. | erkender, at pensionernes tilstrækkelighed og finanspolitiske bæredygtighed kan forbedres væsentligt ved på nationalt såvel som på regionalt og lokalt plan at fremme beskæftigelsen for personer i den arbejdsdygtige alder, med særlig fokus på den lave beskæftigelsesfrekvens for kvinder samt for yngre, ældre og vandrende arbejdstagere; |
| --- | --- |

21.

erkender, at pensionernes tilstrækkelighed og finanspolitiske bæredygtighed kan forbedres væsentligt ved på nationalt såvel som på regionalt og lokalt plan at fremme beskæftigelsen for personer i den arbejdsdygtige alder, med særlig fokus på den lave beskæftigelsesfrekvens for kvinder samt for yngre, ældre og vandrende arbejdstagere;

| 22. | opfordrer medlemsstaterne til at undersøge mulighederne for at mindske incitamenterne til førtidspensionering og styrke de incitamenter, der øger den reelle pensionsalder, for at sikre hensigtsmæssige og bæredygtige pensionssystemer; |
| --- | --- |

22.

opfordrer medlemsstaterne til at undersøge mulighederne for at mindske incitamenterne til førtidspensionering og styrke de incitamenter, der øger den reelle pensionsalder, for at sikre hensigtsmæssige og bæredygtige pensionssystemer;

| 23. | fremhæver, at budgetkonsolideringen bør tage højde for, at medlemsstaterne stadig har ansvaret for til en vis grad at sikre deres borgeres levestandard, efter at de er gået på pension, som det garanteres i EU’s charter om grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

23.

fremhæver, at budgetkonsolideringen bør tage højde for, at medlemsstaterne stadig har ansvaret for til en vis grad at sikre deres borgeres levestandard, efter at de er gået på pension, som det garanteres i EU’s charter om grundlæggende rettigheder;

| 24. | understreger, at budgetkonsolideringen ikke bør stå i vejen for, at vækst og sammenhæng fremmes, f.eks. gennem stimulerende foranstaltninger, da et forbedret skattegrundlag også ville gavne pensionernes finansielle bæredygtighed; |
| --- | --- |

24.

understreger, at budgetkonsolideringen ikke bør stå i vejen for, at vækst og sammenhæng fremmes, f.eks. gennem stimulerende foranstaltninger, da et forbedret skattegrundlag også ville gavne pensionernes finansielle bæredygtighed;

| 25. | understreger, at yderligere foranstaltninger bør udvikles og gennemføres af offentlige myndigheder og arbejdsmarkedets parter for at fremhjælpe og begunstige, at ældre arbejdstagere forbliver i arbejde, så hullet mellem den faktiske og den lovbestemte pensionsalder mindskes og lukkes; |
| --- | --- |

25.

understreger, at yderligere foranstaltninger bør udvikles og gennemføres af offentlige myndigheder og arbejdsmarkedets parter for at fremhjælpe og begunstige, at ældre arbejdstagere forbliver i arbejde, så hullet mellem den faktiske og den lovbestemte pensionsalder mindskes og lukkes;

| 26. | understreger, at spørgsmålet om den lovbestemte pensionsalder er knyttet til andre spørgsmål vedrørende arbejdsmarkedet, f.eks. forkortelsen af tiden i arbejde, der skyldes sen indtræden på og tidlig tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet, behovet for at udvikle karrierepolitikker, der fremmer fortsat beskæftigelse og uddannelse, spørgsmålet om fleksibel og gradvis tilbagetrækning, fremme af mere rummelige arbejdsmarkeder og behovet for tage spørgsmålet om arbejdets byrdefuldhed op og differentiere mellem forskellige kategorier af arbejde i diskussionen om tidlig tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

26.

understreger, at spørgsmålet om den lovbestemte pensionsalder er knyttet til andre spørgsmål vedrørende arbejdsmarkedet, f.eks. forkortelsen af tiden i arbejde, der skyldes sen indtræden på og tidlig tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet, behovet for at udvikle karrierepolitikker, der fremmer fortsat beskæftigelse og uddannelse, spørgsmålet om fleksibel og gradvis tilbagetrækning, fremme af mere rummelige arbejdsmarkeder og behovet for tage spørgsmålet om arbejdets byrdefuldhed op og differentiere mellem forskellige kategorier af arbejde i diskussionen om tidlig tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet;

| 27. | mener, at kommende pensionister bør oplyses tilstrækkeligt, så de er korrekt og fuldt ud informerede om deres fremtidige pensionsrettigheder i overensstemmelse med målsætning 11 i den åbne koordinationsmetode; støtter yderligere initiativer til at oplyse om og øge forståelsen for finansielle spørgsmål; |
| --- | --- |

27.

mener, at kommende pensionister bør oplyses tilstrækkeligt, så de er korrekt og fuldt ud informerede om deres fremtidige pensionsrettigheder i overensstemmelse med målsætning 11 i den åbne koordinationsmetode; støtter yderligere initiativer til at oplyse om og øge forståelsen for finansielle spørgsmål;

| 28. | glæder sig over den fælles analyse af pensionssystemerne i EU og deres aktuelle udfordringer udført af Udvalget for Økonomisk Politik samt Udvalget for Social Beskyttelse under Rådet for Den Europæiske Union; |
| --- | --- |

28.

glæder sig over den fælles analyse af pensionssystemerne i EU og deres aktuelle udfordringer udført af Udvalget for Økonomisk Politik samt Udvalget for Social Beskyttelse under Rådet for Den Europæiske Union;

| 29. | understreger vigtigheden af en afbalanceret tilgang, der er lige opmærksom på pensionssystemernes økonomiske, finansielle og sociale målsætninger; |
| --- | --- |

29.

understreger vigtigheden af en afbalanceret tilgang, der er lige opmærksom på pensionssystemernes økonomiske, finansielle og sociale målsætninger;

| 30. | mener, at debatten om pension indgår i Europa 2020-strategien og understreger, at pensionssystemernes bæredygtighed og tilstrækkelighed kan opnås gennem en integreret socioøkonomisk tilgang, der indeholder økonomiske, sociale og finanspolitiske foranstaltninger; |
| --- | --- |

30.

mener, at debatten om pension indgår i Europa 2020-strategien og understreger, at pensionssystemernes bæredygtighed og tilstrækkelighed kan opnås gennem en integreret socioøkonomisk tilgang, der indeholder økonomiske, sociale og finanspolitiske foranstaltninger;

| 31. | bakker op om den integrerede tilgang, som Europa-Kommissionen har foreslået og bider mærke i, at lokale og regionale myndigheder er klar til fortsat at deltage i planlægningen af reformer inden for rammerne af den åbne koordinationsmetode; |
| --- | --- |

31.

bakker op om den integrerede tilgang, som Europa-Kommissionen har foreslået og bider mærke i, at lokale og regionale myndigheder er klar til fortsat at deltage i planlægningen af reformer inden for rammerne af den åbne koordinationsmetode;

| 32. | anser den åbne koordinationsmetode for at være et centralt middel til at støtte den sociale udvikling i EU og medlemsstaterne og et vigtigt supplement til lovgivning og finansielle instrumenter i forbindelse med styrkelsen af den sociale sammenhængskraft i EU inden for rammerne af Europa 2020-strategien; |
| --- | --- |

32.

anser den åbne koordinationsmetode for at være et centralt middel til at støtte den sociale udvikling i EU og medlemsstaterne og et vigtigt supplement til lovgivning og finansielle instrumenter i forbindelse med styrkelsen af den sociale sammenhængskraft i EU inden for rammerne af Europa 2020-strategien;

| 33. | anerkender, at arbejdsmarkedets parter spiller en vigtig rolle i debatten om sikre, tilstrækkelige og bæredygtige europæiske pensionssystemer og fremhæver deres ansvar for at fremme afbalancerede løsninger gennem dialog på europæisk, nationalt, regionalt, lokalt og sektorspecifikt plan. |
| --- | --- |

33.

anerkender, at arbejdsmarkedets parter spiller en vigtig rolle i debatten om sikre, tilstrækkelige og bæredygtige europæiske pensionssystemer og fremhæver deres ansvar for at fremme afbalancerede løsninger gennem dialog på europæisk, nationalt, regionalt, lokalt og sektorspecifikt plan.

II.   POLITISKE ANBEFALINGER

REGIONSUDVALGET

| 34. | glæder sig over Kommissionens tilsagn om at følge op på høringen om grønbogen »Sikre, tilstrækkelige og bæredygtige pensionssystemer i Europa« med en hvidbog i 2011; |
| --- | --- |

34.

glæder sig over Kommissionens tilsagn om at følge op på høringen om grønbogen »Sikre, tilstrækkelige og bæredygtige pensionssystemer i Europa« med en hvidbog i 2011;

| 35. | anmoder Kommissionen om at sikre, at de næste skridt, den tager på området, ledsages af behørige konsekvensanalyser, der især fokuserer på, hvordan de lokale og regionale myndigheder påvirkes; |
| --- | --- |

35.

anmoder Kommissionen om at sikre, at de næste skridt, den tager på området, ledsages af behørige konsekvensanalyser, der især fokuserer på, hvordan de lokale og regionale myndigheder påvirkes;

| 36. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at betragte en koordinering af pensionerne på EU-plan, særlig inden for rammerne af den åbne koordinationsmetode, som et centralt element i gennemførelsen af EU’s 2020-strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst; |
| --- | --- |

36.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at betragte en koordinering af pensionerne på EU-plan, særlig inden for rammerne af den åbne koordinationsmetode, som et centralt element i gennemførelsen af EU’s 2020-strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst;

| 37. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til inden for de eksisterende rammer for politikkoordinering på EU-plan at samarbejde om at udvikle metoder, der gør det muligt for medlemsstaterne i fællesskab og på en ensartet måde at vurdere pensionspolitikkernes virkninger for så vidt angår bæredygtighed og tilstrækkelighed; |
| --- | --- |

37.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til inden for de eksisterende rammer for politikkoordinering på EU-plan at samarbejde om at udvikle metoder, der gør det muligt for medlemsstaterne i fællesskab og på en ensartet måde at vurdere pensionspolitikkernes virkninger for så vidt angår bæredygtighed og tilstrækkelighed;

| 38. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at føje en social såvel som en lokal og regional dimension til det makroøkonomiske tilsyn. Der bør tages hensyn til, hvordan budgetforanstaltninger og reformer påvirker pensioner, og hvilke sociale følger de har for pensionister, samt hvordan de decentrale myndigheder ved hjælp af sociale ydelser og tjenester formår at kompensere for den faldende indtægt for pensionister og personer, der nærmer sig pensionsalderen, der er et resultat af disse foranstaltninger og reformer; |
| --- | --- |

38.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at føje en social såvel som en lokal og regional dimension til det makroøkonomiske tilsyn. Der bør tages hensyn til, hvordan budgetforanstaltninger og reformer påvirker pensioner, og hvilke sociale følger de har for pensionister, samt hvordan de decentrale myndigheder ved hjælp af sociale ydelser og tjenester formår at kompensere for den faldende indtægt for pensionister og personer, der nærmer sig pensionsalderen, der er et resultat af disse foranstaltninger og reformer;

| 39. | anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at tage kønsdimensionen med i deres vurdering af pensionernes tilstrækkelighed, og på den ene side tage hensyn til, at tidsintervallet mellem den forventede levetid og den lovbestemte pensionsalder er mindre hos mænd, og på den anden side tage i betragtning, at kvinder udgør den største gruppe pensionister, ofte er overrepræsenterede i gruppen af ældre pensionister, blandt personer med uensartede karriereforløb og atypisk beskæftigelse samt blandt personlige plejere, denne situation forværres af de bidragsdefinerede ordningers aktuelle ekspansion; |
| --- | --- |

39.

anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at tage kønsdimensionen med i deres vurdering af pensionernes tilstrækkelighed, og på den ene side tage hensyn til, at tidsintervallet mellem den forventede levetid og den lovbestemte pensionsalder er mindre hos mænd, og på den anden side tage i betragtning, at kvinder udgør den største gruppe pensionister, ofte er overrepræsenterede i gruppen af ældre pensionister, blandt personer med uensartede karriereforløb og atypisk beskæftigelse samt blandt personlige plejere, denne situation forværres af de bidragsdefinerede ordningers aktuelle ekspansion;

| 40. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til yderligere at udvikle definitionerne af forskellige pensionsbegreber for at gøre debatten klarere, særlig hvad angår de uklare grænser mellem sociale sikringsordninger og private ordninger, arbejdsmarkedsrelaterede og individuelle ordninger; samt mellem frivillige og obligatoriske ordninger; |
| --- | --- |

40.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til yderligere at udvikle definitionerne af forskellige pensionsbegreber for at gøre debatten klarere, særlig hvad angår de uklare grænser mellem sociale sikringsordninger og private ordninger, arbejdsmarkedsrelaterede og individuelle ordninger; samt mellem frivillige og obligatoriske ordninger;

| 41. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udveksle oplysninger om, hvordan begrebet »tilstrækkelig« pensionsindkomst finder anvendelse inden for de forskellige nationale pensionssystemer, både i forhold til forebyggelse af fattigdom og sikring af købekraft efter tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

41.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udveksle oplysninger om, hvordan begrebet »tilstrækkelig« pensionsindkomst finder anvendelse inden for de forskellige nationale pensionssystemer, både i forhold til forebyggelse af fattigdom og sikring af købekraft efter tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet;

| 42. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at overvåge kvaliteten af både offentlige og arbejdsmarkedsrelaterede pensionssystemers levering af tilstrækkelige, tilgængelige, sikre og bæredygtige pensioner, inklusive deres sociale konsekvenser, og til at overveje muligheden for at indføre referencepunkter, for eksempel inden for rammerne af den åbne koordinationsmetode, for forbedring af pensionssystemernes kvalitet; |
| --- | --- |

42.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at overvåge kvaliteten af både offentlige og arbejdsmarkedsrelaterede pensionssystemers levering af tilstrækkelige, tilgængelige, sikre og bæredygtige pensioner, inklusive deres sociale konsekvenser, og til at overveje muligheden for at indføre referencepunkter, for eksempel inden for rammerne af den åbne koordinationsmetode, for forbedring af pensionssystemernes kvalitet;

| 43. | mener, at EU burde udvikle en kodeks for god praksis for udformning og forvaltning af bidragsdefinerede ordninger; |
| --- | --- |

43.

mener, at EU burde udvikle en kodeks for god praksis for udformning og forvaltning af bidragsdefinerede ordninger;

| 44. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udvikle og forbedre deres statistiske apparat og analytiske redskaber og dermed forbedre deres evne til at vurdere konsekvenserne af pensionspolitikkerne for pensionsindkomsternes tilstrækkelighed og bæredygtighed; |
| --- | --- |

44.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udvikle og forbedre deres statistiske apparat og analytiske redskaber og dermed forbedre deres evne til at vurdere konsekvenserne af pensionspolitikkerne for pensionsindkomsternes tilstrækkelighed og bæredygtighed;

| 45. | opfordrer Kommissionen til at udvikle en metodologisk ramme til at vurdere pensionspolitikkernes reelle konsekvenser for balancen mellem bæredygtighed og tilstrækkelighed. Dette indebærer, at Udvalget for Social Beskyttelse og Udvalget for Økonomisk Politik samarbejder om at udvikle en kombination af de nuværende makroøkonomiske teknikker til at vurdere fremtidige udgifter til pension og mikroøkonomiske teknikker, der tager udgangspunkt i mikrosimulationer af resultaterne for tilstrækkeligheden; |
| --- | --- |

45.

opfordrer Kommissionen til at udvikle en metodologisk ramme til at vurdere pensionspolitikkernes reelle konsekvenser for balancen mellem bæredygtighed og tilstrækkelighed. Dette indebærer, at Udvalget for Social Beskyttelse og Udvalget for Økonomisk Politik samarbejder om at udvikle en kombination af de nuværende makroøkonomiske teknikker til at vurdere fremtidige udgifter til pension og mikroøkonomiske teknikker, der tager udgangspunkt i mikrosimulationer af resultaterne for tilstrækkeligheden;

| 46. | anmoder Kommissionen om at vurdere, om der er behov for mere åben koordination indenfor området til at hjælpe på både fri bevægelighed og pensionssystemernes bæredygtighed. |
| --- | --- |

46.

anmoder Kommissionen om at vurdere, om der er behov for mere åben koordination indenfor området til at hjælpe på både fri bevægelighed og pensionssystemernes bæredygtighed.

Bruxelles, den 28. januar 2011.

Mercedes BRESSO

Formand for Regionsudvalget

---

III Forberedende retsakter

Regionsudvalget

88. plenarmøde den 27. og 28. januar 2011

| 2.4.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 104/44 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 104/44

---

Regionsudvalgets udtalelse »Ændret forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1290/2005 og (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår uddeling af fødevarer til de socialt dårligst stillede personer i Unionen«

2011/C 104/10

REGIONSUDVALGET

| — | beklager, at det nye program for uddeling af fødevarer til de social dårligst stillede ikke har kunnet iværksættes tidligere; |
| --- | --- |

—

beklager, at det nye program for uddeling af fødevarer til de social dårligst stillede ikke har kunnet iværksættes tidligere;

| — | mener, at den usikre økonomiske situation og den forværrede beskæftigelsessituation, som finanskrisen har udløst i mange medlemsstater — især i de regioner, der er hårdest ramt af strukturforandringerne — kræver, at EU-institutionerne træffer hurtige beslutninger for at få retsgrundlaget for fødevaredistribution og dens ressourcer op på et niveau, der afspejler det nuværende behov; |
| --- | --- |

—

mener, at den usikre økonomiske situation og den forværrede beskæftigelsessituation, som finanskrisen har udløst i mange medlemsstater — især i de regioner, der er hårdest ramt af strukturforandringerne — kræver, at EU-institutionerne træffer hurtige beslutninger for at få retsgrundlaget for fødevaredistribution og dens ressourcer op på et niveau, der afspejler det nuværende behov;

| — | finder, at fødevarehjælp til de social dårligst stillede fortsat bør foregå under den fælles landbrugspolitik og bidrage til at opfylde den fælles landbrugspolitiks målsætninger om at garantere borgernes fødevaresikkerhed; |
| --- | --- |

—

finder, at fødevarehjælp til de social dårligst stillede fortsat bør foregå under den fælles landbrugspolitik og bidrage til at opfylde den fælles landbrugspolitiks målsætninger om at garantere borgernes fødevaresikkerhed;

| — | fremhæver vigtigheden af, at EU's økonomiske bidrag til finansieringen af fødevarehjælp fortsat er betydelig, fordi dette er en EU-politik til udjævning af sociale og regionale forskelle, der er direkte rettet mod EU's borgere; |
| --- | --- |

—

fremhæver vigtigheden af, at EU's økonomiske bidrag til finansieringen af fødevarehjælp fortsat er betydelig, fordi dette er en EU-politik til udjævning af sociale og regionale forskelle, der er direkte rettet mod EU's borgere;

| — | understreger den vigtige rolle, som lokale og regionale myndigheder samt den tredje sektor spiller, både når det gælder garantien for, at de, der har behov for hjælp, også bliver omfattet af programmet, og når det gælder praktiske foranstaltninger til fordeling af hjælpen og formidling af information om programmet. |
| --- | --- |

—

understreger den vigtige rolle, som lokale og regionale myndigheder samt den tredje sektor spiller, både når det gælder garantien for, at de, der har behov for hjælp, også bliver omfattet af programmet, og når det gælder praktiske foranstaltninger til fordeling af hjælpen og formidling af information om programmet.

| Ordfører | : | Ossi Martikainen (FI/ALDE), Formand for byrådet i Lapinlahti |
| --- | --- | --- |
| Basisdokument | : | Ændret forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1290/2005 og (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår uddeling af fødevarer til de socialt dårligst stillede personer i Unionen
  KOM(2010) 486 endelig |

Ordfører

:

Ossi Martikainen (FI/ALDE), Formand for byrådet i Lapinlahti

Basisdokument

:

Ændret forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1290/2005 og (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår uddeling af fødevarer til de socialt dårligst stillede personer i Unionen

KOM(2010) 486 endelig

I.   POLITISKE ANBEFALINGER

REGIONSUDVALGET

| 1. | beklager, at det nye program for uddeling af fødevarer til de social dårligst stillede ikke har kunnet iværksættes tidligere; |
| --- | --- |

1.

beklager, at det nye program for uddeling af fødevarer til de social dårligst stillede ikke har kunnet iværksættes tidligere;

| 2. | ønsker at henlede EU-institutionernes opmærksomhed på de konklusioner, Regionsudvalget drog i sine tidligere udtalelser om den fælles landbrugspolitiks fremtid efter 2013 (CdR 127/2010), fattigdom og social udstødelse (CdR 57/2008) og uligheder på sundhedsområdet i EU (CdR 47/2010); |
| --- | --- |

2.

ønsker at henlede EU-institutionernes opmærksomhed på de konklusioner, Regionsudvalget drog i sine tidligere udtalelser om den fælles landbrugspolitiks fremtid efter 2013 (CdR 127/2010), fattigdom og social udstødelse (CdR 57/2008) og uligheder på sundhedsområdet i EU (CdR 47/2010);

| 3. | mener, at adgang til fødevarer og passende varieret kost er grundlæggende rettigheder, der bør sikres for alle uanset deres sociale situation; |
| --- | --- |

3.

mener, at adgang til fødevarer og passende varieret kost er grundlæggende rettigheder, der bør sikres for alle uanset deres sociale situation;

| 4. | betoner, at for eksempel arbejdsløshed, social eksklusion, et lavt indkomstniveau eller eksklusion på grund af sundhedsproblemer kan medføre en situation, hvor borgere ikke får en passende varieret kost. Dette, sammenholdt med artikel 168 i Lissabontraktaten (sundhedsbeskyttelse i alle EU-aktiviteter), bør tages nøje i betragtning, når EU's fremtidige fødevarehjælp skal planlægges. Samtidig bør man sikre, at den hjælp, der fordeles under programmet, er af høj kvalitet; |
| --- | --- |

4.

betoner, at for eksempel arbejdsløshed, social eksklusion, et lavt indkomstniveau eller eksklusion på grund af sundhedsproblemer kan medføre en situation, hvor borgere ikke får en passende varieret kost. Dette, sammenholdt med artikel 168 i Lissabontraktaten (sundhedsbeskyttelse i alle EU-aktiviteter), bør tages nøje i betragtning, når EU's fremtidige fødevarehjælp skal planlægges. Samtidig bør man sikre, at den hjælp, der fordeles under programmet, er af høj kvalitet;

| 5. | konstaterer, at over 13 millioner mennesker modtog hjælp fra fødevaredistributionsprogrammet i 2008 og mener, at programmet fortsat vil være et af vigtigste elementer i den grundlæggende beskyttelse af de socialt dårligst stillede i fremtiden; |
| --- | --- |

5.

konstaterer, at over 13 millioner mennesker modtog hjælp fra fødevaredistributionsprogrammet i 2008 og mener, at programmet fortsat vil være et af vigtigste elementer i den grundlæggende beskyttelse af de socialt dårligst stillede i fremtiden;

| 6. | mener, at den usikre økonomiske situation og den forværrede beskæftigelsessituation, som finanskrisen har udløst i mange medlemsstater - især i de regioner, der er hårdest ramt af strukturforandringerne - kræver, at EU-institutionerne træffer hurtige beslutninger for at få retsgrundlaget for fødevaredistribution og dens ressourcer op på et niveau, der afspejler det nuværende behov; |
| --- | --- |

6.

mener, at den usikre økonomiske situation og den forværrede beskæftigelsessituation, som finanskrisen har udløst i mange medlemsstater - især i de regioner, der er hårdest ramt af strukturforandringerne - kræver, at EU-institutionerne træffer hurtige beslutninger for at få retsgrundlaget for fødevaredistribution og dens ressourcer op på et niveau, der afspejler det nuværende behov;

| 7. | finder, at de foranstaltninger, man har truffet i kølvandet på finanskrisen for at skabe balance i de offentlige finanser i medlemsstaterne og deres lokale og regionale økonomier, har været uomgængelige. Imidlertid kan disse foranstaltninger øge den sociale usikkerhed blandt de socialt dårligst stillede og dermed også øge behovet for fødevarehjælp. Derfor bør man videreudvikle dette instrument til social samhørighed, ligesom der bør gøres en indsats for at forbedre dets effektivitet samt øge kendskabet til og lette accepten af det; |
| --- | --- |

7.

finder, at de foranstaltninger, man har truffet i kølvandet på finanskrisen for at skabe balance i de offentlige finanser i medlemsstaterne og deres lokale og regionale økonomier, har været uomgængelige. Imidlertid kan disse foranstaltninger øge den sociale usikkerhed blandt de socialt dårligst stillede og dermed også øge behovet for fødevarehjælp. Derfor bør man videreudvikle dette instrument til social samhørighed, ligesom der bør gøres en indsats for at forbedre dets effektivitet samt øge kendskabet til og lette accepten af det;

| 8. | finder, at fødevarehjælp til de social dårligst stillede fortsat bør foregå under den fælles landbrugspolitik og bidrage til at opfylde den fælles landbrugspolitiks målsætninger om at garantere borgernes fødevaresikkerhed; |
| --- | --- |

8.

finder, at fødevarehjælp til de social dårligst stillede fortsat bør foregå under den fælles landbrugspolitik og bidrage til at opfylde den fælles landbrugspolitiks målsætninger om at garantere borgernes fødevaresikkerhed;

| 9. | mener, at vigtigheden af uddelingen af fødevarehjælp vil vokse i flere medlemsstater på grund af de stigende forbrugerfødevarepriser, der er forårsaget af uroen på landbrugsmarkederne, de øgede produktionsomkostninger og koncentrationen af distributionskanaler. Handel og distribution spiller i dag en større rolle for fastlæggelsen af fødevarepriser, hvilket i betænkelig grad afspejles i landmændenes faldende indkomster og de stigende udgifter for forbrugerne; |
| --- | --- |

9.

mener, at vigtigheden af uddelingen af fødevarehjælp vil vokse i flere medlemsstater på grund af de stigende forbrugerfødevarepriser, der er forårsaget af uroen på landbrugsmarkederne, de øgede produktionsomkostninger og koncentrationen af distributionskanaler. Handel og distribution spiller i dag en større rolle for fastlæggelsen af fødevarepriser, hvilket i betænkelig grad afspejles i landmændenes faldende indkomster og de stigende udgifter for forbrugerne;

| 10. | mener, at der bør anvendes en konsekvent og langsigtet tilgang, når den fælles landbrugspolitik skal revideres, så politikændringer ikke medfører for hurtige strukturændringer. Især bør man undgå, at små landbrug drives ud i konkurs, og landbrugere går fra at producere fødevarer til at blive potentielle modtagere af fødevarehjælp; |
| --- | --- |

10.

mener, at der bør anvendes en konsekvent og langsigtet tilgang, når den fælles landbrugspolitik skal revideres, så politikændringer ikke medfører for hurtige strukturændringer. Især bør man undgå, at små landbrug drives ud i konkurs, og landbrugere går fra at producere fødevarer til at blive potentielle modtagere af fødevarehjælp;

| 11. | finder, at fødevarehjælp også kan være med til at afdæmpe uro på markederne for landbrugsprodukter samt at udjævne prissvingninger. Fødevarehjælp skal ses som en del af en helhed, der udgøres af den fælles landbrugspolitik og markedspolitikken. Fødevarehjælpen skal imidlertid ikke udelukkende betragtes som et instrument, der er forbundet med interventionsordningen. Behovet for fødevarehjælp til de socialt dårligst stillede afhænger ikke af interventionsordningens fremtid. Regionsudvalget bifalder de planer, der fremlægges i den ændrede forordning, om i stigende grad at skaffe fødevarer fra markedet, foruden fra interventionslagrene, og ikke længere at begrænse indkøb på markedet til situationer, hvor interventionslagrene midlertidigt ikke er tilgængelige; |
| --- | --- |

11.

finder, at fødevarehjælp også kan være med til at afdæmpe uro på markederne for landbrugsprodukter samt at udjævne prissvingninger. Fødevarehjælp skal ses som en del af en helhed, der udgøres af den fælles landbrugspolitik og markedspolitikken. Fødevarehjælpen skal imidlertid ikke udelukkende betragtes som et instrument, der er forbundet med interventionsordningen. Behovet for fødevarehjælp til de socialt dårligst stillede afhænger ikke af interventionsordningens fremtid. Regionsudvalget bifalder de planer, der fremlægges i den ændrede forordning, om i stigende grad at skaffe fødevarer fra markedet, foruden fra interventionslagrene, og ikke længere at begrænse indkøb på markedet til situationer, hvor interventionslagrene midlertidigt ikke er tilgængelige;

| 12. | betragter garantien for alsidigheden af de fødevarer, der tilbydes, som en udfordring i de kommende år: udvalget af fødevarer bør omfatte alle kategorier af basislevnedsmidler, der produceres i EU; |
| --- | --- |

12.

betragter garantien for alsidigheden af de fødevarer, der tilbydes, som en udfordring i de kommende år: udvalget af fødevarer bør omfatte alle kategorier af basislevnedsmidler, der produceres i EU;

| 13. | understreger, af hensyn til klimaet og miljøet, de lokale fødevarekæders betydning for fødevarehjælpen. Kæden fra produktion til distribution skal være så kort som muligt og være organiseret effektivt; |
| --- | --- |

13.

understreger, af hensyn til klimaet og miljøet, de lokale fødevarekæders betydning for fødevarehjælpen. Kæden fra produktion til distribution skal være så kort som muligt og være organiseret effektivt;

| 14. | mener, at det vil give mere mening at modtage fødevarehjælp og øge accepten af den, hvis der tages hensyn til de lokale og regionale madkulturer i udvalget af de fødevarer, der tilbydes som hjælp; |
| --- | --- |

14.

mener, at det vil give mere mening at modtage fødevarehjælp og øge accepten af den, hvis der tages hensyn til de lokale og regionale madkulturer i udvalget af de fødevarer, der tilbydes som hjælp;

| 15. | finder, at et tættere samarbejde mellem lokale og regionale administrationer, regionale fødevareproducenter og hjælpeorganisationer, når der skal organiseres fødevarehjælp, vil øge instrumentets effektivitet. Det vil også øge accepten af det og gøre det lettere at fordele hjælpen korrekt; |
| --- | --- |

15.

finder, at et tættere samarbejde mellem lokale og regionale administrationer, regionale fødevareproducenter og hjælpeorganisationer, når der skal organiseres fødevarehjælp, vil øge instrumentets effektivitet. Det vil også øge accepten af det og gøre det lettere at fordele hjælpen korrekt;

| 16. | bifalder, at det fortsat vil være medlemsstaternes opgave at udvælge de fødevarer, der skal fordeles under hjælpeprogrammet, og at den tredje sektor fortsat spiller en vigtig rolle, når hjælpen skal fordeles; |
| --- | --- |

16.

bifalder, at det fortsat vil være medlemsstaternes opgave at udvælge de fødevarer, der skal fordeles under hjælpeprogrammet, og at den tredje sektor fortsat spiller en vigtig rolle, når hjælpen skal fordeles;

| 17. | opfordrer til, at man så vidt muligt undgår unødvendigt bureaukrati, når hjælpen skal organiseres lokalt, og at man minimerer de administrative omkostninger; |
| --- | --- |

17.

opfordrer til, at man så vidt muligt undgår unødvendigt bureaukrati, når hjælpen skal organiseres lokalt, og at man minimerer de administrative omkostninger;

| 18. | opfordrer lokale og regionale administrationer til at afstemme de nationale socialpolitiske instrumenter, der hører ind under deres kompetenceområde, med EU's fødevarehjælpeprogram. På den måde kan hjælpen fordeles retfærdigt til dem, der har behov for den, som en naturlig del af deres eksistensgrundlag. |
| --- | --- |

18.

opfordrer lokale og regionale administrationer til at afstemme de nationale socialpolitiske instrumenter, der hører ind under deres kompetenceområde, med EU's fødevarehjælpeprogram. På den måde kan hjælpen fordeles retfærdigt til dem, der har behov for den, som en naturlig del af deres eksistensgrundlag.

Regionsudvalget tager udgangspunkt i principperne for nærhed og subsidiaritet, og

| 19. | fremhæver vigtigheden af, at EU's økonomiske bidrag til finansieringen af fødevarehjælp fortsat er betydelig, fordi dette er en EU-politik til udjævning af sociale og regionale forskelle, der er direkte rettet mod EU's borgere; |
| --- | --- |

19.

fremhæver vigtigheden af, at EU's økonomiske bidrag til finansieringen af fødevarehjælp fortsat er betydelig, fordi dette er en EU-politik til udjævning af sociale og regionale forskelle, der er direkte rettet mod EU's borgere;

| 20. | vurderer, at der er behov for at styrke Kommissionens beføjelser angående fødevarehjælp, for eksempel angående udbudsprocedurerne og fordelingen af ressourcer generelt, gennemførelsen, overvågningen og kontrolmekanismerne. Behovet ændres ikke, selv om der sker en omlægning fra finansieringsaktiviteter, der udelukkende dækkes af EU's budget, til samfinansiering. Målet med at forenkle kompetencerne er øget transparens og effektivitet; |
| --- | --- |

20.

vurderer, at der er behov for at styrke Kommissionens beføjelser angående fødevarehjælp, for eksempel angående udbudsprocedurerne og fordelingen af ressourcer generelt, gennemførelsen, overvågningen og kontrolmekanismerne. Behovet ændres ikke, selv om der sker en omlægning fra finansieringsaktiviteter, der udelukkende dækkes af EU's budget, til samfinansiering. Målet med at forenkle kompetencerne er øget transparens og effektivitet;

| 21. | accepterer, at EU's finansielle bidrag til fødevarehjælpen kan være højere i de regioner, der omfattes af Samhørighedsfonden, end i andre regioner. Forskellene på finansieringskilderne regionerne imellem må imidlertid ikke blive for store, eftersom det er et EU-initiativ, der er rettet direkte mod borgerne, og det er borgerne, der vurderer legitimiteten og acceptabiliteten af det. Der kan også være store sociale forskelle i velstående regioner; |
| --- | --- |

21.

accepterer, at EU's finansielle bidrag til fødevarehjælpen kan være højere i de regioner, der omfattes af Samhørighedsfonden, end i andre regioner. Forskellene på finansieringskilderne regionerne imellem må imidlertid ikke blive for store, eftersom det er et EU-initiativ, der er rettet direkte mod borgerne, og det er borgerne, der vurderer legitimiteten og acceptabiliteten af det. Der kan også være store sociale forskelle i velstående regioner;

| 22. | opfordrer Kommissionen til løbende at vurdere, om det årlige finansielle loft på 500 millioner euro, der er fastsat for programmeringsperioden, er tilstrækkeligt set i lyset af, at finanskrisen kan øge kravet om offentlige nedskæringer, og at den økonomiske usikkerhed medfører højere arbejdsløshed i mange lande; |
| --- | --- |

22.

opfordrer Kommissionen til løbende at vurdere, om det årlige finansielle loft på 500 millioner euro, der er fastsat for programmeringsperioden, er tilstrækkeligt set i lyset af, at finanskrisen kan øge kravet om offentlige nedskæringer, og at den økonomiske usikkerhed medfører højere arbejdsløshed i mange lande;

| 23. | henstiller til, at Kommissionen og alle involverede parter overvåger, hvordan de grænser, der er fastsat i den ændrede forordning for EU's finansielle bidrag til programmet, påvirker viljen til at anvende hjælpen, samt hvilke konsekvenser det kan få for muligheden for at hjælpe de socialt dårligst stillede; |
| --- | --- |

23.

henstiller til, at Kommissionen og alle involverede parter overvåger, hvordan de grænser, der er fastsat i den ændrede forordning for EU's finansielle bidrag til programmet, påvirker viljen til at anvende hjælpen, samt hvilke konsekvenser det kan få for muligheden for at hjælpe de socialt dårligst stillede;

| 24. | mener, at det fortsat bør være medlemsstaternes eget skøn og deres vilje til at medvirke i programmet, der ligger til grund for, om de deltager i modtagelsen og fordelingen af EU's fødevarehjælp; |
| --- | --- |

24.

mener, at det fortsat bør være medlemsstaternes eget skøn og deres vilje til at medvirke i programmet, der ligger til grund for, om de deltager i modtagelsen og fordelingen af EU's fødevarehjælp;

| 25. | understreger den vigtige rolle, som lokale og regionale myndigheder samt den tredje sektor spiller, både når det gælder garantien for, at de, der har behov for hjælp, også bliver omfattet af programmet, og når det gælder praktiske foranstaltninger til fordeling af hjælpen og formidling af information om programmet. |
| --- | --- |

25.

understreger den vigtige rolle, som lokale og regionale myndigheder samt den tredje sektor spiller, både når det gælder garantien for, at de, der har behov for hjælp, også bliver omfattet af programmet, og når det gælder praktiske foranstaltninger til fordeling af hjælpen og formidling af information om programmet.

Bruxelles, den 27. januar 2011.

Mercedes BRESSO

Formand for Regionsudvalget

---

| 2.4.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 104/47 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 104/47

---

Regionsudvalgets udtalelse »Videreudvikling af en integreret havpolitik og viden om havene 2020«

2011/C 104/11

REGIONSUDVALGET

| — | insisterer kraftigt på, at der skal tildeles tilstrækkeligt med midler til videreudvikling af EU's integrerede havpolitik frem til udløbet af de gældende finansielle overslag i 2013. Udvalget mener desuden, at der skal afsættes passende midler specifikt til udvikling og yderligere styrkelse af de integrerede havpolitikker i den næste budgetperiode, der starter i 2014, og det opfordrer alle, der er involveret i udarbejdelsen af EU's budget, til at være opmærksom på dette behov. Dette er afgørende for at nå de opstillede mål og, for at fremskridt og investeringer ikke skal gå til spilde; |
| --- | --- |

—

insisterer kraftigt på, at der skal tildeles tilstrækkeligt med midler til videreudvikling af EU's integrerede havpolitik frem til udløbet af de gældende finansielle overslag i 2013. Udvalget mener desuden, at der skal afsættes passende midler specifikt til udvikling og yderligere styrkelse af de integrerede havpolitikker i den næste budgetperiode, der starter i 2014, og det opfordrer alle, der er involveret i udarbejdelsen af EU's budget, til at være opmærksom på dette behov. Dette er afgørende for at nå de opstillede mål og, for at fremskridt og investeringer ikke skal gå til spilde;

| — | insisterer på, at bæredygtig økonomisk udvikling, beskæftigelse og innovation skal vægtes højere som prioritet. På et tidspunkt, hvor Europa søger at overvinde den største økonomiske krise i mands minde, fortjener foranstaltninger til dette formål større opmærksomhed — for ikke at tale om disse foranstaltningers potentiale som et betydeligt bidrag til opfyldelsen af målene for Europa 2020-programmet; |
| --- | --- |

—

insisterer på, at bæredygtig økonomisk udvikling, beskæftigelse og innovation skal vægtes højere som prioritet. På et tidspunkt, hvor Europa søger at overvinde den største økonomiske krise i mands minde, fortjener foranstaltninger til dette formål større opmærksomhed — for ikke at tale om disse foranstaltningers potentiale som et betydeligt bidrag til opfyldelsen af målene for Europa 2020-programmet;

| — | fremhæver det nødvendige i, at europæiske støttemidler også efter 2014 stilles til rådighed for EU's integrerede havpolitik for at sikre politisk kontinuitet og gennemførelseskraft under forbehold af drøftelserne af den flerårige finansramme efter 2013. Den europæiske fond for kystområderne, som allerede er drøftet af Regionsudvalget og Europa-Parlamentet, er et muligt eksempel herpå; |
| --- | --- |

—

fremhæver det nødvendige i, at europæiske støttemidler også efter 2014 stilles til rådighed for EU's integrerede havpolitik for at sikre politisk kontinuitet og gennemførelseskraft under forbehold af drøftelserne af den flerårige finansramme efter 2013. Den europæiske fond for kystområderne, som allerede er drøftet af Regionsudvalget og Europa-Parlamentet, er et muligt eksempel herpå;

| — | anmoder om, at de lokale og regionale myndigheder høres i forbindelse med udvikling og gennemførelse af foranstaltninger vedrørende opfyldelsen af målsætningen om offentlig beslutningstagning af bedre kvalitet på alle niveauer. Regionsudvalget har allerede tidligere slået til lyd for, at forvaltningen på dette område bliver udført i overensstemmelse med idéerne om forvaltning på flere myndighedsniveauer og i henhold til nærhedsprincippet, og opfordrer samtidig til yderligere inddragelse af og mere samarbejde med landene uden for EU om spørgsmål knyttet til viden om havene. Vigtigheden af at forbedre koordinationen med disse partnere vedrørende nye aspekter af havpolitikken er allerede almindeligt anerkendt, og fordelene ved flere fælles aktioner på området springer i øjnene. |
| --- | --- |

—

anmoder om, at de lokale og regionale myndigheder høres i forbindelse med udvikling og gennemførelse af foranstaltninger vedrørende opfyldelsen af målsætningen om offentlig beslutningstagning af bedre kvalitet på alle niveauer. Regionsudvalget har allerede tidligere slået til lyd for, at forvaltningen på dette område bliver udført i overensstemmelse med idéerne om forvaltning på flere myndighedsniveauer og i henhold til nærhedsprincippet, og opfordrer samtidig til yderligere inddragelse af og mere samarbejde med landene uden for EU om spørgsmål knyttet til viden om havene. Vigtigheden af at forbedre koordinationen med disse partnere vedrørende nye aspekter af havpolitikken er allerede almindeligt anerkendt, og fordelene ved flere fælles aktioner på området springer i øjnene.

| Ordfører | : | Noel Formosa (MT/PPE), borgmester i San Lawrenz, Gozo (Sindku, San Lawrenz, Gozo) |
| --- | --- | --- |
| Basisdokumenter | : | Kommissionens forslag til en forordning fra Europa-Parlamentet og Rådet om et program for støtte til videreudvikling af en integreret havpolitik
  KOM(2010) 494 endelig
  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet — viden om havene 2020 — havdata og havobservation med henblik på intelligent og bæredygtig vækst
  KOM(2010) 461 endelig |

Ordfører

:

Noel Formosa (MT/PPE), borgmester i San Lawrenz, Gozo (Sindku, San Lawrenz, Gozo)

Basisdokumenter

:

Kommissionens forslag til en forordning fra Europa-Parlamentet og Rådet om et program for støtte til videreudvikling af en integreret havpolitik

KOM(2010) 494 endelig

Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet — viden om havene 2020 — havdata og havobservation med henblik på intelligent og bæredygtig vækst

KOM(2010) 461 endelig

I.   GENERELLE BEMÆRKNINGER

REGIONSUDVALGET

| 1. | insisterer kraftigt på, at der skal tildeles tilstrækkeligt med midler til videreudvikling af EU's integrerede havpolitik frem til udløbet af de gældende finansielle overslag i 2013. Udvalget mener desuden, at der skal afsættes passende midler specifikt til udvikling og yderligere styrkelse af de integrerede havpolitikker i den næste budgetperiode, der starter i 2014, og det opfordrer alle, der er involveret i udarbejdelsen af EU's budget, til at være opmærksom på dette behov. Dette er afgørende for at nå de opstillede mål og, for at fremskridt og investeringer ikke skal gå til spilde; |
| --- | --- |

1.

insisterer kraftigt på, at der skal tildeles tilstrækkeligt med midler til videreudvikling af EU's integrerede havpolitik frem til udløbet af de gældende finansielle overslag i 2013. Udvalget mener desuden, at der skal afsættes passende midler specifikt til udvikling og yderligere styrkelse af de integrerede havpolitikker i den næste budgetperiode, der starter i 2014, og det opfordrer alle, der er involveret i udarbejdelsen af EU's budget, til at være opmærksom på dette behov. Dette er afgørende for at nå de opstillede mål og, for at fremskridt og investeringer ikke skal gå til spilde;

| 2. | understreger, at det er meget vigtigt at sikre, at den integrerede havpolitik får succes, eftersom alt andet vil være en katastrofe såvel ud fra et miljømæssigt synspunkt som ud fra et økonomisk og socialt synspunkt. I alt for mange europæiske regioner er velstanden afhængig af havet til, at man kan lade hånt om havets tilstand; |
| --- | --- |

2.

understreger, at det er meget vigtigt at sikre, at den integrerede havpolitik får succes, eftersom alt andet vil være en katastrofe såvel ud fra et miljømæssigt synspunkt som ud fra et økonomisk og socialt synspunkt. I alt for mange europæiske regioner er velstanden afhængig af havet til, at man kan lade hånt om havets tilstand;

| 3. | bifalder Kommissionens planer om at afsætte 50 mio. EUR til videreudvikling og gennemførelse af EU's integrerede havpolitik for perioden 2011-2013 og dermed støtte den fortsatte udvikling af EU's havpolitik, navnlig den »blå vækst«, den bæredygtige udnyttelse af vores have, oceaner og kyster, beskyttelsen af havmiljøet og fremme af beskæftigelsen i de maritime sektorer; |
| --- | --- |

3.

bifalder Kommissionens planer om at afsætte 50 mio. EUR til videreudvikling og gennemførelse af EU's integrerede havpolitik for perioden 2011-2013 og dermed støtte den fortsatte udvikling af EU's havpolitik, navnlig den »blå vækst«, den bæredygtige udnyttelse af vores have, oceaner og kyster, beskyttelsen af havmiljøet og fremme af beskæftigelsen i de maritime sektorer;

| 4. | insisterer på, at bæredygtig økonomisk udvikling, beskæftigelse og innovation skal vægtes højere som prioritet. På et tidspunkt, hvor Europa søger at overvinde den største økonomiske krise i mands minde, fortjener foranstaltninger til dette formål større opmærksomhed – for ikke at tale om disse foranstaltningers potentiale som et betydeligt bidrag til opfyldelsen af målene for Europa 2020-programmet; |
| --- | --- |

4.

insisterer på, at bæredygtig økonomisk udvikling, beskæftigelse og innovation skal vægtes højere som prioritet. På et tidspunkt, hvor Europa søger at overvinde den største økonomiske krise i mands minde, fortjener foranstaltninger til dette formål større opmærksomhed – for ikke at tale om disse foranstaltningers potentiale som et betydeligt bidrag til opfyldelsen af målene for Europa 2020-programmet;

| 5. | konstaterer med tilfredshed, at Kommissionen med støtteprogrammet vil bidrage til gennemførelse af strategier for de enkelte havområder. Regionale havstrategier gør det muligt gennem en målrettet anvendelse af støttemidler at finde konkrete løsninger på de forskellige regionale udfordringer; |
| --- | --- |

5.

konstaterer med tilfredshed, at Kommissionen med støtteprogrammet vil bidrage til gennemførelse af strategier for de enkelte havområder. Regionale havstrategier gør det muligt gennem en målrettet anvendelse af støttemidler at finde konkrete løsninger på de forskellige regionale udfordringer;

| 6. | konstaterer, at meddelelsen om viden om havene 2020 hovedsagelig beskæftiger sig med indsamling og samling af data – et område, hvor mange lokale og regionale myndigheder spiller en væsentlig rolle som finansieringsmyndigheder. Det er derfor vigtig med en bedre samordning af indsatsen for at undgå overlapninger; |
| --- | --- |

6.

konstaterer, at meddelelsen om viden om havene 2020 hovedsagelig beskæftiger sig med indsamling og samling af data – et område, hvor mange lokale og regionale myndigheder spiller en væsentlig rolle som finansieringsmyndigheder. Det er derfor vigtig med en bedre samordning af indsatsen for at undgå overlapninger;

| 7. | understreger, at den maritime fysiske planlægning er et vigtigt instrument i EU's integrerede havpolitik, og bør anvendes, hvor det er hensigtsmæssigt; |
| --- | --- |

7.

understreger, at den maritime fysiske planlægning er et vigtigt instrument i EU's integrerede havpolitik, og bør anvendes, hvor det er hensigtsmæssigt;

| 8. | bifalder, at Kommissionen har givet høj prioritet til samarbejde med lande uden for EU. Regionsudvalget har længe været af den overbevisning, at EU ikke kan klare alle de udfordringer, som vore farvande står overfor, alene, og at det derfor er bydende nødvendigt at involvere vores internationale partnere så tæt som muligt. Initiativer som den regionale og lokale Euro-Middelhavsforsamling (ARLEM), der i øjeblikket befinder sig i en indledende fase, vil på sigt blive et effektivt middel til forsvare fælles interesser i et samarbejde på regionalt niveau; |
| --- | --- |

8.

bifalder, at Kommissionen har givet høj prioritet til samarbejde med lande uden for EU. Regionsudvalget har længe været af den overbevisning, at EU ikke kan klare alle de udfordringer, som vore farvande står overfor, alene, og at det derfor er bydende nødvendigt at involvere vores internationale partnere så tæt som muligt. Initiativer som den regionale og lokale Euro-Middelhavsforsamling (ARLEM), der i øjeblikket befinder sig i en indledende fase, vil på sigt blive et effektivt middel til forsvare fælles interesser i et samarbejde på regionalt niveau;

| 9. | anser det for nødvendigt at fremme konkrete spydspidsprojekter til udvikling og demonstration af europæisk maritim kompetence, f.eks. udvikling af en »europæisk ren havn« eller et »europæisk rent skib«. Sådanne førende projekter kunne fremvise tekniske muligheder, som i tråd med de overordnede politiske mål på mellemlangt sigt kunne højne de retlige standarder og forankre dem på europæisk og internationalt plan og dermed give EU's maritime økonomi et konkurrenceforspring (f.eks. inden for energieffektivitet, nedbringelse af emissioner, alternativ skibsfremdrift og skibssikkerhed). Sådanne spydspidsprojekter kan kun virkeliggøres, hvis der kan etableres sikre finansielle rammer for fremtiden; |
| --- | --- |

9.

anser det for nødvendigt at fremme konkrete spydspidsprojekter til udvikling og demonstration af europæisk maritim kompetence, f.eks. udvikling af en »europæisk ren havn« eller et »europæisk rent skib«. Sådanne førende projekter kunne fremvise tekniske muligheder, som i tråd med de overordnede politiske mål på mellemlangt sigt kunne højne de retlige standarder og forankre dem på europæisk og internationalt plan og dermed give EU's maritime økonomi et konkurrenceforspring (f.eks. inden for energieffektivitet, nedbringelse af emissioner, alternativ skibsfremdrift og skibssikkerhed). Sådanne spydspidsprojekter kan kun virkeliggøres, hvis der kan etableres sikre finansielle rammer for fremtiden;

II.   POLITISKE ANBEFALINGER REGIONSUDVALGET

| 10. | hilser initiativet vedrørende oprettelsen af et mere integreret europæisk netværk for viden om havene velkommen. I betragtning af udviklingsniveauet inden for IKT og det stadig mere omfattende samarbejde, som finder sted mellem forskningsmiljøer i forskellige lande, giver den nuværende opsplittede struktur indtryk af at være både gammeldags og alt for dyr; |
| --- | --- |

10.

hilser initiativet vedrørende oprettelsen af et mere integreret europæisk netværk for viden om havene velkommen. I betragtning af udviklingsniveauet inden for IKT og det stadig mere omfattende samarbejde, som finder sted mellem forskningsmiljøer i forskellige lande, giver den nuværende opsplittede struktur indtryk af at være både gammeldags og alt for dyr;

| 11. | fremhæver det nødvendige i, at europæiske støttemidler også efter 2014 stilles til rådighed for EU's integrerede havpolitik for at sikre politisk kontinuitet og gennemførelseskraft under forbehold af drøftelserne af den flerårige finansramme efter 2013. Den europæiske fond for kystområderne, som allerede er drøftet af Regionsudvalget og Europa-Parlamentet, er et muligt eksempel herpå; |
| --- | --- |

11.

fremhæver det nødvendige i, at europæiske støttemidler også efter 2014 stilles til rådighed for EU's integrerede havpolitik for at sikre politisk kontinuitet og gennemførelseskraft under forbehold af drøftelserne af den flerårige finansramme efter 2013. Den europæiske fond for kystområderne, som allerede er drøftet af Regionsudvalget og Europa-Parlamentet, er et muligt eksempel herpå;

| 12. | beklager, at man ikke vier de lokale og regionale myndigheder mere opmærksomhed, selv om meddelelsen et langt stykke hen ad vejen beskæftiger sig med emner, som hører under deres kompetencer og for hvilke de ofte er finansierings- og/eller gennemførelsesmyndigheder. Selv om medlemsstaterne er ansvarlige for dataindsamling, foretages indsamlingen meget ofte i realiteten på lokalt og regionalt niveau; |
| --- | --- |

12.

beklager, at man ikke vier de lokale og regionale myndigheder mere opmærksomhed, selv om meddelelsen et langt stykke hen ad vejen beskæftiger sig med emner, som hører under deres kompetencer og for hvilke de ofte er finansierings- og/eller gennemførelsesmyndigheder. Selv om medlemsstaterne er ansvarlige for dataindsamling, foretages indsamlingen meget ofte i realiteten på lokalt og regionalt niveau;

| 13. | anmoder om, at de lokale og regionale myndigheder høres i forbindelse med udvikling og gennemførelse af foranstaltninger vedrørende opfyldelsen af målsætningen om offentlig beslutningstagning af bedre kvalitet på alle niveauer. Regionsudvalget har allerede tidligere slået til lyd for, at forvaltningen på dette område bliver udført i overensstemmelse med idéerne om forvaltning på flere myndighedsniveauer og i henhold til nærhedsprincippet, og opfordrer samtidig til yderligere inddragelse af og mere samarbejde med landene uden for EU om spørgsmål knyttet til viden om havene. Vigtigheden af at forbedre koordinationen med disse partnere vedrørende nye aspekter af havpolitikken er allerede almindeligt anerkendt, og fordelene ved flere fælles aktioner på området springer i øjnene; |
| --- | --- |

13.

anmoder om, at de lokale og regionale myndigheder høres i forbindelse med udvikling og gennemførelse af foranstaltninger vedrørende opfyldelsen af målsætningen om offentlig beslutningstagning af bedre kvalitet på alle niveauer. Regionsudvalget har allerede tidligere slået til lyd for, at forvaltningen på dette område bliver udført i overensstemmelse med idéerne om forvaltning på flere myndighedsniveauer og i henhold til nærhedsprincippet, og opfordrer samtidig til yderligere inddragelse af og mere samarbejde med landene uden for EU om spørgsmål knyttet til viden om havene. Vigtigheden af at forbedre koordinationen med disse partnere vedrørende nye aspekter af havpolitikken er allerede almindeligt anerkendt, og fordelene ved flere fælles aktioner på området springer i øjnene;

| 14. | anbefaler, at Kommissionen søger efter god praksis i de europæiske regioner, når den går i gang med overvejelserne omkring de næste foranstaltninger til fremme af kystinformationssystemer som opfølgning til henstillingen om integreret forvaltning af kystområderne. Visse regioner – som f.eks. Bretagne, Slesvig-Holsten og Sydholland – er langt fremme på dette område, og meget af deres praksis kan tilpasses til andre regioner; |
| --- | --- |

14.

anbefaler, at Kommissionen søger efter god praksis i de europæiske regioner, når den går i gang med overvejelserne omkring de næste foranstaltninger til fremme af kystinformationssystemer som opfølgning til henstillingen om integreret forvaltning af kystområderne. Visse regioner – som f.eks. Bretagne, Slesvig-Holsten og Sydholland – er langt fremme på dette område, og meget af deres praksis kan tilpasses til andre regioner;

| 15. | bifalder idéen med at tage udgangspunkt i det enkelte farvand i forbindelse med havovervågningssystemer og identifikation af vigtige mangler. Muligheden for at tildele regionale havkonventioner og regionale rådgivende råd for fiskeriforvaltning mere ansvar, herunder eventuelt koordinerende beføjelser, er værd at undersøge nærmere. Under alle omstændigheder skal man dog sikre sammenlignelighed af data og overholdelsen af standarder af høj kvalitet; |
| --- | --- |

15.

bifalder idéen med at tage udgangspunkt i det enkelte farvand i forbindelse med havovervågningssystemer og identifikation af vigtige mangler. Muligheden for at tildele regionale havkonventioner og regionale rådgivende råd for fiskeriforvaltning mere ansvar, herunder eventuelt koordinerende beføjelser, er værd at undersøge nærmere. Under alle omstændigheder skal man dog sikre sammenlignelighed af data og overholdelsen af standarder af høj kvalitet;

| 16. | foreslår, at Kommissionen støtter udviklingen af regionale dataindikatorer, som kan bidrage til en bedre prioritering af de regionale havstrategier, eftersom regioner er blandt de vigtigste indsamlere og brugere af data; |
| --- | --- |

16.

foreslår, at Kommissionen støtter udviklingen af regionale dataindikatorer, som kan bidrage til en bedre prioritering af de regionale havstrategier, eftersom regioner er blandt de vigtigste indsamlere og brugere af data;

| 17. | bemærker, at man formentlig vil opnå bedre resultater gennem en mere holistisk tilgang bl.a. ved at lægge mere vægt på private enheders rolle i forbindelse med udviklingen af en integreret havpolitik. Uden at tabe Den Europæiske Unions sociale dimension af syne er det vigtigt, at alle relevante aktører inddrages i alle faser i processen. Endvidere skal alle relevante aktører ikke kun opfordres til at betale en del af dataindsamlingens omkostninger og sikring, men også til at bidrage med idéer og god praksis både af hensyn til den umiddelbare nytte og for yderligere at stimulere økonomisk vækst og jobskabelse i Europa; |
| --- | --- |

17.

bemærker, at man formentlig vil opnå bedre resultater gennem en mere holistisk tilgang bl.a. ved at lægge mere vægt på private enheders rolle i forbindelse med udviklingen af en integreret havpolitik. Uden at tabe Den Europæiske Unions sociale dimension af syne er det vigtigt, at alle relevante aktører inddrages i alle faser i processen. Endvidere skal alle relevante aktører ikke kun opfordres til at betale en del af dataindsamlingens omkostninger og sikring, men også til at bidrage med idéer og god praksis både af hensyn til den umiddelbare nytte og for yderligere at stimulere økonomisk vækst og jobskabelse i Europa;

| 18. | erkender, at større viden om havene er af afgørende betydning ikke bare for at forstå de processer, der finder sted i vore farvande, bedre, men også for at styrke de andre to værktøjer for den integrerede havpolitik: bedre fysik planlægning og integreret havovervågning; |
| --- | --- |

18.

erkender, at større viden om havene er af afgørende betydning ikke bare for at forstå de processer, der finder sted i vore farvande, bedre, men også for at styrke de andre to værktøjer for den integrerede havpolitik: bedre fysik planlægning og integreret havovervågning;

| 19. | noterer sig, at denne meddelelse fokuserer på indsamling og samling af data, der er de to første faser i vidensopbygningsprocessen. Samtidig er der tale om faser, hvor de lokale og regionale myndigheder er ekstremt aktive; |
| --- | --- |

19.

noterer sig, at denne meddelelse fokuserer på indsamling og samling af data, der er de to første faser i vidensopbygningsprocessen. Samtidig er der tale om faser, hvor de lokale og regionale myndigheder er ekstremt aktive;

| 20. | støtter, at det pågældende initiativ er baseret på krav, der er fremsat i flere forskellige direktiver. Kravene sigter kort fortalt mod indførelsen af flere koordinerede overvågningsprogrammer for havområder, forenklet udveksling af information mellem offentlige myndigheder, offentliggørelse af offentlige data og etablering af visse fælles standarder; |
| --- | --- |

20.

støtter, at det pågældende initiativ er baseret på krav, der er fremsat i flere forskellige direktiver. Kravene sigter kort fortalt mod indførelsen af flere koordinerede overvågningsprogrammer for havområder, forenklet udveksling af information mellem offentlige myndigheder, offentliggørelse af offentlige data og etablering af visse fælles standarder;

| 21. | understreger, at meddelelsen specifikt nævner betydningen af kystdata, samt at mange regionale myndigheder har udviklet kystinformationssystemer. At det er nødvendigt med en vis grad af interoperabilitet for at optimere nytten af disse aktioner synes at være indlysende. Kommissionen bør derfor undersøge, hvordan man kan forbedre samarbejde og samordning på regionalt niveau; |
| --- | --- |

21.

understreger, at meddelelsen specifikt nævner betydningen af kystdata, samt at mange regionale myndigheder har udviklet kystinformationssystemer. At det er nødvendigt med en vis grad af interoperabilitet for at optimere nytten af disse aktioner synes at være indlysende. Kommissionen bør derfor undersøge, hvordan man kan forbedre samarbejde og samordning på regionalt niveau;

| 22. | anerkender betydningen af idéen om, at data skal administreres så tæt på kilden som muligt. Selv om forslaget bestemt er rimeligt, bør det ikke desto mindre sikres, at det ikke påfører de lokale og regionale myndigheder nye byrder. I den henseende fortjener Kommissionens synspunkt, at alle relevante aktører skal bidrage på passende vis til databeskyttelsen også efter dens sociale og kommercielle interesser er udløbet, større opmærksomhed; |
| --- | --- |

22.

anerkender betydningen af idéen om, at data skal administreres så tæt på kilden som muligt. Selv om forslaget bestemt er rimeligt, bør det ikke desto mindre sikres, at det ikke påfører de lokale og regionale myndigheder nye byrder. I den henseende fortjener Kommissionens synspunkt, at alle relevante aktører skal bidrage på passende vis til databeskyttelsen også efter dens sociale og kommercielle interesser er udløbet, større opmærksomhed;

| 23. | noterer sig, at meddelelsen forfølger tre hovedmål:






  — | reducering af driftsomkostningerne og fristerne for dem, der anvender havdata; |
| --- | --- | --- |

23.

noterer sig, at meddelelsen forfølger tre hovedmål:

—

reducering af driftsomkostningerne og fristerne for dem, der anvender havdata;

| — | øget konkurrence og innovation blandt dem, der anvender og videreanvender havdata; |
| --- | --- |

—

øget konkurrence og innovation blandt dem, der anvender og videreanvender havdata;

| — | tilvejebringelse af sikrere viden om havene. |
| --- | --- |

—

tilvejebringelse af sikrere viden om havene.

Opfyldelsen af disse mål og overgangen fra den hidtil stærkt fragmenterede tilgang til et integreret netværk vil samtidig medføre besparelser på 300 mio. euro om året, hvilket for en stor dels vedkommende skulle komme de lokale og regionale myndigheder til gode;

| 24. | anbefaler, at ovennævnte mål indfries gennem videreudvikling og forbedring af eksisterende EU-instrumenter som f.eks. den globale miljø- og sikkerhedsovervågning (GMES) og det europæiske havobservations- og -datanetværk (ur-EMODNET). Kommissionen skal desuden undersøge, hvordan data fra EU-støttede programmer for regionaludvikling og havforskning kan gøres mere tilgængelige for genanvendelse navnlig ved at garantere, at reglerne for adgang til fiskeridata gennemføres til punkt og prikke i medlemsstaterne, og ved at sikre, at de indsamlede data overholder fælles standarder og giver mulighed for anvendelse til mange forskellige formål; |
| --- | --- |

24.

anbefaler, at ovennævnte mål indfries gennem videreudvikling og forbedring af eksisterende EU-instrumenter som f.eks. den globale miljø- og sikkerhedsovervågning (GMES) og det europæiske havobservations- og -datanetværk (ur-EMODNET). Kommissionen skal desuden undersøge, hvordan data fra EU-støttede programmer for regionaludvikling og havforskning kan gøres mere tilgængelige for genanvendelse navnlig ved at garantere, at reglerne for adgang til fiskeridata gennemføres til punkt og prikke i medlemsstaterne, og ved at sikre, at de indsamlede data overholder fælles standarder og giver mulighed for anvendelse til mange forskellige formål;

| 25. | støtter Kommissionens intentioner om at fortsætte bestræbelserne i retning af, hvad den kalder en operationel havdata-arkitektur. I dette øjemed opfordrer udvalget Kommissionen til at inddrage alle relevante aktører, fremme kommunikationen mellem de nationale datacentre og oprette et sekretariat til at administrere ur-EMODNET; |
| --- | --- |

25.

støtter Kommissionens intentioner om at fortsætte bestræbelserne i retning af, hvad den kalder en operationel havdata-arkitektur. I dette øjemed opfordrer udvalget Kommissionen til at inddrage alle relevante aktører, fremme kommunikationen mellem de nationale datacentre og oprette et sekretariat til at administrere ur-EMODNET;

| 26. | foreslår, at de »maritime samfund« opfordrer Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi til inden for nærmeste fremtid at oprette et videns- og innovationsfællesskab (VIF) for temaområdet »beskyttelse og bæredygtig udnyttelse af havressourcer«. Et sådant videns- og innovationsfællesskab kunne omfatte et bredt spektrum af videnskabelige, teknologiske, økonomiske og uddannelsesrelaterede aktiviteter inden for området biologiske og mineralske ressourcer samt energi under hensyntagen til beskyttelsen af miljøet. |
| --- | --- |

26.

foreslår, at de »maritime samfund« opfordrer Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi til inden for nærmeste fremtid at oprette et videns- og innovationsfællesskab (VIF) for temaområdet »beskyttelse og bæredygtig udnyttelse af havressourcer«. Et sådant videns- og innovationsfællesskab kunne omfatte et bredt spektrum af videnskabelige, teknologiske, økonomiske og uddannelsesrelaterede aktiviteter inden for området biologiske og mineralske ressourcer samt energi under hensyntagen til beskyttelsen af miljøet.

III.   FORSLAG TIL ÆNDRINGER

Ændring 1

Artikel 4

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| Der kan under programmet ydes finansiel støtte til foranstaltninger, der er i overensstemmelse med artikel 2 og 3, såsom:






  a) | undersøgelser og samarbejdsprogrammer |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

Der kan under programmet ydes finansiel støtte til foranstaltninger, der er i overensstemmelse med artikel 2 og 3, såsom:

a)

undersøgelser og samarbejdsprogrammer

| b) | information af offentligheden og udveksling af bedste praksis, bevidstgørelse og kommunikations- og udbredelsesaktiviteter i tilknytning hertil, herunder reklamekampagner og events samt udvikling og ajourføring af websteder |
| --- | --- |

b)

information af offentligheden og udveksling af bedste praksis, bevidstgørelse og kommunikations- og udbredelsesaktiviteter i tilknytning hertil, herunder reklamekampagner og events samt udvikling og ajourføring af websteder

| c) | konferencer, seminarer, workshopper og aktørfora |
| --- | --- |

c)

konferencer, seminarer, workshopper og aktørfora

| d) | samling, overvågning og visualisering af samt sikring af offentlig adgang til et betydeligt datamateriale, bedste praksis og en database om EU-finansierede regionale projekter, i givet fald via et sekretariat oprettet til ét eller flere af disse formål |
| --- | --- |

d)

samling, overvågning og visualisering af samt sikring af offentlig adgang til et betydeligt datamateriale, bedste praksis og en database om EU-finansierede regionale projekter, i givet fald via et sekretariat oprettet til ét eller flere af disse formål

| e) | foranstaltninger i forbindelse med tværgående værktøjer, herunder forsøgsprojekter. |
| --- | --- |

e)

foranstaltninger i forbindelse med tværgående værktøjer, herunder forsøgsprojekter.

Der under programmet finansiel støtte til foranstaltninger, der er i overensstemmelse med artikel 2 og 3, såsom :

| a) | undersøgelser og samarbejdsprogrammer |
| --- | --- |

a)

undersøgelser og samarbejdsprogrammer

| b) | information af offentligheden og udveksling af bedste praksis, bevidstgørelse og kommunikations- og udbredelsesaktiviteter i tilknytning hertil, herunder reklamekampagner og events samt udvikling og ajourføring af websteder |
| --- | --- |

b)

information af offentligheden og udveksling af bedste praksis, bevidstgørelse og kommunikations- og udbredelsesaktiviteter i tilknytning hertil, herunder reklamekampagner og events samt udvikling og ajourføring af websteder

| c) | konferencer, seminarer, workshopper og aktørfora |
| --- | --- |

c)

konferencer, seminarer, workshopper og aktørfora

| d) | samling, overvågning og visualisering af samt sikring af offentlig adgang til et betydeligt datamateriale, bedste praksis og en database om EU-finansierede regionale projekter, i givet fald via et sekretariat oprettet til ét eller flere af disse formål |
| --- | --- |

d)

samling, overvågning og visualisering af samt sikring af offentlig adgang til et betydeligt datamateriale, bedste praksis og en database om EU-finansierede regionale projekter, i givet fald via et sekretariat oprettet til ét eller flere af disse formål

| e) | foranstaltninger i forbindelse med tværgående værktøjer, herunder forsøgsprojekter. |
| --- | --- |

e)

foranstaltninger i forbindelse med tværgående værktøjer, herunder forsøgsprojekter.

Begrundelse

Der skal stilles midler til rådighed til opfyldelsen af de opstillede mål. Der skrives »ydes« i stedet for »kan ... ydes« for at gøre det obligatorisk at afsætte de nødvendige midler. Tilføjelsen af »(listen er ikke udtømmende)« gør det muligt også at få midler til foranstaltninger, som ikke er specificeret i teksten.

Ændring 2

Artikel 6

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| Tredjelande, aktører i tredjelande og internationale organisationer eller organer, der forfølger ét eller flere af de generelle og specifikke mål opstillet i artikel 2 og 3, kan omfattes af programmet. | Tredjelande, aktører i tredjelande og internationale organisationer eller organer, der forfølger ét eller flere af de generelle og specifikke mål opstillet i artikel 2 og 3, omfattes af programmet. |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

Tredjelande, aktører i tredjelande og internationale organisationer eller organer, der forfølger ét eller flere af de generelle og specifikke mål opstillet i artikel 2 og 3, kan omfattes af programmet.

Tredjelande, aktører i tredjelande og internationale organisationer eller organer, der forfølger ét eller flere af de generelle og specifikke mål opstillet i artikel 2 og 3, omfattes af programmet.

Begrundelse

Det er efter Regionsudvalgets opfattelse bydende nødvendigt at inddrage internationale partnere.

Ændring 3

Artikel 7

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| Kommissionen gennemfører programmet i overensstemmelse med finansforordningen. | Kommissionen gennemfører programmet i overensstemmelse med finansforordningen. |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

Kommissionen gennemfører programmet i overensstemmelse med finansforordningen.

Kommissionen gennemfører programmet i overensstemmelse med finansforordningen.

Begrundelse

Der mangler et ord i den engelske tekst.

Ændring 4

Artikel 10

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| Støttemodtageren skal sende Kommissionen tekniske og finansielle rapporter om forløbet af det arbejde, der finansieres under programmet. Der skal endvidere fremlægges en endelig rapport senest tre måneder efter afslutningen af hvert projekt. | Støttemodtageren skal sende Kommissionen tekniske og finansielle rapporter om forløbet af det arbejde, der finansieres under programmet. Der skal endvidere fremlægges en endelig rapport senest måneder efter afslutningen af hvert projekt. |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

Støttemodtageren skal sende Kommissionen tekniske og finansielle rapporter om forløbet af det arbejde, der finansieres under programmet. Der skal endvidere fremlægges en endelig rapport senest tre måneder efter afslutningen af hvert projekt.

Støttemodtageren skal sende Kommissionen tekniske og finansielle rapporter om forløbet af det arbejde, der finansieres under programmet. Der skal endvidere fremlægges en endelig rapport senest måneder efter afslutningen af hvert projekt.

Begrundelse

Der skal afsættes mere tid til færdiggørelsen af rapporten.

Ændring 5

Artikel 11

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| 1.   Ved gennemførelsen af foranstaltninger, der finansieres under dette program, sørger Kommissionen for, at EU's økonomiske interesser beskyttes ved:






  a) | anvendelse af forebyggende foranstaltninger mod svig, korruption og andre ulovlige aktiviteter |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

1.   Ved gennemførelsen af foranstaltninger, der finansieres under dette program, sørger Kommissionen for, at EU's økonomiske interesser beskyttes ved:

a)

anvendelse af forebyggende foranstaltninger mod svig, korruption og andre ulovlige aktiviteter

| b) | effektiv kontrol |
| --- | --- |

b)

effektiv kontrol

| c) | inddrivelse af uretmæssigt udbetalte beløb |
| --- | --- |

c)

inddrivelse af uretmæssigt udbetalte beløb

| d) | anvendelse af sanktioner, der skal være effektive, stå i forhold til overtrædelsens omfang og have en afskrækkende virkning, i tilfælde af uregelmæssigheder. |
| --- | --- |

d)

anvendelse af sanktioner, der skal være effektive, stå i forhold til overtrædelsens omfang og have en afskrækkende virkning, i tilfælde af uregelmæssigheder.

2.   Med henblik på anvendelsen af stk. 1 handler Kommissionen i overensstemmelse med forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95, forordning (EF, Euratom) nr. 2185/96 og forordning (EF) nr. 1073/1999.

3.   Kommissionen begrænser eller suspenderer udbetalingen af finansiel støtte til en foranstaltning eller kræver den tilbagebetalt, hvis den konstaterer uregelmæssigheder, herunder manglende overholdelse af bestemmelserne i denne forordning eller i den individuelle afgørelse eller i kontrakten eller aftalen om ydelse af den pågældende finansielle støtte, eller hvis det viser sig, at der, uden at der er blevet anmodet om Kommissionens godkendelse, er foretaget en ændring af foranstaltningen, der strider mod dennes art eller gennemførelsesbetingelserne.

4.   Hvis tidsfrister ikke overholdes, eller hvis det stadium, som gennemførelsen af en foranstaltning befinder sig på, gør det berettiget kun at udbetale en del af den tildelte finansielle støtte, anmoder Kommissionen støttemodtageren om at fremsætte sine bemærkninger inden udløbet af en nærmere fastsat frist. Hvis støttemodtageren ikke giver et tilfredsstillende svar, kan Kommissionen annullere resten af støtten og kræve allerede udbetalte beløb tilbagebetalt.

5.   Ethvert uretmæssigt udbetalt beløb skal tilbagebetales til Kommissionen. Beløb, der ikke betales tilbage til tiden, pålægges morarenter efter betingelserne i finansforordningen.

6.   Med henblik på anvendelsen af denne artikel forstås ved »uregelmæssighed« enhver overtrædelse af en EU-bestemmelse eller enhver misligholdelse af en kontraktlig forpligtelse, der kan tilskrives en økonomisk aktørs handling eller undladelse, og som ved en uretmæssig udgift skader eller ville kunne skade EU's almindelige budget eller budgetter, der forvaltes af EU.

1.   Ved gennemførelsen af foranstaltninger, der finansieres under dette program, sørger Kommissionen for, at EU's økonomiske interesser beskyttes ved:

| a) | anvendelse af forebyggende foranstaltninger mod svig, korruption og andre ulovlige aktiviteter |
| --- | --- |

a)

anvendelse af forebyggende foranstaltninger mod svig, korruption og andre ulovlige aktiviteter

| b) | effektiv kontrol |
| --- | --- |

b)

effektiv kontrol

| c) | inddrivelse af uretmæssigt udbetalte beløb |
| --- | --- |

c)

inddrivelse af uretmæssigt udbetalte beløb

| d) | anvendelse af sanktioner, der skal være effektive, stå i forhold til overtrædelsens omfang og have en afskrækkende virkning, i tilfælde af uregelmæssigheder. |
| --- | --- |

d)

anvendelse af sanktioner, der skal være effektive, stå i forhold til overtrædelsens omfang og have en afskrækkende virkning, i tilfælde af uregelmæssigheder.

2.   Med henblik på anvendelsen af stk. 1 handler Kommissionen i overensstemmelse med forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95, forordning (EF, Euratom) nr. 2185/96 og forordning (EF) nr. 1073/1999.

Kommissionen begrænser eller suspenderer udbetalingen af finansiel støtte til en foranstaltning eller kræver den tilbagebetalt, hvis den konstaterer uregelmæssigheder, herunder manglende overholdelse af bestemmelserne i denne forordning eller i den individuelle afgørelse eller i kontrakten eller aftalen om ydelse af den pågældende finansielle støtte, eller hvis det viser sig, at der, uden at der er blevet anmodet om Kommissionens godkendelse, er foretaget en ændring af foranstaltningen, der strider mod dennes art eller gennemførelsesbetingelserne.

Hvis tidsfrister ikke overholdes, eller hvis det stadium, som gennemførelsen af en foranstaltning befinder sig på, gør det berettiget kun at udbetale en del af den tildelte finansielle støtte, anmoder Kommissionen støttemodtageren om at fremsætte sine bemærkninger inden udløbet af en nærmere fastsat frist. Hvis støttemodtageren ikke giver et tilfredsstillende svar, kan Kommissionen annullere resten af støtten og kræve allerede udbetalte beløb tilbagebetalt.

Ethvert uretmæssigt udbetalt beløb skal tilbagebetales til Kommissionen. Beløb, der ikke betales tilbage til tiden, pålægges morarenter efter betingelserne i finansforordningen.

Begrundelse

Definitionen af »uregelmæssighed« bør stå i begyndelsen af artiklen.

Bruxelles, den 27. januar 2011.

Mercedes BRESSO

Formand for Regionsudvalget

---

| 2.4.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 104/53 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 104/53

---

Regionsudvalgets udtalelse »Et fælles europæiske jernbanenet«

2011/C 104/12

REGIONSUDVALGET

| — | støtter Kommissionens tilgang til åbningen af jernbanemarkederne, men understreger, at målet ikke er ukontrolleret konkurrence, men konkurrence for at skabe større produktivitet og yde kunderne i jernbanesektoren en bedre service. Konkurrence er et middel og ikke et mål og skal udfolde sig på helt lige vilkår for alle jernbaneoperatører; |
| --- | --- |

—

støtter Kommissionens tilgang til åbningen af jernbanemarkederne, men understreger, at målet ikke er ukontrolleret konkurrence, men konkurrence for at skabe større produktivitet og yde kunderne i jernbanesektoren en bedre service. Konkurrence er et middel og ikke et mål og skal udfolde sig på helt lige vilkår for alle jernbaneoperatører;

| — | støtter udviklingen af specialiserede net (for højhastighedstog og godstransport), men indskærper målsætningen om europæisk samhørighed, og at man må undgå at skabe et Europa i flere hastigheder; |
| --- | --- |

—

støtter udviklingen af specialiserede net (for højhastighedstog og godstransport), men indskærper målsætningen om europæisk samhørighed, og at man må undgå at skabe et Europa i flere hastigheder;

| — | er af den opfattelse, at det kommende forslag til fælles finansieringsramme bør præciseres, ikke mindst gennem en sammenligning med en »samlet fond«, som Regionsudvalget er afvisende overfor. Det ville være en middelvej, hvis man i de nye strukturfondsforordninger indførte en mekanisme til øremærkning af de midler, der gives til bæredygtig transport, som især kom finansieringen af strækninger under TEN-T's prioriterede projekter samt handlingsplaner for trafikken i byområder til gode; |
| --- | --- |

—

er af den opfattelse, at det kommende forslag til fælles finansieringsramme bør præciseres, ikke mindst gennem en sammenligning med en »samlet fond«, som Regionsudvalget er afvisende overfor. Det ville være en middelvej, hvis man i de nye strukturfondsforordninger indførte en mekanisme til øremærkning af de midler, der gives til bæredygtig transport, som især kom finansieringen af strækninger under TEN-T's prioriterede projekter samt handlingsplaner for trafikken i byområder til gode;

| — | glæder sig over, at Kommissionen kobler differentierede afgifter for jernbanestøj sammen med vedtagelsen af eurovignetdirektivet om internalisering af eksterne omkostninger ved godstransport med lastbil; |
| --- | --- |

—

glæder sig over, at Kommissionen kobler differentierede afgifter for jernbanestøj sammen med vedtagelsen af eurovignetdirektivet om internalisering af eksterne omkostninger ved godstransport med lastbil;

| — | beklager med hensyn til finansieringen af infrastrukturen, at medlemsstaterne ikke er forpligtet til at høre de lokale og regionale myndigheder i forbindelse med udviklingen af nationale strategier for jernbaneinfrastruktur; |
| --- | --- |

—

beklager med hensyn til finansieringen af infrastrukturen, at medlemsstaterne ikke er forpligtet til at høre de lokale og regionale myndigheder i forbindelse med udviklingen af nationale strategier for jernbaneinfrastruktur;

| — | beklager, at Kommissionen ikke gør det til et lovkrav, at der skal være total adskillelse mellem infrastrukturforvalterne og jernbanevirksomhederne. |
| --- | --- |

—

beklager, at Kommissionen ikke gør det til et lovkrav, at der skal være total adskillelse mellem infrastrukturforvalterne og jernbanevirksomhederne.

| Ordfører | : | Michel Delebarre (FR/PSE), borgmester i Dunkerque |
| --- | --- | --- |
| Basisdokument | : | Meddelelse fra Kommissionen om udviklingen af et fælles europæisk jernbaneområde
  KOM(2010) 474 endelig
  Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om oprettelse af et fælles europæisk jernbaneområde
  KOM(2010) 475 endelig |

Ordfører

:

Michel Delebarre (FR/PSE), borgmester i Dunkerque

Basisdokument

:

Meddelelse fra Kommissionen om udviklingen af et fælles europæisk jernbaneområde

KOM(2010) 474 endelig

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om oprettelse af et fælles europæisk jernbaneområde

KOM(2010) 475 endelig

I.   POLITISKE ANBEFALINGER

Meddelelse om et fælles europæisk jernbaneområde

REGIONSUDVALGET

| 1. | støtter Kommissionens tilgang til åbningen af jernbanemarkederne, men understreger, at målet ikke er ukontrolleret konkurrence, men konkurrence for at skabe større produktivitet og yde kunderne i jernbanesektoren en bedre service. Konkurrence er et middel og ikke et mål og skal udfolde sig på helt lige vilkår for alle jernbaneoperatører; |
| --- | --- |

1.

støtter Kommissionens tilgang til åbningen af jernbanemarkederne, men understreger, at målet ikke er ukontrolleret konkurrence, men konkurrence for at skabe større produktivitet og yde kunderne i jernbanesektoren en bedre service. Konkurrence er et middel og ikke et mål og skal udfolde sig på helt lige vilkår for alle jernbaneoperatører;

| 2. | gentager sin støtte til at forbedre jernbanesystemernes interoperabilitet og sikkerhed i Den Europæiske Union og til at fjerne enhver form for retlig hindring og/eller hindring, der er forbundet med infrastrukturen, og som gør jernbanetransporten mellem medlemsstaterne vanskelig eller umulig. Disse aspekter bør være EU-politikkernes hovedprioriteter inden for jernbanetransport med det formål at lette transport mellem medlemsstaterne og bidrage til en effektiv gennemførelse af det indre marked. Det europæiske jernbaneagenturs rolle skal tilpasses realiseringen af disse prioriteter. Desuden bør det europæiske jernbaneagentur have voldgiftsbeføjelser og eventuelt kunne træde i stedet for medlemsstaternes nationale sikkerhedsmyndigheder i tilfælde af tvister om certificering; |
| --- | --- |

2.

gentager sin støtte til at forbedre jernbanesystemernes interoperabilitet og sikkerhed i Den Europæiske Union og til at fjerne enhver form for retlig hindring og/eller hindring, der er forbundet med infrastrukturen, og som gør jernbanetransporten mellem medlemsstaterne vanskelig eller umulig. Disse aspekter bør være EU-politikkernes hovedprioriteter inden for jernbanetransport med det formål at lette transport mellem medlemsstaterne og bidrage til en effektiv gennemførelse af det indre marked. Det europæiske jernbaneagenturs rolle skal tilpasses realiseringen af disse prioriteter. Desuden bør det europæiske jernbaneagentur have voldgiftsbeføjelser og eventuelt kunne træde i stedet for medlemsstaternes nationale sikkerhedsmyndigheder i tilfælde af tvister om certificering;

| 3. | går ind for indførelse af princippet om, at forureneren betaler, og internalisering af eksterne omkostninger for alle transportformer for at skabe et egentligt område med lige konkurrencevilkår; |
| --- | --- |

3.

går ind for indførelse af princippet om, at forureneren betaler, og internalisering af eksterne omkostninger for alle transportformer for at skabe et egentligt område med lige konkurrencevilkår;

| 4. | støtter udviklingen af specialiserede net (for højhastighedstog og godstransport), men indskærper målsætningen om europæisk samhørighed, og at man må undgå at skabe et Europa i flere hastigheder. I den henseende skal EU-institutionerne sørge for at udvikle og ikke marginalisere jernbanekorridorerne i regioner, der ligger langt fra de europæiske hovedakser, og på den måde skabe lige konkurrencevilkår og en reel og effektiv samhørighed i det indre marked; |
| --- | --- |

4.

støtter udviklingen af specialiserede net (for højhastighedstog og godstransport), men indskærper målsætningen om europæisk samhørighed, og at man må undgå at skabe et Europa i flere hastigheder. I den henseende skal EU-institutionerne sørge for at udvikle og ikke marginalisere jernbanekorridorerne i regioner, der ligger langt fra de europæiske hovedakser, og på den måde skabe lige konkurrencevilkår og en reel og effektiv samhørighed i det indre marked;

| 5. | er enig i, at der skal stilles de nødvendige ressourcer til rådighed for udviklingen af jernbaneinfrastrukturen; |
| --- | --- |

5.

er enig i, at der skal stilles de nødvendige ressourcer til rådighed for udviklingen af jernbaneinfrastrukturen;

| 6. | er af den opfattelse, at det kommende forslag til fælles finansieringsramme bør præciseres, ikke mindst gennem en sammenligning med en »samlet fond«, som Regionsudvalget er afvisende overfor. Udvalget er imod, at der oprettes en samlet fond, som omfatter alle de europæiske instrumenter, der er til rådighed for transportinfrastruktur og primært benytter midler afsat til samhørighedspolitikken. En sådan overførsel af midler ville nemlig kunne betyde et nettotab af midler bevilget til transportpolitikken, og der kunne tillige opstå tvivl om, hvorvidt transportprojekter skal medtages inden for rammerne af de territoriale udviklingsstrategier. Det ville være en middelvej, hvis man i de nye strukturfondsforordninger indførte en mekanisme til øremærkning af de midler, der gives til bæredygtig transport, som især kom finansieringen af strækninger under TEN-T's prioriterede projekter samt handlingsplaner for trafikken i byområder til gode. |
| --- | --- |

6.

er af den opfattelse, at det kommende forslag til fælles finansieringsramme bør præciseres, ikke mindst gennem en sammenligning med en »samlet fond«, som Regionsudvalget er afvisende overfor. Udvalget er imod, at der oprettes en samlet fond, som omfatter alle de europæiske instrumenter, der er til rådighed for transportinfrastruktur og primært benytter midler afsat til samhørighedspolitikken. En sådan overførsel af midler ville nemlig kunne betyde et nettotab af midler bevilget til transportpolitikken, og der kunne tillige opstå tvivl om, hvorvidt transportprojekter skal medtages inden for rammerne af de territoriale udviklingsstrategier. Det ville være en middelvej, hvis man i de nye strukturfondsforordninger indførte en mekanisme til øremærkning af de midler, der gives til bæredygtig transport, som især kom finansieringen af strækninger under TEN-T's prioriterede projekter samt handlingsplaner for trafikken i byområder til gode.

Forslag til omarbejdning af den første jernbanepakke - regionale udfordringer

REGIONSUDVALGET

| 7. | bemærker med hensyn til undtagelserne fra lovgivningens anvendelsesområde (artikel 2), at Kommissionen fastholder, at jernbanevirksomheder, som kun forestår transport i byer og forstæder samt regional transport, skal være undtaget (artikel 2), og at denne undtagelse er i overensstemmelse med den nugældende forordning om public service-forpligtelser inden for persontransport; |
| --- | --- |

7.

bemærker med hensyn til undtagelserne fra lovgivningens anvendelsesområde (artikel 2), at Kommissionen fastholder, at jernbanevirksomheder, som kun forestår transport i byer og forstæder samt regional transport, skal være undtaget (artikel 2), og at denne undtagelse er i overensstemmelse med den nugældende forordning om public service-forpligtelser inden for persontransport;

| 8. | anerkender, at de regionale jernbaner yder et betydeligt bidrag til den lokale og regionale udvikling ved at øge de europæiske regioners attraktivitet, styrke den bæredygtige godstransport, fremme miljøvenlig turisme og skabe nye beskæftigelsesmuligheder; |
| --- | --- |

8.

anerkender, at de regionale jernbaner yder et betydeligt bidrag til den lokale og regionale udvikling ved at øge de europæiske regioners attraktivitet, styrke den bæredygtige godstransport, fremme miljøvenlig turisme og skabe nye beskæftigelsesmuligheder;

| 9. | glæder sig, hvad angår jernbanerelaterede tjenesteydelser (artikel 13, bilag III), over, at brugen af elforsyningsudstyr til levering af kørestrøm og brændstofforsyningsfaciliteterne omfattes af minimumsadgangsydelserne, således at der sikres ikke-diskriminerende adgang til disse grundlæggende tjenesteydelser. Det er vigtigt, at infrastrukturforvalteren garanterer, at der er tilstrækkelig elforsyning til den planlagte trafik, og fremmer brugen af energikilder med lav miljøbelastning til levering af trækkraft; |
| --- | --- |

9.

glæder sig, hvad angår jernbanerelaterede tjenesteydelser (artikel 13, bilag III), over, at brugen af elforsyningsudstyr til levering af kørestrøm og brændstofforsyningsfaciliteterne omfattes af minimumsadgangsydelserne, således at der sikres ikke-diskriminerende adgang til disse grundlæggende tjenesteydelser. Det er vigtigt, at infrastrukturforvalteren garanterer, at der er tilstrækkelig elforsyning til den planlagte trafik, og fremmer brugen af energikilder med lav miljøbelastning til levering af trækkraft;

| 10. | konstaterer med tilfredshed, at der skal være adskillelse mellem den dominerende transportoperatør og operatøren af de servicefaciliteter, der er opregnet i bilag III. En sådan adskillelse muliggør en bedre udvikling af såvel de lokale som de internationale jernbanemarkeder; |
| --- | --- |

10.

konstaterer med tilfredshed, at der skal være adskillelse mellem den dominerende transportoperatør og operatøren af de servicefaciliteter, der er opregnet i bilag III. En sådan adskillelse muliggør en bedre udvikling af såvel de lokale som de internationale jernbanemarkeder;

| 11. | glæder sig over, at havnefaciliteter med forbindelse til jernbaneaktiviteter omfattes af de servicefaciliteter, hvortil der skal være mere gennemsigtig og åben adgang; |
| --- | --- |

11.

glæder sig over, at havnefaciliteter med forbindelse til jernbaneaktiviteter omfattes af de servicefaciliteter, hvortil der skal være mere gennemsigtig og åben adgang;

| 12. | ser gerne, at der fastlægges en mere nøjagtig definition af de levedygtige alternativer, der gør det muligt for operatøren af servicefaciliteter at afvise adgang hertil, hvis der findes en lignende ydelse »på samme rute på økonomisk acceptable vilkår«; |
| --- | --- |

12.

ser gerne, at der fastlægges en mere nøjagtig definition af de levedygtige alternativer, der gør det muligt for operatøren af servicefaciliteter at afvise adgang hertil, hvis der findes en lignende ydelse »på samme rute på økonomisk acceptable vilkår«;

| 13. | mener, at tilsynsorganet bør kunne træffe afgørelse om fordelingen af kapacitet til jernbanetjenesteydelser; |
| --- | --- |

13.

mener, at tilsynsorganet bør kunne træffe afgørelse om fordelingen af kapacitet til jernbanetjenesteydelser;

| 14. | anmoder om, at der tilføjes en bestemmelse til artikel 47, stk. 5, der principielt sidestiller transporten til og fra havne med den grænseoverskridende godstransport; |
| --- | --- |

14.

anmoder om, at der tilføjes en bestemmelse til artikel 47, stk. 5, der principielt sidestiller transporten til og fra havne med den grænseoverskridende godstransport;

| 15. | er af den opfattelse, at princippet »use it or lose it« skal gælde for servicefaciliteter (forpligtelse til at sende i udbud med henblik på at udpege en ny operatør af faciliteten), så snart det kan forudses, at driften vil blive indstillet. Nybyggede vedligeholdelsesfaciliteter og tekniske faciliteter, som er udviklet specifikt til nyt rullende materiel, bør ikke forbeholdes en enkelt jernbanevirksomhed i fem år; |
| --- | --- |

15.

er af den opfattelse, at princippet »use it or lose it« skal gælde for servicefaciliteter (forpligtelse til at sende i udbud med henblik på at udpege en ny operatør af faciliteten), så snart det kan forudses, at driften vil blive indstillet. Nybyggede vedligeholdelsesfaciliteter og tekniske faciliteter, som er udviklet specifikt til nyt rullende materiel, bør ikke forbeholdes en enkelt jernbanevirksomhed i fem år;

| 16. | konstaterer, for så vidt angår støjen fra godstog (artikel 31, stk. 5, og bilag VIII), at støj er jernbanetransportens miljømæssige akilleshæl. Den giver anledning til et stort antal klager fra naboerne til jernbanestrækninger; |
| --- | --- |

16.

konstaterer, for så vidt angår støjen fra godstog (artikel 31, stk. 5, og bilag VIII), at støj er jernbanetransportens miljømæssige akilleshæl. Den giver anledning til et stort antal klager fra naboerne til jernbanestrækninger;

| 17. | slår fast, at støjen fra tog mest effektivt bekæmpes ved at udstyre vogne med »støjsvage« bremseklodser. Finansieringen og den tekniske definition af dette udstyr er imidlertid forbundet med problemer; |
| --- | --- |

17.

slår fast, at støjen fra tog mest effektivt bekæmpes ved at udstyre vogne med »støjsvage« bremseklodser. Finansieringen og den tekniske definition af dette udstyr er imidlertid forbundet med problemer;

| 18. | glæder sig principielt over, at Kommissionen kobler differentierede afgifter for jernbanestøj sammen med vedtagelsen af eurovignetdirektivet om internalisering af eksterne omkostninger ved godstransport med lastbil. Regionsudvalget bemærker imidlertid, at forslaget, i sin nuværende form, gør opkrævningen af støjafgifter obligatorisk for jernbanetransporten og frivillig for vejtransporten, hvilket kan resultere i ulige konkurrencevilkår; |
| --- | --- |

18.

glæder sig principielt over, at Kommissionen kobler differentierede afgifter for jernbanestøj sammen med vedtagelsen af eurovignetdirektivet om internalisering af eksterne omkostninger ved godstransport med lastbil. Regionsudvalget bemærker imidlertid, at forslaget, i sin nuværende form, gør opkrævningen af støjafgifter obligatorisk for jernbanetransporten og frivillig for vejtransporten, hvilket kan resultere i ulige konkurrencevilkår;

| 19. | glæder sig over Kommissionens forslag om at indføre afgifter, der skal virke som incitament til at nedbringe jernbanestøjen, men beklager, at Kommissionens forslag ikke gør kravet om, at afgifter skal virke som incitament til at nedbringe jernbanestøjen, betinget af et lignende krav for vejgodstransport. Udvalget er i øvrigt af den opfattelse, at det bør sikres, at støjsvage køretøjer ikke permanent underlægges en tung administrativ procedure. Når målet for støjreduktionen er nået, og det ikke længere er til gavn for offentligheden, at processen fortsættes, bør et støjafgiftssystem tilpasses til situationen eller helt afskaffes; |
| --- | --- |

19.

glæder sig over Kommissionens forslag om at indføre afgifter, der skal virke som incitament til at nedbringe jernbanestøjen, men beklager, at Kommissionens forslag ikke gør kravet om, at afgifter skal virke som incitament til at nedbringe jernbanestøjen, betinget af et lignende krav for vejgodstransport. Udvalget er i øvrigt af den opfattelse, at det bør sikres, at støjsvage køretøjer ikke permanent underlægges en tung administrativ procedure. Når målet for støjreduktionen er nået, og det ikke længere er til gavn for offentligheden, at processen fortsættes, bør et støjafgiftssystem tilpasses til situationen eller helt afskaffes;

| 20. | beklager med hensyn til finansieringen af infrastrukturen (artikel 8, artikel 30, bilag VII), at medlemsstaterne ikke er forpligtet til at høre de lokale og regionale myndigheder i forbindelse med udviklingen af nationale strategier for jernbaneinfrastruktur. Disse myndigheder kunne tillige udarbejde lokale strategier for jernbaneinfrastrukturen for en periode på mindst 5 år; |
| --- | --- |

20.

beklager med hensyn til finansieringen af infrastrukturen (artikel 8, artikel 30, bilag VII), at medlemsstaterne ikke er forpligtet til at høre de lokale og regionale myndigheder i forbindelse med udviklingen af nationale strategier for jernbaneinfrastruktur. Disse myndigheder kunne tillige udarbejde lokale strategier for jernbaneinfrastrukturen for en periode på mindst 5 år;

| 21. | støtter den obligatoriske indførelse af flerårige kontrakter mellem staten og infrastrukturforvalterne om finansieringen af vedligeholdelse og udskiftning af spor. Det bør dog sikres, at beslutninger om offentlig interesse angående infrastruktur og om de fornødne infrastrukturegenskaber fortsat træffes af medlemsstaterne selv; |
| --- | --- |

21.

støtter den obligatoriske indførelse af flerårige kontrakter mellem staten og infrastrukturforvalterne om finansieringen af vedligeholdelse og udskiftning af spor. Det bør dog sikres, at beslutninger om offentlig interesse angående infrastruktur og om de fornødne infrastrukturegenskaber fortsat træffes af medlemsstaterne selv;

| 22. | beklager imidlertid, at de lokale og regionale myndigheder ikke udtrykkeligt inddrages i forhandlingerne om disse aftaler, som vil have meget stor betydning for deres jernbanenets tilstand; |
| --- | --- |

22.

beklager imidlertid, at de lokale og regionale myndigheder ikke udtrykkeligt inddrages i forhandlingerne om disse aftaler, som vil have meget stor betydning for deres jernbanenets tilstand;

| 23. | glæder sig over, at gruppen af ansøgere, der kan godkendes (artikel 3, nr. 12, artikel 44), er blevet udvidet. Det vil blive lettere for organisationer, som ikke har jernbanelicens som f.eks. leverandører og havne, at reservere kapacitet. Dette burde også bane vejen for udviklingen af operatører, der transporterer gods over korte distancer (shortliners). |
| --- | --- |

23.

glæder sig over, at gruppen af ansøgere, der kan godkendes (artikel 3, nr. 12, artikel 44), er blevet udvidet. Det vil blive lettere for organisationer, som ikke har jernbanelicens som f.eks. leverandører og havne, at reservere kapacitet. Dette burde også bane vejen for udviklingen af operatører, der transporterer gods over korte distancer (shortliners).

Forslag til omarbejdning af den første jernbanepakke - øvrige politiske udfordringer

REGIONSUDVALGET

| 24. | støtter, når det gælder åbningen af markedet og regulering, generelt foranstaltninger, der sigter mod at styrke tilsynsmyndighedens kompetencer, således at der bliver bedre muligheder for at føre tilsyn med, at der er ikke-diskriminerende adgang til jernbanemarkedet, og skabe incitamenter til større effektivitet hos infrastrukturforvalteren. Hertil hører også, at medlemsstaternes hidtidige mulighed for at skabe sådanne incitamenter vha. regulerende foranstaltninger bibeholdes. Under hensyntagen til at de problemstillinger, der knytter sig til jernbanerne, bliver stadigt mere multinationale, bør man overveje at etablere en europæisk tilsynsmyndighed, som under overholdelse af nærhedsprincippet og med respekt af de nationale tilsynsmyndigheders kompetencer kan behandle spørgsmål, der vedrører flere medlemsstater. I første omgang kunne Kommissionen nedsætte en europæisk komité af tilsynsmyndigheder for jernbanesektoren, som skulle have til opgave at fungere som appelinstans for nationale tvister vedrørende reguleringen af nettene, og som skulle råde over retsmidler med henblik på at håndhæve gennemførelsen af sine beslutninger over for medlemsstaterne. Regionsudvalget mener endvidere, at Kommissionen mere aktivt skal arbejde for at indføre en fælles forvaltningsterminologi, fælles arbejdsnormer og et fælles trafikstyringssystem for at effektivisere trafikken; |
| --- | --- |

24.

støtter, når det gælder åbningen af markedet og regulering, generelt foranstaltninger, der sigter mod at styrke tilsynsmyndighedens kompetencer, således at der bliver bedre muligheder for at føre tilsyn med, at der er ikke-diskriminerende adgang til jernbanemarkedet, og skabe incitamenter til større effektivitet hos infrastrukturforvalteren. Hertil hører også, at medlemsstaternes hidtidige mulighed for at skabe sådanne incitamenter vha. regulerende foranstaltninger bibeholdes. Under hensyntagen til at de problemstillinger, der knytter sig til jernbanerne, bliver stadigt mere multinationale, bør man overveje at etablere en europæisk tilsynsmyndighed, som under overholdelse af nærhedsprincippet og med respekt af de nationale tilsynsmyndigheders kompetencer kan behandle spørgsmål, der vedrører flere medlemsstater. I første omgang kunne Kommissionen nedsætte en europæisk komité af tilsynsmyndigheder for jernbanesektoren, som skulle have til opgave at fungere som appelinstans for nationale tvister vedrørende reguleringen af nettene, og som skulle råde over retsmidler med henblik på at håndhæve gennemførelsen af sine beslutninger over for medlemsstaterne. Regionsudvalget mener endvidere, at Kommissionen mere aktivt skal arbejde for at indføre en fælles forvaltningsterminologi, fælles arbejdsnormer og et fælles trafikstyringssystem for at effektivisere trafikken;

| 25. | beklager, at Kommissionen ikke gør det til et lovkrav, at der skal være total adskillelse mellem infrastrukturforvalterne og jernbanevirksomhederne. Med en sådan adskillelse ville det være lettere at sikre ikke-diskriminerende adgang til infrastrukturen og samtidig undgå interessekonflikter mellem forvalteren af et naturligt monopol og brugerne heraf. Der skal være klare retningslinjer for, hvem der er ansvarlig for adgang til netværket, perroner, terminaler og øvrig infrastruktur; |
| --- | --- |

25.

beklager, at Kommissionen ikke gør det til et lovkrav, at der skal være total adskillelse mellem infrastrukturforvalterne og jernbanevirksomhederne. Med en sådan adskillelse ville det være lettere at sikre ikke-diskriminerende adgang til infrastrukturen og samtidig undgå interessekonflikter mellem forvalteren af et naturligt monopol og brugerne heraf. Der skal være klare retningslinjer for, hvem der er ansvarlig for adgang til netværket, perroner, terminaler og øvrig infrastruktur;

| 26. | understreger, at en total adskillelse mellem infrastrukturforvalterne og jernbanevirksomhederne under ingen omstændigheder kan tilsidesætte princippet i artikel 345 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, hvoraf det fremgår, at »De ejendomsretlige ordninger i medlemsstaterne [ikke] berøres [...] af traktaterne«; |
| --- | --- |

26.

understreger, at en total adskillelse mellem infrastrukturforvalterne og jernbanevirksomhederne under ingen omstændigheder kan tilsidesætte princippet i artikel 345 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, hvoraf det fremgår, at »De ejendomsretlige ordninger i medlemsstaterne [ikke] berøres [...] af traktaterne«;

| 27. | konstaterer med tilfredshed, hvad angår gennemsigtighed og prissætning, at såvel gods- og persontransportaktiviteter som forvaltningen af infrastrukturen og transporttjenesterne skal være skarpere adskilt i regnskaberne (artikel 6); |
| --- | --- |

27.

konstaterer med tilfredshed, hvad angår gennemsigtighed og prissætning, at såvel gods- og persontransportaktiviteter som forvaltningen af infrastrukturen og transporttjenesterne skal være skarpere adskilt i regnskaberne (artikel 6);

| 28. | konstaterer, at de præstationsordninger og (de allerede obligatoriske) præstationsforbedringsordninger, der skal anvendes til at fastlægge ansvaret for togforsinkelser, stadig ikke fungerer optimalt i Den Europæiske Union; |
| --- | --- |

28.

konstaterer, at de præstationsordninger og (de allerede obligatoriske) præstationsforbedringsordninger, der skal anvendes til at fastlægge ansvaret for togforsinkelser, stadig ikke fungerer optimalt i Den Europæiske Union;

| 29. | sætter imidlertid spørgsmålstegn ved detaljeringsgraden af de oplysninger, der skal gives om grundene til forsinkelser som anført i bilag VIII. Udvalget foreslår, at det til en begyndelse gøres til et krav at udarbejde planer for forbedring af præstationer, der er afpasset efter de enkelte infrastrukturforvalteres behov og midler; |
| --- | --- |

29.

sætter imidlertid spørgsmålstegn ved detaljeringsgraden af de oplysninger, der skal gives om grundene til forsinkelser som anført i bilag VIII. Udvalget foreslår, at det til en begyndelse gøres til et krav at udarbejde planer for forbedring af præstationer, der er afpasset efter de enkelte infrastrukturforvalteres behov og midler;

| 30. | glæder sig over tilføjelserne til netvejledningen, navnlig vedrørende jernbanetjenester (artikel 27, artikel 56, stk. 2); |
| --- | --- |

30.

glæder sig over tilføjelserne til netvejledningen, navnlig vedrørende jernbanetjenester (artikel 27, artikel 56, stk. 2);

| 31. | konstaterer med hensyn til delegerede retsakter, at Kommissionen foreslår at give sig selv meget vide beføjelser, eftersom de fleste af bilagene i forslaget vil kunne ændres ved en delegeret retsakt (artikel 60). Bilagene indeholder imidlertid elementer »af væsentlig betydning« for de lovgivningsmæssige rammer for jernbanesektoren. |
| --- | --- |

31.

konstaterer med hensyn til delegerede retsakter, at Kommissionen foreslår at give sig selv meget vide beføjelser, eftersom de fleste af bilagene i forslaget vil kunne ændres ved en delegeret retsakt (artikel 60). Bilagene indeholder imidlertid elementer »af væsentlig betydning« for de lovgivningsmæssige rammer for jernbanesektoren.

II.   FORSLAG TIL ÆNDRINGER

Ændringsforslag 1

Artikel 6, stk. 3

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| Medlemsstaterne skal sikre, at der føres og offentliggøres særskilte driftsregnskaber og balancer på den ene side for aktiviteter i forbindelse med jernbanegodstransport og på den anden side for aktiviteter i forbindelse med passagertransport. Offentlige midler, der udbetales til aktiviteter i forbindelse med transporttjenester som led i offentlig tjeneste, skal figurere særskilt for hver kontrakt om offentlig tjeneste i de relevante regnskaber, og de må ikke overføres til aktiviteter i forbindelse med andre transporttjenester eller anden form for aktivitet. | Medlemsstaterne skal sikre, at der føres og offentliggøres særskilte driftsregnskaber og balancer på den ene side for aktiviteter i forbindelse med jernbanegodstransport og på den anden side for aktiviteter i forbindelse med passagertransport. Offentlige midler, der udbetales til aktiviteter i forbindelse med transporttjenester som led i offentlig tjeneste, skal figurere særskilt for hver kontrakt om offentlig tjeneste i de relevante regnskaber, og de må ikke overføres til aktiviteter i forbindelse med andre transporttjenester eller anden form for aktivitet. |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

Medlemsstaterne skal sikre, at der føres og offentliggøres særskilte driftsregnskaber og balancer på den ene side for aktiviteter i forbindelse med jernbanegodstransport og på den anden side for aktiviteter i forbindelse med passagertransport. Offentlige midler, der udbetales til aktiviteter i forbindelse med transporttjenester som led i offentlig tjeneste, skal figurere særskilt for hver kontrakt om offentlig tjeneste i de relevante regnskaber, og de må ikke overføres til aktiviteter i forbindelse med andre transporttjenester eller anden form for aktivitet.

Medlemsstaterne skal sikre, at der føres og offentliggøres særskilte driftsregnskaber og balancer på den ene side for aktiviteter i forbindelse med jernbanegodstransport og på den anden side for aktiviteter i forbindelse med passagertransport. Offentlige midler, der udbetales til aktiviteter i forbindelse med transporttjenester som led i offentlig tjeneste, skal figurere særskilt for hver kontrakt om offentlig tjeneste i de relevante regnskaber, og de må ikke overføres til aktiviteter i forbindelse med andre transporttjenester eller anden form for aktivitet.

Begrundelse

Når flere kontrakter om offentlige tjenester varetages af samme selskab, og dette selskab ikke lader lokale filialer gennemføre de enkelte kontrakter, er der i øjeblikket ikke noget krav om offentliggørelse af særskilte regnskaber. I en sådan situation er et selskab således ikke tvunget til at holde administrationen af de tjenesteydelseskontrakter, som det har fået overdraget, strengt adskilt, hvilket modvirker en god kontrol med anvendelsen af offentlige midler.

Ændringsforslag 2

Artikel 8, stk. 1

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| Medlemsstaterne skal udvikle den nationale jernbaneinfrastruktur, idet de i givet fald tager hensyn til Unionens samlede behov. Med henblik herpå offentliggør de senest to år efter dette direktivs ikrafttræden en udviklingsstrategi for jernbaneinfrastrukturen med henblik på at opfylde fremtidige mobilitetsbehov på grundlag af en sund og bæredygtig finansiering af jernbanesystemet. Strategien skal dække en periode på mindst fem år og skal kunne forlænges. | Medlemsstaterne skal udvikle den nationale jernbaneinfrastruktur, idet de i givet fald tager hensyn til Unionens samlede behov. . Med henblik herpå offentliggør de senest to år efter dette direktivs ikrafttræden en udviklingsstrategi for jernbaneinfrastrukturen med henblik på at opfylde fremtidige mobilitetsbehov på grundlag af en sund og bæredygtig finansiering af jernbanesystemet. Strategien skal dække en periode på mindst fem år og skal kunne forlænges. . |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

Medlemsstaterne skal udvikle den nationale jernbaneinfrastruktur, idet de i givet fald tager hensyn til Unionens samlede behov. Med henblik herpå offentliggør de senest to år efter dette direktivs ikrafttræden en udviklingsstrategi for jernbaneinfrastrukturen med henblik på at opfylde fremtidige mobilitetsbehov på grundlag af en sund og bæredygtig finansiering af jernbanesystemet. Strategien skal dække en periode på mindst fem år og skal kunne forlænges.

Medlemsstaterne skal udvikle den nationale jernbaneinfrastruktur, idet de i givet fald tager hensyn til Unionens samlede behov. . Med henblik herpå offentliggør de senest to år efter dette direktivs ikrafttræden en udviklingsstrategi for jernbaneinfrastrukturen med henblik på at opfylde fremtidige mobilitetsbehov på grundlag af en sund og bæredygtig finansiering af jernbanesystemet. Strategien skal dække en periode på mindst fem år og skal kunne forlænges. .

Begrundelse

Medlemsstaterne bør være forpligtet til at høre de lokale og regionale myndigheder i forbindelse med udviklingen af nationale strategier for jernbaneinfrastrukturen. Disse myndigheder kunne tillige udarbejde lokale strategier for jernbaneinfrastrukturen for en periode på mindst 5 år.

Ændringsforslag 3

Artikel 30, stk. 3

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| Medlemsstaterne skal høre de berørte parter mindst én måned, før aftalen undertegnes, og offentliggøre den senest en måned efter indgåelsen. | Medlemsstaterne skal høre de berørte parter mindst én måned, før aftalen undertegnes, og offentliggøre den senest en måned efter indgåelsen. |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

Medlemsstaterne skal høre de berørte parter mindst én måned, før aftalen undertegnes, og offentliggøre den senest en måned efter indgåelsen.

Medlemsstaterne skal høre de berørte parter mindst én måned, før aftalen undertegnes, og offentliggøre den senest en måned efter indgåelsen.

Begrundelse

De lokale og regionale myndigheder bør udtrykkeligt inddrages i forhandlingerne om de flerårige finansieringsaftaler, der har meget stor betydning for jernbanenettets tilstand.

Ændringsforslag 4

Artikel 31, stk. 5

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| Når det i henhold til EU-lovgivningen er tilladt at opkræve afgifter for omkostninger ved støjgener fra vejgodstransport, skal infrastrukturafgifterne ændres for at tage hensyn til omkostningerne ved støjgener, der er forårsaget af togdriften i overensstemmelse med bilag VIII, punkt 2. | |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

Når det i henhold til EU-lovgivningen er tilladt at opkræve afgifter for omkostninger ved støjgener fra vejgodstransport, skal infrastrukturafgifterne ændres for at tage hensyn til omkostningerne ved støjgener, der er forårsaget af togdriften i overensstemmelse med bilag VIII, punkt 2.

Begrundelse

Teksten i artikel 31 bør indeholde endnu et krav, nemlig at et støjafgiftssystem ikke kun tager højde for de eksterne omkostninger ved støjgener, men også tilgodeser de betydelige omkostninger til opgraderingen af godsvogne og lokomotiver, der er et vigtigt incitament i processen.

Ændringsforslag 5

Artikel 47, stk. 5

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| (5)   Ved fastlæggelsen af prioriteringskriterierne tages der behørigt hensyn til betydningen af godstransporttjenester og især internationale godstransporttjenester. | (5)   Ved fastlæggelsen af prioriteringskriterierne tages der behørigt hensyn til betydningen af godstransporttjenester, og især internationale godstransporttjenester, . |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

(5)   Ved fastlæggelsen af prioriteringskriterierne tages der behørigt hensyn til betydningen af godstransporttjenester og især internationale godstransporttjenester.

(5)   Ved fastlæggelsen af prioriteringskriterierne tages der behørigt hensyn til betydningen af godstransporttjenester, og især internationale godstransporttjenester, .

Begrundelse

Godstransporten fra havne til varemodtagere i oplandet og omvendt udgør en uforholdsmæssig stor belastning for visse strækninger. Hvis der tages højde for dette faktum ved fastlæggelsen af prioriteringskriterierne kan dette bidrage til en løsning af problemet og forbedre havnenes netværksforbindelser til oplandet.

Ændringsforslag 6

Bilag I

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| Liste over jernbaneinfrastrukturelementer

  Jernbaneinfrastruktur omfatter følgende elementer, såfremt disse hører til hoved- og sidesporene, med undtagelse af spor inden for reparationsværksteder, baneværksteder eller lokomotivremiser samt private sportilslutninger:






  — | grunde |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

Liste over jernbaneinfrastrukturelementer

Jernbaneinfrastruktur omfatter følgende elementer, såfremt disse hører til hoved- og sidesporene, med undtagelse af spor inden for reparationsværksteder, baneværksteder eller lokomotivremiser samt private sportilslutninger:

—

grunde

| — | banelegeme og planum, især dæmninger, gennemskæringer, dræninger og afvandingsgrøfter, gennemløbsrør, beklædningsmure og beplantninger til beskyttelse af skråninger osv.; personperroner og læsseramper; rabatter og sidestier; indhegningsmure, hække, stakitter; brandlinier; opvarmningsanlæg til sporskifter; snehegn |
| --- | --- |

—

banelegeme og planum, især dæmninger, gennemskæringer, dræninger og afvandingsgrøfter, gennemløbsrør, beklædningsmure og beplantninger til beskyttelse af skråninger osv.; personperroner og læsseramper; rabatter og sidestier; indhegningsmure, hække, stakitter; brandlinier; opvarmningsanlæg til sporskifter; snehegn

| — | særlige konstruktioner: broer, stenkister og øvrige baneoverføringer, tunneller, overdækkede gennemskæringer og øvrige baneunderføringer; støttemure og afskærmninger mod laviner, nedstyrtende sten osv. |
| --- | --- |

—

særlige konstruktioner: broer, stenkister og øvrige baneoverføringer, tunneller, overdækkede gennemskæringer og øvrige baneunderføringer; støttemure og afskærmninger mod laviner, nedstyrtende sten osv.

| — | niveauoverkørsler med de til sikring af vejtrafikken nødvendige anlæg |
| --- | --- |

—

niveauoverkørsler med de til sikring af vejtrafikken nødvendige anlæg

| — | overbygning: skinner, rilleskinner, tvangsskinner; sveller og langsveller, let profiljern til skinnesamling; ballast inklusive grus og sand; sporskifter og skinnekryds; drejeskiver og skydebroer (med undtagelse af dem, der kun bruges til motorvogne) |
| --- | --- |

—

overbygning: skinner, rilleskinner, tvangsskinner; sveller og langsveller, let profiljern til skinnesamling; ballast inklusive grus og sand; sporskifter og skinnekryds; drejeskiver og skydebroer (med undtagelse af dem, der kun bruges til motorvogne)

| — | vejanlæg på banegårdsforpladser og i godsbanegårde med tilkørselsveje |
| --- | --- |

—

vejanlæg på banegårdsforpladser og i godsbanegårde med tilkørselsveje

| — | sikrings-, signal- og telekommunikationsanlæg på fri strækning, på banegårde og rangerbanegårde, herunder anlæg til produktion, transformering og fordeling af elektrisk strøm til signalvæsenet og telekommunikationsanlæggene; de til nævnte anlæg hørende bygninger; skinnebremser |
| --- | --- |

—

sikrings-, signal- og telekommunikationsanlæg på fri strækning, på banegårde og rangerbanegårde, herunder anlæg til produktion, transformering og fordeling af elektrisk strøm til signalvæsenet og telekommunikationsanlæggene; de til nævnte anlæg hørende bygninger; skinnebremser

| — | belysningsanlæg til trafikkens afvikling og sikring |
| --- | --- |

—

belysningsanlæg til trafikkens afvikling og sikring

| — | anlæg til transformering og tilførsel af strøm til den elektriske togfremdrift; understationer, strømforsyningsledninger mellem understation og køretråd, køreledninger med master, tredjeskinne med bærestolper |
| --- | --- |

—

anlæg til transformering og tilførsel af strøm til den elektriske togfremdrift; understationer, strømforsyningsledninger mellem understation og køretråd, køreledninger med master, tredjeskinne med bærestolper

| — | bygninger med tilknytning til infrastrukturen. |
| --- | --- |

—

bygninger med tilknytning til infrastrukturen.

Liste over jernbaneinfrastrukturelementer

Jernbaneinfrastruktur omfatter følgende elementer, såfremt disse hører til hoved- og sidesporene, med undtagelse af spor inden for reparationsværksteder, baneværksteder eller lokomotivremiser samt private sportilslutninger:

| — | grunde |
| --- | --- |

—

grunde

| — | banelegeme og planum, især dæmninger, gennemskæringer, dræninger og afvandingsgrøfter, gennemløbsrør, beklædningsmure og beplantninger til beskyttelse af skråninger osv.; personperroner og læsseramper; rabatter og sidestier; indhegningsmure, hække, stakitter; brandlinier; opvarmningsanlæg til sporskifter; snehegn |
| --- | --- |

—

banelegeme og planum, især dæmninger, gennemskæringer, dræninger og afvandingsgrøfter, gennemløbsrør, beklædningsmure og beplantninger til beskyttelse af skråninger osv.; personperroner og læsseramper; rabatter og sidestier; indhegningsmure, hække, stakitter; brandlinier; opvarmningsanlæg til sporskifter; snehegn

| — | særlige konstruktioner: broer, stenkister og øvrige baneoverføringer, tunneller, overdækkede gennemskæringer og øvrige baneunderføringer; støttemure og afskærmninger mod laviner, nedstyrtende sten osv. |
| --- | --- |

—

særlige konstruktioner: broer, stenkister og øvrige baneoverføringer, tunneller, overdækkede gennemskæringer og øvrige baneunderføringer; støttemure og afskærmninger mod laviner, nedstyrtende sten osv.

| — | niveauoverkørsler med de til sikring af vejtrafikken nødvendige anlæg |
| --- | --- |

—

niveauoverkørsler med de til sikring af vejtrafikken nødvendige anlæg

| — | overbygning: skinner, rilleskinner, tvangsskinner; sveller og langsveller, let profiljern til skinnesamling; ballast inklusive grus og sand; sporskifter og skinnekryds; drejeskiver og skydebroer (med undtagelse af dem, der kun bruges til motorvogne) |
| --- | --- |

—

overbygning: skinner, rilleskinner, tvangsskinner; sveller og langsveller, let profiljern til skinnesamling; ballast inklusive grus og sand; sporskifter og skinnekryds; drejeskiver og skydebroer (med undtagelse af dem, der kun bruges til motorvogne)

| — | vejanlæg på banegårdsforpladser og i godsbanegårde med tilkørselsveje |
| --- | --- |

—

vejanlæg på banegårdsforpladser og i godsbanegårde med tilkørselsveje

| — | sikrings-, signal- og telekommunikationsanlæg på fri strækning, på banegårde og rangerbanegårde, herunder anlæg til produktion, transformering og fordeling af elektrisk strøm til signalvæsenet og telekommunikationsanlæggene; de til nævnte anlæg hørende bygninger; skinnebremser |
| --- | --- |

—

sikrings-, signal- og telekommunikationsanlæg på fri strækning, på banegårde og rangerbanegårde, herunder anlæg til produktion, transformering og fordeling af elektrisk strøm til signalvæsenet og telekommunikationsanlæggene; de til nævnte anlæg hørende bygninger; skinnebremser

| — | belysningsanlæg til trafikkens afvikling og sikring |
| --- | --- |

—

belysningsanlæg til trafikkens afvikling og sikring

| — | anlæg til transformering og tilførsel af strøm til den elektriske togfremdrift; understationer, strømforsyningsledninger mellem understation og køretråd, køreledninger med master, tredjeskinne med bærestolper |
| --- | --- |

—

anlæg til transformering og tilførsel af strøm til den elektriske togfremdrift; understationer, strømforsyningsledninger mellem understation og køretråd, køreledninger med master, tredjeskinne med bærestolper

| — | bygninger med tilknytning til infrastrukturen |
| --- | --- |

—

bygninger med tilknytning til infrastrukturen

| — | |
| --- | --- |

—

Begrundelse

Transportrelaterede elementer i stationsbygninger bør tilføjes i bilag I.

Ændringsforslag 7

Bilag III

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| Ydelser, der skal leveres til jernbanevirksomhederne

  (jf. artikel 13)






  1. | Minimumsadgangsydelser omfatter:






  a) | behandling af ansøgninger om jernbaneinfrastrukturkapacitet |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

Ydelser, der skal leveres til jernbanevirksomhederne

(jf. artikel 13)

1.

Minimumsadgangsydelser omfatter:

a)

behandling af ansøgninger om jernbaneinfrastrukturkapacitet

| b) | ret til at benytte den kapacitet, der tildeles |
| --- | --- |

b)

ret til at benytte den kapacitet, der tildeles

| c) | brug af køresporskifter og skiftestationer |
| --- | --- |

c)

brug af køresporskifter og skiftestationer

| d) | togkontrol, herunder signalgivning, regulering, ekspedition samt fremsendelse og tilvejebringelse af oplysninger om togbevægelser |
| --- | --- |

d)

togkontrol, herunder signalgivning, regulering, ekspedition samt fremsendelse og tilvejebringelse af oplysninger om togbevægelser

| e) | brug af elforsyningsudstyr til levering af strøm til elektrisk kørsel, hvor dette forefindes |
| --- | --- |

e)

brug af elforsyningsudstyr til levering af strøm til elektrisk kørsel, hvor dette forefindes

| f) | brændstofpåfyldningsfaciliteter, når disse forefindes |
| --- | --- |

f)

brændstofpåfyldningsfaciliteter, når disse forefindes

| g) | alle andre oplysninger, der er nødvendige for at iværksætte eller drive den tjeneste, hvortil der er tildelt infrastrukturkapacitet. |
| --- | --- |

g)

alle andre oplysninger, der er nødvendige for at iværksætte eller drive den tjeneste, hvortil der er tildelt infrastrukturkapacitet.

Ydelser, der skal leveres til jernbanevirksomhederne

(jf. artikel 13)

| 1. | Minimumsadgangsydelser omfatter:






  a) | behandling af ansøgninger om jernbaneinfrastrukturkapacitet |
| --- | --- | --- |

1.

Minimumsadgangsydelser omfatter:

a)

behandling af ansøgninger om jernbaneinfrastrukturkapacitet

| b) | ret til at benytte den kapacitet, der tildeles |
| --- | --- |

b)

ret til at benytte den kapacitet, der tildeles

| c) | brug af køresporskifter og skiftestationer |
| --- | --- |

c)

brug af køresporskifter og skiftestationer

| d) | togkontrol, herunder signalgivning, regulering, ekspedition samt fremsendelse og tilvejebringelse af oplysninger om togbevægelser |
| --- | --- |

d)

togkontrol, herunder signalgivning, regulering, ekspedition samt fremsendelse og tilvejebringelse af oplysninger om togbevægelser

| e) | brug af elforsyningsudstyr til levering af strøm til elektrisk kørsel, hvor dette forefindes |
| --- | --- |

e)

brug af elforsyningsudstyr til levering af strøm til elektrisk kørsel, hvor dette forefindes

| f) | brændstofpåfyldningsfaciliteter, når disse forefindes |
| --- | --- |

f)

brændstofpåfyldningsfaciliteter, når disse forefindes

| g) | alle andre oplysninger, der er nødvendige for at iværksætte eller drive den tjeneste, hvortil der er tildelt infrastrukturkapacitet |
| --- | --- |

g)

alle andre oplysninger, der er nødvendige for at iværksætte eller drive den tjeneste, hvortil der er tildelt infrastrukturkapacitet

| | |
| --- | --- |

2.

| 2. | ⇨ Der skal også gives ⇦ adgang til servicefaciliteter og levering af ydelser ⇨ i følgende faciliteter ⇦: | |
| --- | --- | --- |

⇨ Der skal også gives ⇦ adgang til servicefaciliteter og levering af ydelser ⇨ i følgende faciliteter ⇦:

a)

| | |
| --- | --- |

| a) | passagerstationer og dertil hørende bygninger og andre faciliteter ⇨, herunder billetsalg og rejseinformation ⇦ |
| --- | --- |

passagerstationer og dertil hørende bygninger og andre faciliteter ⇨, herunder billetsalg og rejseinformation ⇦

| b) | godsterminaler |
| --- | --- |

b)

godsterminaler

| c) | rangerterræner |
| --- | --- |

c)

rangerterræner

| d) | togformeringsfaciliteter |
| --- | --- |

d)

togformeringsfaciliteter

| e) | depotspor |
| --- | --- |

e)

depotspor

| f) | vedligeholdelsesfaciliteter og andre tekniske faciliteter |
| --- | --- |

f)

vedligeholdelsesfaciliteter og andre tekniske faciliteter

| g) | havnefaciliteter, som er knyttet til jernbaneaktiviteter |
| --- | --- |

g)

havnefaciliteter, som er knyttet til jernbaneaktiviteter

| h) | hjælpefaciliteter, herunder slæbetjenester |
| --- | --- |

h)

hjælpefaciliteter, herunder slæbetjenester

| 2. | ⇨ Der skal også gives ⇦ adgang til servicefaciliteter og levering af ydelser ⇨ i følgende faciliteter ⇦: | |
| --- | --- | --- |

2.

⇨ Der skal også gives ⇦ adgang til servicefaciliteter og levering af ydelser ⇨ i følgende faciliteter ⇦:

a)

| | |
| --- | --- |

| a) | passagerstationer og dertil hørende bygninger og andre faciliteter ⇨ ⇦ |
| --- | --- |

passagerstationer og dertil hørende bygninger og andre faciliteter ⇨ ⇦

| b) | godsterminaler |
| --- | --- |

b)

godsterminaler

| c) | rangerterræner |
| --- | --- |

c)

rangerterræner

| d) | togformeringsfaciliteter |
| --- | --- |

d)

togformeringsfaciliteter

| e) | depotspor |
| --- | --- |

e)

depotspor

| f) | vedligeholdelsesfaciliteter og andre tekniske faciliteter |
| --- | --- |

f)

vedligeholdelsesfaciliteter og andre tekniske faciliteter

| g) | havnefaciliteter, som er knyttet til jernbaneaktiviteter |
| --- | --- |

g)

havnefaciliteter, som er knyttet til jernbaneaktiviteter

| h) | hjælpefaciliteter, herunder slæbetjenester. |
| --- | --- |

h)

hjælpefaciliteter, herunder slæbetjenester.

| i) | |
| --- | --- |

i)

3.

| 3. | Ekstra ydelser kan omfatte:






  a) | strøm til elektrisk kørsel ⇨, idet afgifterne herfor på fakturaerne skal figurere særskilt fra afgifterne for brug af elforsyningsudstyr ⇦ |
| --- | --- | --- |

Ekstra ydelser kan omfatte:

a)

strøm til elektrisk kørsel ⇨, idet afgifterne herfor på fakturaerne skal figurere særskilt fra afgifterne for brug af elforsyningsudstyr ⇦

| b) | forvarmning af passagertog |
| --- | --- |

b)

forvarmning af passagertog

| c) | levering af brændstof ⇨, idet afgifterne herfor på fakturaerne skal figurere særskilt fra afgifterne for brug af brændstofpåfyldningsfaciliteter ⇦ |
| --- | --- |

c)

levering af brændstof ⇨, idet afgifterne herfor på fakturaerne skal figurere særskilt fra afgifterne for brug af brændstofpåfyldningsfaciliteter ⇦

| d) | særlige kontrakter om:






  — | kontrol af transport af farligt gods |
| --- | --- | --- |

d)

særlige kontrakter om:

—

kontrol af transport af farligt gods

| — | assistance til kørsel af specialtog. |
| --- | --- |

—

assistance til kørsel af specialtog.

| 3. | Ekstra ydelser kan omfatte:






  a) | strøm til elektrisk kørsel ⇨, idet afgifterne herfor på fakturaerne skal figurere særskilt fra afgifterne for brug af elforsyningsudstyr ⇦ |
| --- | --- | --- |

3.

Ekstra ydelser kan omfatte:

a)

strøm til elektrisk kørsel ⇨, idet afgifterne herfor på fakturaerne skal figurere særskilt fra afgifterne for brug af elforsyningsudstyr ⇦

| b) | forvarmning af passagertog |
| --- | --- |

b)

forvarmning af passagertog

| c) | levering af brændstof ⇨, idet afgifterne herfor på fakturaerne skal figurere særskilt fra afgifterne for brug af brændstofpåfyldningsfaciliteter ⇦ |
| --- | --- |

c)

levering af brændstof ⇨, idet afgifterne herfor på fakturaerne skal figurere særskilt fra afgifterne for brug af brændstofpåfyldningsfaciliteter ⇦

| d) | særlige kontrakter om:






  — | kontrol af transport af farligt gods |
| --- | --- | --- |

d)

særlige kontrakter om:

—

kontrol af transport af farligt gods

| — | assistance til kørsel af specialtog. |
| --- | --- |

—

assistance til kørsel af specialtog.

| 4. | Hjælpeydelser kan omfatte:






  a) | adgang til telenet |
| --- | --- | --- |

4.

Hjælpeydelser kan omfatte:

a)

adgang til telenet

| b) | levering af supplerende oplysninger |
| --- | --- |

b)

levering af supplerende oplysninger

| c) | teknisk inspektion af rullende materiel |
| --- | --- |

c)

teknisk inspektion af rullende materiel

| 4. | Hjælpeydelser kan omfatte:






  a) | adgang til telenet |
| --- | --- | --- |

4.

Hjælpeydelser kan omfatte:

a)

adgang til telenet

| b) | levering af supplerende oplysninger |
| --- | --- |

b)

levering af supplerende oplysninger

| c) | teknisk inspektion af rullende materiel |
| --- | --- |

c)

teknisk inspektion af rullende materiel

Begrundelse

Information, der skal gøre det muligt for de rejsende at orientere sig og få adgang til tjenester på stationen, må ikke splittes op på flere operatører, fordi dette vil gå ud over sammenhængen og læseligheden. Ved at holde fast ved ensartede og fælles informationsmetoder garanteres operatørerne, at deres service er synlig, uden at de behøver at fordele de fælles modtagelses- og informationsområder i mellem sig.

Ændringsforslag 8

Bilag VIII

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| 2. | For støjdifferentierede infrastrukturafgifter, jf. artikel 31, stk. 5, skal følgende krav opfyldes: |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

2.

For støjdifferentierede infrastrukturafgifter, jf. artikel 31, stk. 5, skal følgende krav opfyldes:

| 2. | For støjdifferentierede infrastrukturafgifter, jf. artikel 31, stk. 5, skal følgende krav opfyldes: |
| --- | --- |

2.

For støjdifferentierede infrastrukturafgifter, jf. artikel 31, stk. 5, skal følgende krav opfyldes:

| a) | Afgiften skal være differentieret, således at den afspejler sammensætningen af et tog bestående af køretøjer, som overholder de grænseværdier for støj, der er fastsat i Kommissionens beslutning 2006/66/EF (TSI'en om støj). |
| --- | --- |

a)

Afgiften skal være differentieret, således at den afspejler sammensætningen af et tog bestående af køretøjer, som overholder de grænseværdier for støj, der er fastsat i Kommissionens beslutning 2006/66/EF (TSI'en om støj).

| a) | Afgiften skal være differentieret, således at den afspejler sammensætningen af et tog bestående af køretøjer, som overholder de grænseværdier for støj, der er fastsat i Kommissionens beslutning 2006/66/EF (TSI'en om støj). |
| --- | --- |

a)

Afgiften skal være differentieret, således at den afspejler sammensætningen af et tog bestående af køretøjer, som overholder de grænseværdier for støj, der er fastsat i Kommissionens beslutning 2006/66/EF (TSI'en om støj).

| b) | Godsvogne skal prioriteres. |
| --- | --- |

b)

Godsvogne skal prioriteres.

| b) |
| --- |

b)

| c) | En differentiering i overensstemmelse med godsvognes støjemissionsniveauer skal gøre det muligt inden for en rimelig periode at tilbagebetale investeringer til modernisering af vogne med den mest økonomisk bæredygtige bremseteknologi, der er til rådighed. |
| --- | --- |

c)

En differentiering i overensstemmelse med godsvognes støjemissionsniveauer skal gøre det muligt inden for en rimelig periode at tilbagebetale investeringer til modernisering af vogne med den mest økonomisk bæredygtige bremseteknologi, der er til rådighed.

| c) | En differentiering i overensstemmelse med godsvognes støjemissionsniveauer skal gøre det muligt inden for en rimelig periode at tilbagebetale investeringer til modernisering af vogne med den mest økonomisk bæredygtige bremseteknologi, der er til rådighed. |
| --- | --- |

c)

En differentiering i overensstemmelse med godsvognes støjemissionsniveauer skal gøre det muligt inden for en rimelig periode at tilbagebetale investeringer til modernisering af vogne med den mest økonomisk bæredygtige bremseteknologi, der er til rådighed.

| d) | Ved differentieringen af afgifter kan andre elementer tages i betragtning, f.eks.






  i) | tidspunkt af døgnet, navnlig nattetimer for støjemissioner |
| --- | --- | --- |

d)

Ved differentieringen af afgifter kan andre elementer tages i betragtning, f.eks.

i)

tidspunkt af døgnet, navnlig nattetimer for støjemissioner

| ii) | togsammensætning med indvirkning på støjemissionsniveauet |
| --- | --- |

ii)

togsammensætning med indvirkning på støjemissionsniveauet

| iii) | følsomheden i det område, der er berørt af lokale emissioner |
| --- | --- |

iii)

følsomheden i det område, der er berørt af lokale emissioner

| iv) | andre støjemissionskategorier, som er betydeligt lavere end dem, der er anført under litra a). |
| --- | --- |

iv)

andre støjemissionskategorier, som er betydeligt lavere end dem, der er anført under litra a).

| d) | Ved differentieringen af afgifter kan andre elementer tages i betragtning, f.eks.






  i) | tidspunkt af døgnet, navnlig nattetimer for støjemissioner |
| --- | --- | --- |

d)

Ved differentieringen af afgifter kan andre elementer tages i betragtning, f.eks.

i)

tidspunkt af døgnet, navnlig nattetimer for støjemissioner

| ii) | togsammensætning med indvirkning på støjemissionsniveauet |
| --- | --- |

ii)

togsammensætning med indvirkning på støjemissionsniveauet

| iii) | følsomheden i det område, der er berørt af lokale emissioner |
| --- | --- |

iii)

følsomheden i det område, der er berørt af lokale emissioner

| iv) | andre støjemissionskategorier, som er betydeligt lavere end dem, der er anført under litra a). |
| --- | --- |

iv)

andre støjemissionskategorier, som er betydeligt lavere end dem, der er anført under litra a).

Begrundelse

Direktivforslaget har til formål at sikre, at det kun bliver muligt at indkalkulere eksterne støjrelaterede omkostninger i jernbanetransporten, hvis det samme også er muligt for vejtransportens vedkommende. Kun på den måde kan det sikres, at der etableres lige konkurrencevilkår for henholdsvis jernbane- og vejtransport. Denne strategi realiseres imidlertid ikke, idet definitionen af togdrift, hvis støjgener kan indgå som en ekstern omkostning i infrastrukturafgifterne under ovennævnte betingelse, kan misforstås:

Artikel 31, stk. 5 henviser til bilag VIII, punkt 2. Hvad angår de støjemissioner, som der kan tages højde for ved beregningen af infrastrukturafgifterne, henvises der her til Kommissionens beslutning 2006/66/EF (TSI'en om støj) – EUT L 37/1 af 8. februar 2006 (se litra a). I bilaget til denne beslutning specificeres imidlertid ikke blot støjemissionsværdier for godsvogne, men også for bl.a. passagervogne.

Dette medfører, at eksterne omkostninger med relation til støjgener også kan lægges passagertransporten med jernbane til last. For vejtransportens vedkommende er det imidlertid kun muligt at indkalkulere disse omkostninger i godstransporten og ikke i persontransporten.

Ændringsforslaget sigter på igen at skabe lige konkurrencevilkår.

Bruxelles, den 28. januar 2011.

Mercedes BRESSO

Formand for Regionsudvalget

---

| 2.4.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 104/62 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 104/62

---

Regionsudvalgets udtalelse »Valgfrihed for medlemsstaterne til at træffe beslutninger om dyrkning af genetisk modificerede organismer på deres territorium«

2011/C 104/13

REGIONSUDVALGET

| — | bifalder Kommissionens forslag, der har til formål at ændre den eksisterende lovgivning, således at medlemsstaterne får større frihed til at træffe beslutning, hvad angår muligheden for at begrænse eller forbyde dyrkning af genetisk modificerede organiser, der er godkendt på EU-niveau; |
| --- | --- |

—

bifalder Kommissionens forslag, der har til formål at ændre den eksisterende lovgivning, således at medlemsstaterne får større frihed til at træffe beslutning, hvad angår muligheden for at begrænse eller forbyde dyrkning af genetisk modificerede organiser, der er godkendt på EU-niveau;

| — | glæder sig endvidere over åbenheden i denne nye tilgang, hvor andre årsager (det sociale aspekt, bæredygtighed, etik, osv.) kan komme i betragtning i et forbud mod at dyrke GMO-afgrøder på et givet territorium; |
| --- | --- |

—

glæder sig endvidere over åbenheden i denne nye tilgang, hvor andre årsager (det sociale aspekt, bæredygtighed, etik, osv.) kan komme i betragtning i et forbud mod at dyrke GMO-afgrøder på et givet territorium;

| — | opfordrer derfor Kommissionen til præcist at gøre rede for, hvilke krav og kriterier der er for gennemførelsen af de nye begrænsningstiltag, der kunne blive vedtaget, og understreger, at det er absolut nødvendigt, at de lokale og regionale myndigheder inddrages i de beslutninger, der træffes på deres område; |
| --- | --- |

—

opfordrer derfor Kommissionen til præcist at gøre rede for, hvilke krav og kriterier der er for gennemførelsen af de nye begrænsningstiltag, der kunne blive vedtaget, og understreger, at det er absolut nødvendigt, at de lokale og regionale myndigheder inddrages i de beslutninger, der træffes på deres område;

| — | påpeger, at det er nødvendigt at tage hensyn til nationale og regionale beslutninger og foranstaltninger vedrørende forbud, for så vidt som disse på et marked, som er transparent for forbrugerne, ikke bør havne i et juridisk tomrum; |
| --- | --- |

—

påpeger, at det er nødvendigt at tage hensyn til nationale og regionale beslutninger og foranstaltninger vedrørende forbud, for så vidt som disse på et marked, som er transparent for forbrugerne, ikke bør havne i et juridisk tomrum;

| — | påpeger følgende problemer, som det mener, må gå løses inden ændringen af direktiv 2001/18/EF, for så vidt angår medlemsstaternes mulighed for at begrænse eller forbyde dyrkning af GMO’er på deres område:






  — | mangler i de eksisterende regler for mærkning af »produkter fremstillet på basis af GMO’er«; |
| --- | --- | --- |

—

påpeger følgende problemer, som det mener, må gå løses inden ændringen af direktiv 2001/18/EF, for så vidt angår medlemsstaternes mulighed for at begrænse eller forbyde dyrkning af GMO’er på deres område:

—

mangler i de eksisterende regler for mærkning af »produkter fremstillet på basis af GMO’er«;

| — | mangler i risikovurderings- og kontrolprocedurerne; |
| --- | --- |

—

mangler i risikovurderings- og kontrolprocedurerne;

| — | GMO-dyrknings negative indflydelse på de traditionelle eller økologiske afgrøder og på politikken vedrørende udviklingen i landdistrikterne; |
| --- | --- |

—

GMO-dyrknings negative indflydelse på de traditionelle eller økologiske afgrøder og på politikken vedrørende udviklingen i landdistrikterne;

| — | finder, at der er behov for et tættere samarbejde mellem EFSA og de kompetente nationale og regionale myndigheder vedrørende GMO-dyrkning, og opfordrer Kommissionen til at fortsætte det allerede påbegyndte arbejde på området. |
| --- | --- |

—

finder, at der er behov for et tættere samarbejde mellem EFSA og de kompetente nationale og regionale myndigheder vedrørende GMO-dyrkning, og opfordrer Kommissionen til at fortsætte det allerede påbegyndte arbejde på området.

| Ordfører | : | Savino Antonio Santarella (IT/PPE), Borgmester i Candela |
| --- | --- | --- |
| Basisdokumenter | : | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af direktiv 2001/18/EF for så vidt angår medlemsstaternes mulighed for at begrænse eller forbyde dyrkning af gmo’er på deres område
  KOM(2010) 375 endelig
  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om valgfrihed for medlemsstaterne til at træffe beslutninger om dyrkning af genetisk modificerede afgrøder
  KOM(2010) 380 endelig |

Ordfører

:

Savino Antonio Santarella (IT/PPE), Borgmester i Candela

Basisdokumenter

:

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af direktiv 2001/18/EF for så vidt angår medlemsstaternes mulighed for at begrænse eller forbyde dyrkning af gmo’er på deres område

KOM(2010) 375 endelig

Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om valgfrihed for medlemsstaterne til at træffe beslutninger om dyrkning af genetisk modificerede afgrøder

KOM(2010) 380 endelig

I.   POLITISKE ANBEFALINGER

REGIONSUDVALGET

| 1. | bifalder Kommissionens forslag, der har til formål at ændre den eksisterende lovgivning, således at medlemsstaterne får større frihed til at træffe beslutning, hvad angår muligheden for at begrænse eller forbyde dyrkning af genetisk modificerede organiser, der er godkendt på EU-niveau. Udvalget noterer sig endvidere, at der i forslaget ikke sættes spørgsmål ved EU’s gældende autorisations- og markedsføringssystem; |
| --- | --- |

1.

bifalder Kommissionens forslag, der har til formål at ændre den eksisterende lovgivning, således at medlemsstaterne får større frihed til at træffe beslutning, hvad angår muligheden for at begrænse eller forbyde dyrkning af genetisk modificerede organiser, der er godkendt på EU-niveau. Udvalget noterer sig endvidere, at der i forslaget ikke sættes spørgsmål ved EU’s gældende autorisations- og markedsføringssystem;

| 2. | minder om, at de nuværende europæiske rammer giver medlemsstaterne mulighed for at træffe foranstaltninger på nationalt niveau, der er nødvendige for at sikre sameksistens og undgå utilsigtet forekomst af GMO’er i konventionelle eller økologiske afgrøder; |
| --- | --- |

2.

minder om, at de nuværende europæiske rammer giver medlemsstaterne mulighed for at træffe foranstaltninger på nationalt niveau, der er nødvendige for at sikre sameksistens og undgå utilsigtet forekomst af GMO’er i konventionelle eller økologiske afgrøder;

| 3. | understreger desuden, at Kommission og Rådet har anerkendt behovet for at forbedre de nuværende bestemmelser, herunder om dyrkning af GMO’er, og påpeger, at det er nødvendigt at tage hensyn til nationale og regionale beslutninger og foranstaltninger vedrørende forbud, for så vidt som disse på et marked, som er transparent for forbrugerne, ikke bør havne i et juridisk tomrum; |
| --- | --- |

3.

understreger desuden, at Kommission og Rådet har anerkendt behovet for at forbedre de nuværende bestemmelser, herunder om dyrkning af GMO’er, og påpeger, at det er nødvendigt at tage hensyn til nationale og regionale beslutninger og foranstaltninger vedrørende forbud, for så vidt som disse på et marked, som er transparent for forbrugerne, ikke bør havne i et juridisk tomrum;

| 4. | henviser til, at mange lokale og regionale myndigheder har meddelt, at de ikke ønsker genetisk modificerede organismer på deres område, har erklæret sig for »GMO-fri zoner« og har dannet netværk; |
| --- | --- |

4.

henviser til, at mange lokale og regionale myndigheder har meddelt, at de ikke ønsker genetisk modificerede organismer på deres område, har erklæret sig for »GMO-fri zoner« og har dannet netværk;

| 5. | konstaterer, at Kommissionens forslag til indførelse af en ny artikel (26b) i det gældende direktiv 2001/18/EF sigter mod at tillade medlemsstaterne at vedtage foranstaltninger, der begrænser eller forbyder dyrkningen på en del af eller hele deres territorium af alle genetisk modificerede organismer eller af nogle af dem, som er tilladte på EU-niveau, forudsat at de pågældende foranstaltninger er begrundet i andre forhold end dem, der vedrører de uønskede virkninger for sundheden og miljøet, der vil kunne være forbundet med udsætning eller markedsføring af disse GMO’er; |
| --- | --- |

5.

konstaterer, at Kommissionens forslag til indførelse af en ny artikel (26b) i det gældende direktiv 2001/18/EF sigter mod at tillade medlemsstaterne at vedtage foranstaltninger, der begrænser eller forbyder dyrkningen på en del af eller hele deres territorium af alle genetisk modificerede organismer eller af nogle af dem, som er tilladte på EU-niveau, forudsat at de pågældende foranstaltninger er begrundet i andre forhold end dem, der vedrører de uønskede virkninger for sundheden og miljøet, der vil kunne være forbundet med udsætning eller markedsføring af disse GMO’er;

| 6. | konstaterer desuden, at foranstaltninger af denne art kun må vedrøre dyrkning af GMO’er, hindre markedsføring og import af genetisk modificerede frø og produkter, og at de bør være forenelige med EU’s internationale forpligtelser, navnlig forpligtelser over for Verdenshandelsorganisationen; |
| --- | --- |

6.

konstaterer desuden, at foranstaltninger af denne art kun må vedrøre dyrkning af GMO’er, hindre markedsføring og import af genetisk modificerede frø og produkter, og at de bør være forenelige med EU’s internationale forpligtelser, navnlig forpligtelser over for Verdenshandelsorganisationen;

| 7. | noterer sig, at Kommissionen efter at have gennemgået den eksisterende lovgivning om GMO-dyrkning i lyset af erfaringerne og gennemførelsen af nærhedsprincippet har valgt en positiv tilgang. Udvalget mener dog ikke, at forslaget helt løser alle de problemer, som GMO’erne skaber for landbruget og udviklingen af lokalområder. Det opfordrer derfor Kommissionen til præcist at gøre rede for, hvilke krav og kriterier der er for gennemførelsen af de nye begrænsningstiltag, der kunne blive vedtaget, og understreger, at det er absolut nødvendigt, at de lokale og regionale myndigheder inddrages i de beslutninger, der træffes på deres område; |
| --- | --- |

7.

noterer sig, at Kommissionen efter at have gennemgået den eksisterende lovgivning om GMO-dyrkning i lyset af erfaringerne og gennemførelsen af nærhedsprincippet har valgt en positiv tilgang. Udvalget mener dog ikke, at forslaget helt løser alle de problemer, som GMO’erne skaber for landbruget og udviklingen af lokalområder. Det opfordrer derfor Kommissionen til præcist at gøre rede for, hvilke krav og kriterier der er for gennemførelsen af de nye begrænsningstiltag, der kunne blive vedtaget, og understreger, at det er absolut nødvendigt, at de lokale og regionale myndigheder inddrages i de beslutninger, der træffes på deres område;

| 8. | understreger, at landbrugspolitikken og politikken for udvikling af landdistrikter vil blive ramt af konsekvenserne af disse beslutninger, for så vidt som dyrkning af genetisk modificerede organismer indebærer valgmuligheder, som er anderledes end ved dyrkning af traditionelle planter. F.eks. synes GMO-produktion at favorisere modeller, som fremmer monokultur og skaber problemer knyttet til frakobling af distributionsleddet og mere generelt sameksistensen mellem genetisk modificerede afgrøder og konventionelt og økologisk landbrug; |
| --- | --- |

8.

understreger, at landbrugspolitikken og politikken for udvikling af landdistrikter vil blive ramt af konsekvenserne af disse beslutninger, for så vidt som dyrkning af genetisk modificerede organismer indebærer valgmuligheder, som er anderledes end ved dyrkning af traditionelle planter. F.eks. synes GMO-produktion at favorisere modeller, som fremmer monokultur og skaber problemer knyttet til frakobling af distributionsleddet og mere generelt sameksistensen mellem genetisk modificerede afgrøder og konventionelt og økologisk landbrug;

| 9. | påpeger følgende problemer, som det mener, må gå løses inden ændringen af direktiv 2001/18/EF, for så vidt angår medlemsstaternes mulighed for at begrænse eller forbyde dyrkning af GMO’er på deres område:






  — | mangler i de eksisterende regler for mærkning af »produkter fremstillet på basis af GMO’er«; |
| --- | --- | --- |

9.

påpeger følgende problemer, som det mener, må gå løses inden ændringen af direktiv 2001/18/EF, for så vidt angår medlemsstaternes mulighed for at begrænse eller forbyde dyrkning af GMO’er på deres område:

—

mangler i de eksisterende regler for mærkning af »produkter fremstillet på basis af GMO’er«;

| — | mangler i risikovurderings- og kontrolprocedurerne; |
| --- | --- |

—

mangler i risikovurderings- og kontrolprocedurerne;

| — | GMO-dyrknings negative indflydelse på de traditionelle eller økologiske afgrøder og på politikken vedrørende udviklingen i landdistrikterne. |
| --- | --- |

—

GMO-dyrknings negative indflydelse på de traditionelle eller økologiske afgrøder og på politikken vedrørende udviklingen i landdistrikterne.

Mangler i reglerne for mærkningen af »produkter fremstillet på basis af GMO’er«

REGIONSUDVALGET

| 10. | mener, at den nuværende ordning for mærkning af produkter fremstillet på basis af GMO’er er mangelfuld, især når det gælder produkter beregnet til dyreopdræt. Størstedelen af produkterne fra aktuelle GMO-afgrøder går til dyreopdræt og ender derfor først efter en transformation til f.eks. kød, mælk eller æg som menneskeføde og risikerer således med den nuværende lovgivning at unddrage sig mærkning. I denne situation begrænses forbrugerens mulighed for at vælge slutprodukt, og forbrugeren køber og/eller konsumerer - selv uden at ville det – produkter, der er et resultat af en transformation; |
| --- | --- |

10.

mener, at den nuværende ordning for mærkning af produkter fremstillet på basis af GMO’er er mangelfuld, især når det gælder produkter beregnet til dyreopdræt. Størstedelen af produkterne fra aktuelle GMO-afgrøder går til dyreopdræt og ender derfor først efter en transformation til f.eks. kød, mælk eller æg som menneskeføde og risikerer således med den nuværende lovgivning at unddrage sig mærkning. I denne situation begrænses forbrugerens mulighed for at vælge slutprodukt, og forbrugeren køber og/eller konsumerer - selv uden at ville det – produkter, der er et resultat af en transformation;

| 11. | opfordrer til, at EU-lovgivningen ændres således, at sondring og mærkning af fødevarer fra dyr opdrættet med GMO-foder gøres obligatorisk; mener nemlig, at en klar mærkning af produkter, der er baseret på foder henholdsvis med og uden GMO’er, ville resultere i to adskilte markeder for slutprodukterne med eventuelle økonomiske fordele for dem, der ikke anvender GMO’er, og samtidig sikre forbrugerne information og frit valg; |
| --- | --- |

11.

opfordrer til, at EU-lovgivningen ændres således, at sondring og mærkning af fødevarer fra dyr opdrættet med GMO-foder gøres obligatorisk; mener nemlig, at en klar mærkning af produkter, der er baseret på foder henholdsvis med og uden GMO’er, ville resultere i to adskilte markeder for slutprodukterne med eventuelle økonomiske fordele for dem, der ikke anvender GMO’er, og samtidig sikre forbrugerne information og frit valg;

| 12. | understreger, at dyr efter al sandsynlighed vil blive opfodret massivt med GMO-foder, hvis slutprodukterne ikke mærkes, hvilket vil føre til økonomiske forvridninger og en uforholdsmæssig finansiel belastning af de producenter og virksomheder, der ønsker at etablere GMO-fri forsynings- eller produktionskæder. Omkostningerne ved animalske produkter (kød, mælk, æg osv.) vil antagelig blive mindre for de lande, der vælger at dyrke genetisk modificerede afgrøder, hvilket med sikkerhed vil gøre disse mere konkurrencedygtige på markedet på bekostning af GMO-fri produkter. |
| --- | --- |

12.

understreger, at dyr efter al sandsynlighed vil blive opfodret massivt med GMO-foder, hvis slutprodukterne ikke mærkes, hvilket vil føre til økonomiske forvridninger og en uforholdsmæssig finansiel belastning af de producenter og virksomheder, der ønsker at etablere GMO-fri forsynings- eller produktionskæder. Omkostningerne ved animalske produkter (kød, mælk, æg osv.) vil antagelig blive mindre for de lande, der vælger at dyrke genetisk modificerede afgrøder, hvilket med sikkerhed vil gøre disse mere konkurrencedygtige på markedet på bekostning af GMO-fri produkter.

Mangler i risikovurderings- og kontrolprocedurerne

REGIONSUDVALGET

| 13. | understreger, at de videnskabelige vurderinger fra Det Europæiske Fødevareagentur (EFSA) ofte er genstand for kritik. Agenturet kritiseres endvidere for sin interne funktion, for ugennemsigtighed og for at træffe uforståelige beslutninger; |
| --- | --- |

13.

understreger, at de videnskabelige vurderinger fra Det Europæiske Fødevareagentur (EFSA) ofte er genstand for kritik. Agenturet kritiseres endvidere for sin interne funktion, for ugennemsigtighed og for at træffe uforståelige beslutninger;

| 14. | betoner, at det er nødvendigt med mere koordination mellem EFSA og de kompetente nationale myndigheder i forbindelse med evalueringsproceduren for GMO’er, samtidig med at udvalget tilskynder EFSA til at træffe mere omfattende og effektive foranstaltninger under hensyntagen til medlemsstaterne videnskabelige vurderinger; |
| --- | --- |

14.

betoner, at det er nødvendigt med mere koordination mellem EFSA og de kompetente nationale myndigheder i forbindelse med evalueringsproceduren for GMO’er, samtidig med at udvalget tilskynder EFSA til at træffe mere omfattende og effektive foranstaltninger under hensyntagen til medlemsstaterne videnskabelige vurderinger;

| 15. | gør opmærksom på, at de lokale og regionale myndigheder som homogene administrative områder er det rette niveau for evalueringen af konsekvenserne af indførelsen af GM-afgrøder for de enkelte områder, for fastlæggelsen af sameksistensforanstaltninger, der er forenelige med princippet om bæredygtig udvikling, og for at forlige lokale interesser og forvalte mere passende løsninger; |
| --- | --- |

15.

gør opmærksom på, at de lokale og regionale myndigheder som homogene administrative områder er det rette niveau for evalueringen af konsekvenserne af indførelsen af GM-afgrøder for de enkelte områder, for fastlæggelsen af sameksistensforanstaltninger, der er forenelige med princippet om bæredygtig udvikling, og for at forlige lokale interesser og forvalte mere passende løsninger;

| 16. | finder, at det i henhold til nærhedsprincippet er nødvendigt at fremhæve betydningen af sameksistensen mellem GM-afgrøder og traditionelle afgrøder for de lokale og regionale myndigheder. Sameksistensproblematikken manifesterer sig i al sin kompleksitet især i forbindelse med GM-planter, hvor transgenet er blevet indsat i cellekernegenomet, og i forbindelse med dyrkede planter, hvor der findes beslægtede vilde arter. |
| --- | --- |

16.

finder, at det i henhold til nærhedsprincippet er nødvendigt at fremhæve betydningen af sameksistensen mellem GM-afgrøder og traditionelle afgrøder for de lokale og regionale myndigheder. Sameksistensproblematikken manifesterer sig i al sin kompleksitet især i forbindelse med GM-planter, hvor transgenet er blevet indsat i cellekernegenomet, og i forbindelse med dyrkede planter, hvor der findes beslægtede vilde arter.

GMO-dyrknings negative indflydelse på de traditionelle eller økologiske afgrøder og på politikken vedrørende udviklingen i landdistrikterne

REGIONSUDVALGET

| 17. | gør opmærksom på, at GM-afgrøder kan være uforenelige med opretholdelsen af traditionelle kvalitetsafgrøder eller økologiske afgrøder og fratage visse områder midlerne til at udvikle og gennemføre landdistriktsudviklingsstrategier, som er tilpasset deres særlige situation og potentiale. |
| --- | --- |

17.

gør opmærksom på, at GM-afgrøder kan være uforenelige med opretholdelsen af traditionelle kvalitetsafgrøder eller økologiske afgrøder og fratage visse områder midlerne til at udvikle og gennemføre landdistriktsudviklingsstrategier, som er tilpasset deres særlige situation og potentiale.

Generelle bemærkninger til forslaget til forordning

REGIONSUDVALGET

| 18. | understreger betydningen af, at medlemsstaterne får mulighed for at begrænse eller forbyde dyrkningen af GMO’er på deres områder. Eftersom den foreslåede bestemmelse under alle omstændigheder giver medlemsstaterne ekstra skønsmargen, og kernen i forslaget handler om at give medlemsstaterne beføjelser og ikke om at styrke harmoniseringen på EU-plan, må de foreslåede foranstaltningers grundlæggende overensstemmelse med nærheds- og proportionalitetsprincippet kunne betragtes som opfyldt. De kompetente lokale og regionale myndigheder bør også uden forbehold kunne benytte sig af denne mulighed; |
| --- | --- |

18.

understreger betydningen af, at medlemsstaterne får mulighed for at begrænse eller forbyde dyrkningen af GMO’er på deres områder. Eftersom den foreslåede bestemmelse under alle omstændigheder giver medlemsstaterne ekstra skønsmargen, og kernen i forslaget handler om at give medlemsstaterne beføjelser og ikke om at styrke harmoniseringen på EU-plan, må de foreslåede foranstaltningers grundlæggende overensstemmelse med nærheds- og proportionalitetsprincippet kunne betragtes som opfyldt. De kompetente lokale og regionale myndigheder bør også uden forbehold kunne benytte sig af denne mulighed;

| 19. | mener, at den mulighed, som medlemsstaterne får for at begrænse eller forbyde GMO-dyrkning på deres område, kan give mulighed for at opretholde hele viften af drifts- og produktionsmetoder i landbruget og dermed også landbrugernes og forbrugernes valgfrihed, hvilket vil have en positiv indvirkning på udviklingen af landdistrikterne; |
| --- | --- |

19.

mener, at den mulighed, som medlemsstaterne får for at begrænse eller forbyde GMO-dyrkning på deres område, kan give mulighed for at opretholde hele viften af drifts- og produktionsmetoder i landbruget og dermed også landbrugernes og forbrugernes valgfrihed, hvilket vil have en positiv indvirkning på udviklingen af landdistrikterne;

| 20. | beklager, at medlemsstaternes velkomne mulighed for at begrænse eller forbyde dyrkningen af genetisk modificerede organismer på deres territorium indskrænkes ved, at medlemsstater og regioner ikke kan begrunde et sådant tiltag med ønsket om at beskytte hverken menneskers og dyrs sundhed eller miljøet; |
| --- | --- |

20.

beklager, at medlemsstaternes velkomne mulighed for at begrænse eller forbyde dyrkningen af genetisk modificerede organismer på deres territorium indskrænkes ved, at medlemsstater og regioner ikke kan begrunde et sådant tiltag med ønsket om at beskytte hverken menneskers og dyrs sundhed eller miljøet;

| 21. | understreger, at det er nødvendigt at stille fuldstændige og objektive videnskabelige oplysninger om anvendelsen af GMO’er til fødevare- og foderbrug til rådighed for de interesserede parter og offentligheden; |
| --- | --- |

21.

understreger, at det er nødvendigt at stille fuldstændige og objektive videnskabelige oplysninger om anvendelsen af GMO’er til fødevare- og foderbrug til rådighed for de interesserede parter og offentligheden;

| 22. | understreger, at EU-landene har meget begrænsede og ubetydelige erfaringer med genetisk modificerede planter, og at oplysningsarbejdet på dette område skal styrkes; |
| --- | --- |

22.

understreger, at EU-landene har meget begrænsede og ubetydelige erfaringer med genetisk modificerede planter, og at oplysningsarbejdet på dette område skal styrkes;

Finansielle og administrative forpligtelser

REGIONSUDVALGET

| 23. | understreger, at forslaget til forordning ikke indeholder udtømmende oplysninger om de sandsynlige finansielle og administrative byrder, men indskrænker sig til at henvise til vanskeligheden ved at danne sig et skøn over disse følger. Det forekommer lidet sandsynligt, at der vil være administrative ekstraomkostninger for medlemsstaterne forbundet med foranstaltningerne til gennemførelse af en eventuel begrænsning af GMO-dyrkningen, eftersom gennemførelsen af forslaget ikke vil ændre væsentligt ved det administrative og kontrolmæssige arbejde, som i forvejen gøres i henhold til den gældende lovgivning om sikker anvendelse af genteknologi i fødevaresektoren; |
| --- | --- |

23.

understreger, at forslaget til forordning ikke indeholder udtømmende oplysninger om de sandsynlige finansielle og administrative byrder, men indskrænker sig til at henvise til vanskeligheden ved at danne sig et skøn over disse følger. Det forekommer lidet sandsynligt, at der vil være administrative ekstraomkostninger for medlemsstaterne forbundet med foranstaltningerne til gennemførelse af en eventuel begrænsning af GMO-dyrkningen, eftersom gennemførelsen af forslaget ikke vil ændre væsentligt ved det administrative og kontrolmæssige arbejde, som i forvejen gøres i henhold til den gældende lovgivning om sikker anvendelse af genteknologi i fødevaresektoren;

| 24. | understreger, at hvad angår de finansielle konsekvenser for de økonomiske operatører ville en endnu strengere begrænsning af GMO-dyrkningen give yderligere opbakning til de talrige økologiske bedrifter samt til de mange frøproducenter, som - vel vidende at de hermed kan opnå en stor salgssucces på markedet – slår på, at deres produkter er GMO-frie. Set i dette perspektiv må der forventes helt igennem positive finansielle følger for disse økonomiske aktører. |
| --- | --- |

24.

understreger, at hvad angår de finansielle konsekvenser for de økonomiske operatører ville en endnu strengere begrænsning af GMO-dyrkningen give yderligere opbakning til de talrige økologiske bedrifter samt til de mange frøproducenter, som - vel vidende at de hermed kan opnå en stor salgssucces på markedet – slår på, at deres produkter er GMO-frie. Set i dette perspektiv må der forventes helt igennem positive finansielle følger for disse økonomiske aktører.

Overvågning og evaluering

REGIONSUDVALGET

| 25. | anser det for nødvendigt at foretage en territorial konsekvensanalyse af forordningen: en analyse af denne art vil især give mulighed for at tage de politiske og socioøkonomiske aspekter af foranstaltningerne for eller imod et forbud mod GM-afgrøder på såvel nationalt som regionalt og lokalt plan op til grundig overvejelse; |
| --- | --- |

25.

anser det for nødvendigt at foretage en territorial konsekvensanalyse af forordningen: en analyse af denne art vil især give mulighed for at tage de politiske og socioøkonomiske aspekter af foranstaltningerne for eller imod et forbud mod GM-afgrøder på såvel nationalt som regionalt og lokalt plan op til grundig overvejelse;

| 26. | mener, at det - for at man kan vælge de bedste løsninger vedrørende GMO’er - er nødvendigt at skabe et system til korrekt videnskabelig vurdering, som ikke udelukkende er baseret på bagklogskab og som også skal foretages lokalt og regionalt gennem specifikke undersøgelser for at en sådan vurdering kan være virkelig skal være grundig og uafhængig. Særligt vigtigt er spørgsmålet om tilstedeværelsen i et bestemt område af beslægtede vilde planter, som kan medføre en ukontrolleret overførsel af transgener fra de dyrkede GMO-planter. Samtidigt skal det understreges, at de regionale og lokale myndigheder bør kunne påberåbe sig beskyttelsesklausulen, eftersom problemet med frøenes overholdelse af renhedsnormerne endnu ikke er løst. |
| --- | --- |

26.

mener, at det - for at man kan vælge de bedste løsninger vedrørende GMO’er - er nødvendigt at skabe et system til korrekt videnskabelig vurdering, som ikke udelukkende er baseret på bagklogskab og som også skal foretages lokalt og regionalt gennem specifikke undersøgelser for at en sådan vurdering kan være virkelig skal være grundig og uafhængig. Særligt vigtigt er spørgsmålet om tilstedeværelsen i et bestemt område af beslægtede vilde planter, som kan medføre en ukontrolleret overførsel af transgener fra de dyrkede GMO-planter. Samtidigt skal det understreges, at de regionale og lokale myndigheder bør kunne påberåbe sig beskyttelsesklausulen, eftersom problemet med frøenes overholdelse af renhedsnormerne endnu ikke er løst.

Henstillinger

REGIONSUDVALGET

| 27. | opfordrer til, at der først og fremmest findes løsninger på de problemstillinger, der er nævnt i indledningen til denne udtalelse. Navnlig vil en løsning på manglerne i reglerne for mærkning af GMO-produkter, risikovurderingen, forpligtelserne og reglerne for verdenshandelen samt problemerne i tilknytning til GMO-dyrknings indflydelse på konventionelt landbrug være det første skridt til en korrekt evaluering af mulighederne for at indføre den foreslåede lovgivning. Forhåbentlig vil de eksisterende forbud mod bestemte GMO-produkter, som medlemslandene har udstedt på grundlag af forsigtighedsprincippet, blive fastholdt indtil kontrolprocedurerne træder i kraft; |
| --- | --- |

27.

opfordrer til, at der først og fremmest findes løsninger på de problemstillinger, der er nævnt i indledningen til denne udtalelse. Navnlig vil en løsning på manglerne i reglerne for mærkning af GMO-produkter, risikovurderingen, forpligtelserne og reglerne for verdenshandelen samt problemerne i tilknytning til GMO-dyrknings indflydelse på konventionelt landbrug være det første skridt til en korrekt evaluering af mulighederne for at indføre den foreslåede lovgivning. Forhåbentlig vil de eksisterende forbud mod bestemte GMO-produkter, som medlemslandene har udstedt på grundlag af forsigtighedsprincippet, blive fastholdt indtil kontrolprocedurerne træder i kraft;

| 28. | mener, at der er behov for en ordning for mærkning af fødevarer fremstillet på basis af GMO’er (f.eks. kød, mælk og æg); |
| --- | --- |

28.

mener, at der er behov for en ordning for mærkning af fødevarer fremstillet på basis af GMO’er (f.eks. kød, mælk og æg);

| 29. | finder, at der er behov for et tættere samarbejde mellem EFSA og de kompetente nationale og regionale myndigheder vedrørende GMO-dyrkning, og opfordrer Kommissionen til at fortsætte det allerede påbegyndte arbejde på området; |
| --- | --- |

29.

finder, at der er behov for et tættere samarbejde mellem EFSA og de kompetente nationale og regionale myndigheder vedrørende GMO-dyrkning, og opfordrer Kommissionen til at fortsætte det allerede påbegyndte arbejde på området;

| 30. | glæder sig endvidere over åbenheden i denne nye tilgang, hvor andre årsager (det sociale aspekt, bæredygtighed, etik, osv.) kan komme i betragtning i et forbud mod at dyrke GMO-afgrøder på et givet territorium; |
| --- | --- |

30.

glæder sig endvidere over åbenheden i denne nye tilgang, hvor andre årsager (det sociale aspekt, bæredygtighed, etik, osv.) kan komme i betragtning i et forbud mod at dyrke GMO-afgrøder på et givet territorium;

| 31. | er af den opfattelse, at en konsekvent overholdelse af nærhedsprincippet også kræver, at dyrkningen af genetisk modificerede organismer kan forbydes eller begrænses med den begrundelse, at særlige regionale eller nationale forhold med relation til menneskers og dyrs sundhed eller miljøbeskyttelsesområdet taler herfor; |
| --- | --- |

31.

er af den opfattelse, at en konsekvent overholdelse af nærhedsprincippet også kræver, at dyrkningen af genetisk modificerede organismer kan forbydes eller begrænses med den begrundelse, at særlige regionale eller nationale forhold med relation til menneskers og dyrs sundhed eller miljøbeskyttelsesområdet taler herfor;

| 32. | gentager og understreger, at der er brug for en aktiv og ansvarlig medvirken fra de regionale og lokale myndigheders side i høringsprocessen om GMO-dyrkning; |
| --- | --- |

32.

gentager og understreger, at der er brug for en aktiv og ansvarlig medvirken fra de regionale og lokale myndigheders side i høringsprocessen om GMO-dyrkning;

| 33. | anmoder navnlig om, at der før indførelsen af GMO’er i en medlemsstat gennemføres specifikke undersøgelser og konsekvensanalyser, hvor de berørte regionale og lokale myndigheder bliver hørt behørigt og i tide; |
| --- | --- |

33.

anmoder navnlig om, at der før indførelsen af GMO’er i en medlemsstat gennemføres specifikke undersøgelser og konsekvensanalyser, hvor de berørte regionale og lokale myndigheder bliver hørt behørigt og i tide;

| 34. | anmoder ligeledes om, at de lokale og regionale myndigheder tildeles de nødvendige midler til at kunne tilskynde det statslige niveau til at indføre et begrundet forbud mod dyrkning af visse GMO’er på deres område; |
| --- | --- |

34.

anmoder ligeledes om, at de lokale og regionale myndigheder tildeles de nødvendige midler til at kunne tilskynde det statslige niveau til at indføre et begrundet forbud mod dyrkning af visse GMO’er på deres område;

| 35. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at specificere de ressourcer og programmer, som er nødvendige for at yde størst mulig teknisk og økonomisk støtte til den videnskabelige forskning, herunder på regionalt og lokalt niveau; |
| --- | --- |

35.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at specificere de ressourcer og programmer, som er nødvendige for at yde størst mulig teknisk og økonomisk støtte til den videnskabelige forskning, herunder på regionalt og lokalt niveau;

| 36. | understreger, at der i den nationale og regionale lovgivning om GMO’er udtrykkeligt bør henvises til forsigtighedsprincippet; |
| --- | --- |

36.

understreger, at der i den nationale og regionale lovgivning om GMO’er udtrykkeligt bør henvises til forsigtighedsprincippet;

| 37. | støtter indførelsen af en ny forenklet anmeldelsesprocedure uanset det gældende direktiv 98/34/EF; |
| --- | --- |

37.

støtter indførelsen af en ny forenklet anmeldelsesprocedure uanset det gældende direktiv 98/34/EF;

| 38. | opfordrer medlemsstaterne og regionerne til at sørge for, at der etableres et grænseoverskridende samarbejde med naboområder for at værne om medlemsstaternes foranstaltninger på GMO-området; |
| --- | --- |

38.

opfordrer medlemsstaterne og regionerne til at sørge for, at der etableres et grænseoverskridende samarbejde med naboområder for at værne om medlemsstaternes foranstaltninger på GMO-området;

| 39. | anbefaler i den sammenhæng, at Kommissionen opretter en internetside med links til de eksisterende nationale pladsregistre; |
| --- | --- |

39.

anbefaler i den sammenhæng, at Kommissionen opretter en internetside med links til de eksisterende nationale pladsregistre;

| 40. | understreger, at det er uvist, om forslaget kan opfylde de opstillede mål i betragtning af de internationale forpligtelser (navnlig i WTO); |
| --- | --- |

40.

understreger, at det er uvist, om forslaget kan opfylde de opstillede mål i betragtning af de internationale forpligtelser (navnlig i WTO);

| 41. | henleder opmærksomheden på det vellykkede europæiske GMO-initiativ (over en million registrerede underskrifter) og ønsker at blive informeret om, hvordan dette initiativ vil blive inddraget i den aktuelle debat. |
| --- | --- |

41.

henleder opmærksomheden på det vellykkede europæiske GMO-initiativ (over en million registrerede underskrifter) og ønsker at blive informeret om, hvordan dette initiativ vil blive inddraget i den aktuelle debat.

Bruxelles, den 28. januar 2011.

Mercedes BRESSO

Formand for Regionsudvalget

---