# Jurnalul Oficial C 126/2011

| | ISSN 1830-3668
  doi:10.3000/18303668.C_2011.126.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 126 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5428 aprilie 2011 |

ISSN 1830-3668

doi:10.3000/18303668.C_2011.126.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 126

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5428 aprilie 2011

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informări |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE
  Adunarea Parlamentară Paritară a Acordului de parteneriat încheiat între membrii grupului de state din Africa, Caraibe și Pacific, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte


  Cea de a 20-a sesiune a avut loc la Kinshasa (Republica Democratică Congo) în perioada 2 – 4 decembrie 2010. |
| 2011/C 126/01 | Procesul-verbal al reuniunii de sâmbătă, 2 decembrie 2010 | 1 |
| 2011/C 126/02 | Procesul-verbal al reuniunii de vineri, 3 decembrie 2010 | 5 |
| 2011/C 126/03 | Procesul-verbal al reuniunii de sâmbătă, 4 decembrie 2010 | 8 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE
  Adunarea Parlamentară Paritară a Acordului de parteneriat încheiat între membrii grupului de state din Africa, Caraibe și Pacific, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte


  Cea de a 20-a sesiune a avut loc la Kinshasa (Republica Democratică Congo) în perioada 2 – 4 decembrie 2010.

Adunarea Parlamentară Paritară a Acordului de parteneriat încheiat între membrii grupului de state din Africa, Caraibe și Pacific, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte

Cea de a 20-a sesiune a avut loc la Kinshasa (Republica Democratică Congo) în perioada 2 – 4 decembrie 2010.

2011/C 126/01

Procesul-verbal al reuniunii de sâmbătă, 2 decembrie 2010

1

2011/C 126/02

Procesul-verbal al reuniunii de vineri, 3 decembrie 2010

5

2011/C 126/03

Procesul-verbal al reuniunii de sâmbătă, 4 decembrie 2010

8

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE Adunarea Parlamentară Paritară a Acordului de parteneriat încheiat între membrii grupului de state din Africa, Caraibe și Pacific, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte Cea de a 20-a sesiune a avut loc la Kinshasa (Republica Democratică Congo) în perioada 2 – 4 decembrie 2010.

| 28.4.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 126/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 126/1

---

PROCESUL-VERBAL AL REUNIUNII DE SÂMBĂTĂ, 2 DECEMBRIE 2010

2011/C 126/01

Cuprins

Ședința oficială inaugurală

Ședința Adunării Parlamentare Paritare

Componența Adunării Parlamentare Paritare

Acreditarea reprezentanților neparlamentari

| 1. | Adoptarea proiectului de ordine de zi (AP100.751) |
| --- | --- |

1.

| 2. | Aprobarea procesului-verbal al celei de a 19-a sesiuni a Adunării Parlamentare Paritare (JO C 193, 16 iulie 2010) |
| --- | --- |

2.

| 3. | Comunicări ale copreședinților, inclusiv ale deciziilor luate de către Birou în cadrul reuniunii din 1 decembrie 2010 |
| --- | --- |

3.

| 4. | Declarația dlui Andris Piebalgs, comisar responsabil pentru dezvoltare |
| --- | --- |

4.

| 5. | Timp afectat întrebărilor adresate Comisiei |
| --- | --- |

5.

| 6. | Acțiuni întreprinse de Comisie cu privire la rezoluțiile adoptate în cadrul celei de a 19-a sesiuni a Adunării Parlamentare Paritare |
| --- | --- |

6.

| 7. | Dezbatere cu Andris Piebalgs, Comisar responsabil pentru dezvoltare, referitoare la Cartea verde privind viitorul politicii de dezvoltare – procedura „catch-the-eye” (intervenții la cerere) |
| --- | --- |

7.

| 8. | Evaluare intermediară și documentele de strategie naționale și regionale pentru cel de al 10-lea FED, inclusiv DSN pentru Republica Democratică Congo |
| --- | --- |

8.

PROCESUL-VERBAL AL REUNIUNII DE SÂMBĂTĂ, 2 DECEMBRIE 2010

(Reuniunea a fost deschisă la ora 11,00)

Ședința oficială inaugurală

S-au adresat Adunării următorii:

H.E. E.S Evariste Boshab, Președintele Adunării Naționale, Republica Democratică Congo, dl Louis Michel, copreședinte al Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE, dl David Matongo, copreședinte al Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE, E.S Joseph Kabila Kabange, președinte, Republica Democratică Congo, care a deschis oficial cea de a 20a sesiune a APP.

(Reuniunea a fost suspendată la ora 12.50 și reluată la ora 15.20)

A PREZIDAT: dl MATONGO

Copreședinte

Ședința Adunării Parlamentare Paritare

Copreședintele a urat bun venit tuturor participanților, inclusiv reprezentanților societății civile.

Componența Adunării Parlamentare Paritare

Copreședintele a anunțat că lista membrilor Adunării Parlamentare Paritare, transmisă de autoritățile statelor ACP și de Parlamentul European, va fi anexată la procesul-verbal.

Acreditarea reprezentanților neparlamentari

Copreședintele a anunțat că autoritățile statelor ACP au trimis o listă cu reprezentanții neparlamentari. În conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din Acordul de la Cotonou și cu articolul 1 din Regulamentul de procedură al Adunării Parlamentare Paritare, acești reprezentanți vor fi acreditați, iar numele acestora vor fi enumerate într-o anexă la procesul-verbal.

1.   Adoptarea proiectului de ordine de zi (AP100.751)

Proiectul de ordine de zi a fost adoptat în forma indicată în prezentul proces-verbal.

În urma unei probleme de procedură ridicate de J. Ferreira privind regimul lingvistic al reuniunii, cei doi copreședinți au clarificat faptul că Regulamentul de procedură al Adunării Parlamentare Paritare a fost respectat pe deplin.

2.   Aprobarea procesului-verbal al celei de a 19-a sesiuni a Adunării Parlamentare Paritare (JO C 193, 16 iulie 2010)

Procesele-verbale au fost aprobate.

3.   Comunicări ale copreședinților, inclusiv ale deciziilor luate de către Birou în cadrul reuniunii din 1 decembrie 2010

Comunicări ale copreședinților, inclusiv ale deciziilor luate de către Birou în cadrul reuniunii din 1 decembrie 2010 Copreședintele a prezentat un raport privind rezultatele reuniunii Biroului din 1 decembrie 2010.

Au fost adoptate următoarele decizii:

| (a) | Copreședinții vor trimite o scrisoare Înaltului Reprezentant, Baroneasa Ashton, în care își exprimă regretul privind faptul că nici aceasta, niciun reprezentant al acesteia, nu a participat la sesiune, pentru a reprezenta Consiliul UE în cursul timpului afectat întrebărilor și au solicitat remedierea acestei situații în sesiunile viitoare. În plus, în scrisoare se va solicita ca toate întrebările adresate Consiliului UE în această sesiune să primească răspuns în scris. |
| --- | --- |

(a)

Copreședinții vor trimite o scrisoare Înaltului Reprezentant, Baroneasa Ashton, în care își exprimă regretul privind faptul că nici aceasta, niciun reprezentant al acesteia, nu a participat la sesiune, pentru a reprezenta Consiliul UE în cursul timpului afectat întrebărilor și au solicitat remedierea acestei situații în sesiunile viitoare. În plus, în scrisoare se va solicita ca toate întrebările adresate Consiliului UE în această sesiune să primească răspuns în scris.

| (b) | Au fost autorizate următoarele rapoarte pentru comisiile permanente pentru cea de a 22-a sesiune: | Comisia pentru afaceri politice







  — | Consecințe ale Tratatului de la Lisabona asupra Parteneriatului ACP-UE (se va confirma de către membrii UE din cadrul Comisiei, prin procedură scrisă) |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

Au fost autorizate următoarele rapoarte pentru comisiile permanente pentru cea de a 22-a sesiune:

Comisia pentru afaceri politice

—

Consecințe ale Tratatului de la Lisabona asupra Parteneriatului ACP-UE (se va confirma de către membrii UE din cadrul Comisiei, prin procedură scrisă)

| | Comisia pentru dezvoltare economică, finanțe și comerț







  — | Impactul datoriei asupra finanțării pentru dezvoltare în țările ACP |
| --- | --- | --- |

Comisia pentru dezvoltare economică, finanțe și comerț

—

Impactul datoriei asupra finanțării pentru dezvoltare în țările ACP

| | Comisia pentru afaceri sociale și mediu







  — | Excluziunea persoanelor cu dizabilități în țările în curs de dezvoltare |
| --- | --- | --- |

Comisia pentru afaceri sociale și mediu

—

Excluziunea persoanelor cu dizabilități în țările în curs de dezvoltare

| — | Pentru cea de a 23-a sesiune: Agricultura (titlul trebuie confirmat) |
| --- | --- |

—

Pentru cea de a 23-a sesiune: Agricultura (titlul trebuie confirmat)

| — | Pentru cea de a 24-a sesiune: Impactul extracțiilor miniere asupra sănătății; |
| --- | --- |

—

Pentru cea de a 24-a sesiune: Impactul extracțiilor miniere asupra sănătății;

| (c) | Discuțiile privind situația din Haiti și summitul UE-UA de la Tripoli vor fi adăugate punctelor existente pe ordinea de zi a sesiunii plenare; |
| --- | --- |

(c)

Discuțiile privind situația din Haiti și summitul UE-UA de la Tripoli vor fi adăugate punctelor existente pe ordinea de zi a sesiunii plenare;

| (d) | A fost autorizată desfășurarea, în anul 2011, unei misiuni de informare în Fiji și Timorul de Est (datele urmează să fie stabilite); |
| --- | --- |

(d)

A fost autorizată desfășurarea, în anul 2011, unei misiuni de informare în Fiji și Timorul de Est (datele urmează să fie stabilite);

| (e) | Se va trimite o misiune de observare a alegerilor prezidențiale din Niger, în luna martie 2011, cu condiția primirii unei invitații oficiale; |
| --- | --- |

(e)

Se va trimite o misiune de observare a alegerilor prezidențiale din Niger, în luna martie 2011, cu condiția primirii unei invitații oficiale;

| (f) | Ordinea de zi pentru următoarea reuniune regională din Camerun (26-28 aprilie 2011) va conține trei teme principale:






  — | Integrarea regională și infrastructura; |
| --- | --- | --- |

(f)

Ordinea de zi pentru următoarea reuniune regională din Camerun (26-28 aprilie 2011) va conține trei teme principale:

—

Integrarea regională și infrastructura;

| — | Obiectivele de dezvoltare ale mileniului; |
| --- | --- |

—

Obiectivele de dezvoltare ale mileniului;

| — | Chestiuni privind mediul; |
| --- | --- |

—

Chestiuni privind mediul;

| (g) | În ceea ce privește următoarele sesiuni ale APP, se vor desfășura seminarii înaintea reuniunii Biroului, care vor fi urmate de o sesiune plenară cu o durată de trei zile; |
| --- | --- |

(g)

În ceea ce privește următoarele sesiuni ale APP, se vor desfășura seminarii înaintea reuniunii Biroului, care vor fi urmate de o sesiune plenară cu o durată de trei zile;

| (h) | Declarația ACP privind coexistența pacifică a religiilor și a fenomenului de homosexualitate, precum și poziția membrilor UE din cadrul APP cu privire la aceasta vor fi transmise Comisiei pentru afaceri politice pentru discuții suplimentare. |
| --- | --- |

(h)

Declarația ACP privind coexistența pacifică a religiilor și a fenomenului de homosexualitate, precum și poziția membrilor UE din cadrul APP cu privire la aceasta vor fi transmise Comisiei pentru afaceri politice pentru discuții suplimentare.

Copreședintele a informat Adunarea că Biroul a audiat, de asemenea, un raport de activitate al Grupului de lucru privind metodele de lucru.

Copreședintele a anunțat că termenele-limită au fost următoarele:

| — | în ceea ce privește amendamentele la propunerile de rezoluții de compromis și alte propuneri de rezoluție de urgență care urmează să fie votate: vineri, 3 decembrie 2010, la prânz. |
| --- | --- |

—

în ceea ce privește amendamentele la propunerile de rezoluții de compromis și alte propuneri de rezoluție de urgență care urmează să fie votate: vineri, 3 decembrie 2010, la prânz.

| — | în ceea ce privește întrebările legate de metodele de votare: sâmbătă, 4 decembrie 2010, 10.00, în scris. |
| --- | --- |

—

în ceea ce privește întrebările legate de metodele de votare: sâmbătă, 4 decembrie 2010, 10.00, în scris.

Au intervenit: Baldeh (Gambia), copreședintele Michel, Mugambe (Uganda), Sall (Senegal), copreședintele Matongo, Malahoo Forte (Jamaica), Ndugai (Tanzania), Schmidt, Toga (Etiopia), Assarid Imbarcaouane (Mali), Martínez Martínez, Casini, William (Seychelles), Ogwal Atim (Uganda), Kollie (Liberia), Parmessar (Suriname).

A PREZIDAT: dl MICHEL

Copreședinte

4.   Declarația dlui Andris Piebalgs, comisar responsabil pentru dezvoltare

Copreședintele a urat bun venit comisarului și i-a mulțumit pentru angajamentul față de Adunarea Parlamentară Paritară.

Comisarul a făcut o declarație privind viitorul politicii de dezvoltare.

5.   Timp afectat întrebărilor adresate Comisiei

Copreședintele a prezentat subiectul.

În total, au fost adresate Comisiei 36 de întrebări.

Comisia a răspuns anterior întrebărilor în scris, iar comisarul a răspuns oral întrebărilor suplimentare adresate de următorii autori:

| | Întrebarea nr. 2, adresată de dl Carlo Casini, privind finanțarea acordată ONG-urilor care abordează planificarea familială |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 2, adresată de dl Carlo Casini, privind finanțarea acordată ONG-urilor care abordează planificarea familială

| | Întrebarea nr. 3, adresată de dl Norbert Neuser, privind susținerea acordată sănătății materne și reproductive în cadrul inițiativei ODM |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 3, adresată de dl Norbert Neuser, privind susținerea acordată sănătății materne și reproductive în cadrul inițiativei ODM

| | Întrebarea nr. 4, adresată de dl Charles Goerens, privind drepturile persoanelor cu dizabilități și ODM-urile |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 4, adresată de dl Charles Goerens, privind drepturile persoanelor cu dizabilități și ODM-urile

| | Întrebarea nr. 5, adresată de dna Françoise Castex, privind Strategia globală a Secretarului General al ONU referitoare la sănătatea femeilor și a copiilor, precum și Inițiativa G8 de la Muskoka privind sănătatea maternă, a nou-născuților și a copiilor cu vârste sub cinci ani |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 5, adresată de dna Françoise Castex, privind Strategia globală a Secretarului General al ONU referitoare la sănătatea femeilor și a copiilor, precum și Inițiativa G8 de la Muskoka privind sănătatea maternă, a nou-născuților și a copiilor cu vârste sub cinci ani

| | Întrebarea nr. 6, adresată de dna Catherine Bearder, privind traficul cu copii din cadrul industriilor de cacao din Côte d’Ivoire și Ghana |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 6, adresată de dna Catherine Bearder, privind traficul cu copii din cadrul industriilor de cacao din Côte d’Ivoire și Ghana

| | Întrebarea nr. 8, adresată de dna Iva Zanicchi, privind serviciile de apă în zonele urbane din țările ACP |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 8, adresată de dna Iva Zanicchi, privind serviciile de apă în zonele urbane din țările ACP

| | Întrebarea nr. 9, adresată de dl Hans-Peter Mayer, privind facilitatea pentru apă |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 9, adresată de dl Hans-Peter Mayer, privind facilitatea pentru apă

| | Întrebarea nr. 20, adresată de dl Assarid Ag Imbaracaouane (Mali), privind cooperarea în domeniul financiar |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 20, adresată de dl Assarid Ag Imbaracaouane (Mali), privind cooperarea în domeniul financiar

| | Întrebarea nr. 21, adresată de dl Patrice Tirolien, privind noua facilitate, în valoare de 1 miliard de euro, referitoare la ODM |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 21, adresată de dl Patrice Tirolien, privind noua facilitate, în valoare de 1 miliard de euro, referitoare la ODM

| | Întrebarea nr. 22, adresată de dl Michael Cashman (înlocuit de Patrice Tirolien), privind noua facilitate a UE, în valoare de 1 miliard de euro, referitoare la ODM |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 22, adresată de dl Michael Cashman (înlocuit de Patrice Tirolien), privind noua facilitate a UE, în valoare de 1 miliard de euro, referitoare la ODM

| | Întrebarea nr. 19, adresată de dl Gay Mitchell, privind drepturile democratice |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 19, adresată de dl Gay Mitchell, privind drepturile democratice

| | Întrebarea nr. 23, adresată de dl Michael Gahler, privind elaborarea unei abordări coerente, unilaterale privind continentul african |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 23, adresată de dl Michael Gahler, privind elaborarea unei abordări coerente, unilaterale privind continentul african

| | Întrebarea nr. 24, adresată de dna Michèle Rivasi, privind presupusa cumpărare a voturilor de către Japonia în cadrul Comisiei internaționale pentru vânătoare de balene |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 24, adresată de dna Michèle Rivasi, privind presupusa cumpărare a voturilor de către Japonia în cadrul Comisiei internaționale pentru vânătoare de balene

| | Întrebarea nr. 25, adresată de dna Isabelle Durant, privind summitul UE - Uniunea Africană |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 25, adresată de dna Isabelle Durant, privind summitul UE - Uniunea Africană

| | Întrebarea nr. 26, adresată de dl Waven William (Seychelles), privind asistența pentru dezvoltare |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 26, adresată de dl Waven William (Seychelles), privind asistența pentru dezvoltare

| | Întrebarea nr. 27, adresată de dl Joseph K. Mugambe (Uganda), privind finanțarea acordurilor de parteneriat economic (APE). |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 27, adresată de dl Joseph K. Mugambe (Uganda), privind finanțarea acordurilor de parteneriat economic (APE).

| | Întrebarea nr. 12, adresată de dl João Ferreira, privind securitatea și suveranitatea alimentară în țările ACP |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 12, adresată de dl João Ferreira, privind securitatea și suveranitatea alimentară în țările ACP

| | Întrebarea nr. 13, adresată de dna Fiona Hall (înlocuită de Liam Aylward), privind facilitatea UE pentru energie și accesul universal la energie |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 13, adresată de dna Fiona Hall (înlocuită de Liam Aylward), privind facilitatea UE pentru energie și accesul universal la energie

| | Întrebarea nr. 14, adresată de dl Jo Leinen, privind transferul de tehnologie în cadrul luptei împotriva schimbărilor climatice |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 14, adresată de dl Jo Leinen, privind transferul de tehnologie în cadrul luptei împotriva schimbărilor climatice

| | Întrebarea nr. 15, adresată de dl Achille Tapsoba (Burkina Faso), privind modalitățile de implicare a reprezentanților parlamentari în procesul de negociere și punere în aplicare a acordurilor de parteneriat economic (APE) |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 15, adresată de dl Achille Tapsoba (Burkina Faso), privind modalitățile de implicare a reprezentanților parlamentari în procesul de negociere și punere în aplicare a acordurilor de parteneriat economic (APE)

| | Întrebarea nr. 16, adresată de dl Enrique Guerrero Salom (înlocuit de Miguel Angel Martínez Martínez), privind Acordurile de parteneriat economic, situația actuală și propunerile concrete |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 16, adresată de dl Enrique Guerrero Salom (înlocuit de Miguel Angel Martínez Martínez), privind Acordurile de parteneriat economic, situația actuală și propunerile concrete

| | Întrebarea nr. 17, adresată de dl Joseph Owona Kono (Camerun), privind măsurile de însoțire pentru sectorul bananelor (BAM) |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 17, adresată de dl Joseph Owona Kono (Camerun), privind măsurile de însoțire pentru sectorul bananelor (BAM)

| | Întrebarea nr. 18, adresată de dl Ole Christensen, privind acordurile comerciale și drepturile omului |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 18, adresată de dl Ole Christensen, privind acordurile comerciale și drepturile omului

| | Întrebarea nr. 30, adresată de dna Anneli Jäätteenmäki (înlocuită de Riika Manner), privind protecția femeilor în Congo |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 30, adresată de dna Anneli Jäätteenmäki (înlocuită de Riika Manner), privind protecția femeilor în Congo

| | Întrebarea nr. 31, adresată de dl Jan Zahradil, privind rambursarea restanțelor salariale ale cetățenilor europeni de către Republica Democratică Congo (RDC) |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 31, adresată de dl Jan Zahradil, privind rambursarea restanțelor salariale ale cetățenilor europeni de către Republica Democratică Congo (RDC)

| | Întrebarea nr. 32, adresată de dl Filip Kaczmarek, privind măsurile restrictive impuse Republicii Zimbabwe |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 32, adresată de dl Filip Kaczmarek, privind măsurile restrictive impuse Republicii Zimbabwe

| | Întrebarea nr. 33, adresată de dl Olle Schmidt, privind avizul juridic referitor la Dawit Isaak |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 33, adresată de dl Olle Schmidt, privind avizul juridic referitor la Dawit Isaak

| | Întrebarea nr. 34, adresată de dna Ana Gomes (înlocuită de dl Françoise Castex), privind drepturile omului în Angola: procesul Cabinda |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 34, adresată de dna Ana Gomes (înlocuită de dl Françoise Castex), privind drepturile omului în Angola: procesul Cabinda

| | Întrebarea nr. 35, adresată de dl Abadula Gemeda (înlocuit de dl Toga) (Etiopia), privind situația din Somalia |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 35, adresată de dl Abadula Gemeda (înlocuit de dl Toga) (Etiopia), privind situația din Somalia

Autorii întrebărilor nr. 1, 7, 10, 11, 28, 29 și 36 nu au fost prezenți.

6.   Acțiuni întreprinse de Comisie cu privire la rezoluțiile adoptate în cadrul celei de a 19-a sesiuni a Adunării Parlamentare Paritare

Comisarul s-a referit la documentul privind acțiunile realizate de Comisie în urma rezoluțiilor adoptate în Tenerife (Spania).

A PREZIDAT: dl MATONGO

Copreședinte

7.   Dezbatere cu Andris Piebalgs, Comisar responsabil pentru dezvoltare, referitoare la Cartea verde privind viitorul politicii de dezvoltare
   (1)
  – procedura „catch-the-eye” (intervenții la cerere)

Comisarul a prezentat subiectul.

Au intervenit: Schmidt, Klass, Malahoo Forte (Jamaica), De Keyser, J. Ferreira, William (Seychelles), Sall (Senegal) și copreședintele Michel.

Comisarul a răspuns chestiunilor ridicate de membri.

8.   Evaluare intermediară și documentele de strategie naționale și regionale pentru cel de al 10-lea FED, inclusiv DSN pentru Republica Democratică Congo

Ministrul finanțelor din Republica Democratică Congo, Hon. Matata Ponyo, a făcut o prezentare.

Au intervenit: Gahler, Nedelcheva.

Ministrul și comisarul au răspuns chestiunilor ridicate de membri.

(Reuniunea a fost închisă la ora 19.05)

David MATONGO și

Louis MICHEL

Copreședinți

Mohamed Ibn CHAMBAS și

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Cosecretari-Generali

---

(1)  COM(2010) 629.

1

---

| 28.4.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 126/5 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 126/5

---

PROCESUL-VERBAL AL REUNIUNII DE VINERI, 3 DECEMBRIE 2010

2011/C 126/02

Cuprins

| 1. | Obiectivele de dezvoltare ale mileniului – Rezultatul Conferinței la nivel înalt de la New York - Expunerea dlui Gianfranco Rotigliano, director, UNICEF |
| --- | --- |

1.

| 2. | Îndeplinirea ODM-urilor: răspunsuri inovatoare la provocările sociale și economice
  Raport elaborat de Odirile Motlhale (Botswana) și Licia Ronzulli
  Comisia pentru afaceri sociale și mediu |
| --- | --- |

2.

Îndeplinirea ODM-urilor: răspunsuri inovatoare la provocările sociale și economice

Raport elaborat de Odirile Motlhale (Botswana) și Licia Ronzulli

Comisia pentru afaceri sociale și mediu

| 3. | Mortalitatea maternă |
| --- | --- |

3.

| 4. | Raportul partenerilor economici și sociali
  „Consolidarea poziției societății civile - un factor-cheie pentru dezvoltare” |
| --- | --- |

4.

Raportul partenerilor economici și sociali

„Consolidarea poziției societății civile - un factor-cheie pentru dezvoltare”

| 5. | Perioada ulterioară Conferinței de la Copenhaga: transfer de tehnologie, noi tehnologii și consolidarea capacităților tehnice în statele ACP
  Comisia pentru dezvoltare economică, finanțe și comerț
  Raport prezentat de Marlene Malahoo Forte (Jamaica) și Jo Leinen |
| --- | --- |

5.

Perioada ulterioară Conferinței de la Copenhaga: transfer de tehnologie, noi tehnologii și consolidarea capacităților tehnice în statele ACP

Comisia pentru dezvoltare economică, finanțe și comerț

Raport prezentat de Marlene Malahoo Forte (Jamaica) și Jo Leinen

| 6. | Mass-media libere și independente
  Comisia pentru afaceri politice
  Raport elaborat de Jean Rodolphe Joazile (Haiti) și Rainer Wieland |
| --- | --- |

6.

Mass-media libere și independente

Comisia pentru afaceri politice

Raport elaborat de Jean Rodolphe Joazile (Haiti) și Rainer Wieland

| 7. | Situația din Republica Democratică Congo și regiunea Africii Centrale
  Schimb de opinii cu autorități din Republica Democratică Congo |
| --- | --- |

7.

Situația din Republica Democratică Congo și regiunea Africii Centrale

Schimb de opinii cu autorități din Republica Democratică Congo

| 8. | Chestiunea urgentă nr. 1: Securitatea alimentară |
| --- | --- |

8.

| 9. | Chestiunea urgentă nr. 2: Problemele de securitate în regiunea Sahel-Sahara terorism și trafic de droguri, arme și persoane |
| --- | --- |

9.

| 10. | Rapoarte de sinteză ale seminariilor |
| --- | --- |

10.

| 11. | Declarația Adunării Parlamentare Paritare privind anunțarea rezultatelor din al doilea tur de scrutin al alegerilor prezidențiale, care a avut loc la 28 noiembrie 2010 în Republica Coasta de Fildeș |
| --- | --- |

11.

PROCESUL-VERBAL AL REUNIUNII DE VINERI, 3 DECEMBRIE 2010

(Reuniunea a fost deschisă la ora 9.05)

A PREZIDAT: dl MICHEL

Copreședinte

Dezbatere în comun (punctele 1, 2 și 3)

1.   Obiectivele de dezvoltare ale mileniului – Rezultatul Conferinței la nivel înalt de la New York - Expunerea dlui Gianfranco Rotigliano, director, UNICEF

2.   Îndeplinirea ODM-urilor: răspunsuri inovatoare la provocările sociale și economice

Raport elaborat de Odirile Motlhale (Botswana) și Licia Ronzulli

Comisia pentru afaceri sociale și mediu

3.   Mortalitatea maternă

Gianfranco Rotigliano, director al Biroului regional pentru Africa Centrală și de Vest din cadrul UNICEF a făcut o prezentare introductivă privind Obiectivele de dezvoltare ale mileniului și rezultatul Conferinței la nivel înalt de la New York.

Dna Licia Ronzulli și dl Odirile Motlhale (Botswana) au prezentat raportul lor privind „Îndeplinirea ODM-urilor: răspunsuri inovatoare la provocările sociale și economice”.

Au intervenit: Rosa (Comisia Europeană), Mitchell, Tirolien, Ould Guelaye (Mauritania), Sylla (Mali), Ponga, Naib (Eritreea), Baldeh (Gambia), Hamatoukour (Camerun), Manner, William (Seychelles), Klass, Sithole (Mozambic), Christensen, Rivasi, J. Ferreira, Kombo (Kenya), Nedelcheva, Bearder, Toga (Etiopia), Attyat Mustafa (Sudan), Bauer, Malloum (Ciad), Zanicchi, Castex, Casini, Karerwa (Burundi), de Keyser și Laboso (Kenya).

Coraportorii, dna Ronzulli și dl Motlhale (Botswana), precum și dl Rotigliano și dl Rosa (Comisia Europeană) au încheiat dezbaterea.

A PREZIDDAT: dl MATONGO

Copreședinte

4.   Raportul partenerilor economici și sociali: „Consolidarea poziției societății civile - un factor esențial al dezvoltării”

Brenda King, președinta Comisiei ACP din cadrul Comitetului Economic și Social European, a făcut o prezentare.

Au intervenit: Hamatoukour (Camerun), Sylla (Mali), Lutundula (Republica Democratică Congo), Aipira (Malawi) și Bundu (Sierra Leone).

Dna King a răspuns chestiunilor ridicate în timpul dezbaterii.

5.   După Conferința de la Copenhaga: transfer de tehnologie, noi tehnologii și consolidarea capacităților tehnice în statele ACP

Raport prezentat de Marlene Malahoo Forte (Jamaica) și Jo Leinen

Comisia pentru dezvoltare economică, finanțe și comerț

Marlene Malahoo Forte (Jamaica) și Jo Leinen au prezentat raportul.

Au intervenit: BANDUA (Ghana) Bandua (Ghana), J. Ferreira, Owono Nguema (Gabon), Parmessar (Suriname), Jensen, Sylla (Mali), Hamatoukour (Camerun), William (Seychelles), Lutundula (Republica Democratică Congo), Toga (Etiopia), Sall (Senegal), Ramotar (Guyana) și Seramila (Madagascar).

Coraportorii, dl Leinen și dna Malahoo Forte (Jamaica), precum și dl Rosa (Comisia Europeană) au încheiat dezbaterea.

(Reuniunea a fost suspendată la ora 12,10 și reluată la ora 15.05)

A PREZIDAT: dl MATONGO

Copreședinte

6.   Mass-media liberă și independentă

Raport elaborat de Donald Ramotar (Guyana) și Rainer Wieland

Comisia pentru afaceri politice

Donald Ramotar (Guyana) și Rainer Wieland au prezentat raportul.

Au intervenit: Rosa (Comisia Europeană), Kaczmarek, Atteyeh (Djibouti), Martínez Martínez, J. Rosa (Comisia Europeană), Kaczmarek, Atteyeh (Djibouti), Martínez Martínez, J. Ferreira, Sall (Senegal), Schmidt, Durant, Toga (Etiopia), Speroni, Gahler, Naib (Eritreea), dna Nedelcheva, Hamatoukour (Camerun), Baldeh (Gambia), William (Seychelles), Lutundula (RDC), Linares (Cuba), Sikota (Zambia), Ramotar (Guyana) și Wieland.

Coraportorii, dl Ramotar și dl Wieland, precum și dl Rosa (Comisia Europeană) au încheiat dezbaterea.

A PREZIDAT: dl MICHEL

Copreședinte

7.   Situația din Republica Democratică Congo și regiunea Africii Centrale

Schimb de opinii cu autoritățile din RDC

Lambert Mende (Ministrul comunicațiilor și mass-mediei din RDC) a făcut o prezentare cu privire la situația din RDC și din regiunea Africii Centrale.

Au intervenit: Gahler, Lutundula (DRC), Malahoo Forte (Jamaica), Zahradil, J. Ferreira, Hamatoukour (Camerun), Kaczmarek, Assarid (Mali), Durant, Nedelcheva, Rivasi și Striffler

Raymond Tshibanda (ministrul Cooperării regionale și internaționale din RDC) și dl Mende au răspuns chestiunilor ridicate în timpul dezbaterii.

Louis Michel (copreședinte) a încheiat schimbul de opinii.

A PREZIDAT: dl MATONGO

Copreședinte

8.   Chestiunea urgentă nr. 1: Securitatea alimentară

Domenico Rosa (Comisia Europeană) a prezentat subiectul.

Au intervenit: Rosa (Comisia Europeană), Schnellhardt, Kombo (Kenya), Bearder, Karerwa (Burundi), J. Ferreira, Assarid (Mali), copreședintele Michel, William (Seychelles), Gahler, Baldeh (Gambia), Tirolien, Toga (Etiopia), Striffler, Sall (Senegal), Klass și Rosa (Comisia Europeană).

9.   Chestiunea urgentă nr. 2: Problemele de securitate în regiunea Sahel-Sahara: terorism și trafic de droguri, arme și persoane

Bruno Gatta (Comisia Europeană) a prezentat subiectul.

Au intervenit: Sall (Senegal), Nedelcheva, Schmidt, J. Ferreira, Guelaye (Mauritania), Bauer, Assarid (Mali), Rivasi, Kombo (Kenya), Gahler, Nkongo (RDC), dna Striffler, Baldeh (Gambia), Attard-Montalto, Hamatoukour (Camerun), Ramotar (Guyana) și Gatta (Comisia Europeană).

10.   Rapoarte de sinteză ale seminariilor

Olle Schmidt și Ould Guelaye (Mauritania), raportori pentru seminariile nr. 2 și, respectiv, nr. 1, au prezentat pe scurt:

| — | Seminarul nr. 2 (Problema reconstrucției statelor care au ieșit din conflict: cazul RDC) |
| --- | --- |

—

Seminarul nr. 2 (Problema reconstrucției statelor care au ieșit din conflict: cazul RDC)

| — | Seminarul nr. 1 (Provocări și amenințări la adresa stabilității regionale în regiunea Africii Centrale, generate de exploatarea ilegală a resurselor naturale și minerale ale RDC) |
| --- | --- |

—

Seminarul nr. 1 (Provocări și amenințări la adresa stabilității regionale în regiunea Africii Centrale, generate de exploatarea ilegală a resurselor naturale și minerale ale RDC)

11.   Declarație privind anunțarea rezultatelor la al doilea tur de scrutin al alegerilor prezidențiale, care a avut loc la 28 noiembrie 2010 în Côte d'Ivoire

Declarația a fost adoptată prin aclamare.

(Reuniunea a fost închisă la ora 19.10)

David MATONGO și

Louis MICHEL

Copreședinți

Mohamed Ibn CHAMBAS și

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Cosecretari-Generali

---

| 28.4.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 126/8 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 126/8

---

PROCESUL-VERBAL AL REUNIUNII DE SÂMBĂTĂ, 4 DECEMBRIE 2010

2011/C 126/03

Cuprins

| 1. | Aprobarea procesului-verbal al reuniunii de joi, 2 decembrie 2010 |
| --- | --- |

1.

| 2. | Declarația dnei Carolyn Rodrigues-Birkett, ministrul afacerilor externe (Guyana), președinta în exercițiu a Consiliului ACP |
| --- | --- |

2.

| 3. | Timp afectat întrebărilor adresate Consiliului ACP |
| --- | --- |

3.

| 4. | Dezbatere cu Consiliul ACP – procedura „catch-the-eye” (intervenții la cerere) |
| --- | --- |

4.

| 5. | Dezbatere privind situația din următoarele țări: Madagascar, Somalia, Sudan, Zimbabwe și Haiti |
| --- | --- |

5.

| 6. | Acordurile de parteneriat economic (APE) – situația actuală Declarația dlui Karel de Gucht, Comisar responsabil pentru comerțul internațional, urmată de dezbatere |
| --- | --- |

6.

| 7. | Aprobarea proceselor-verbale ale reuniunilor de joi, 2 decembrie 2010 și de vineri, 3 decembrie 2010 |
| --- | --- |

7.

| 8. | Vot cu privire la propunerile de rezoluție incluse în rapoartele prezentate de comisiile permanente |
| --- | --- |

8.

| 9. | Vot cu privire la propunerile de rezoluție de urgență |
| --- | --- |

9.

| 10. | Chestiuni diverse |
| --- | --- |

10.

| 11. | Data și locul celei de a 21-a sesiuni a Adunării Parlamentare Paritare |
| --- | --- |

11.

| Anexa I | Lista alfabetică a membrilor Adunării Parlamentare Paritare |
| --- | --- |

Anexa I

| Anexa II | Lista de prezență la cea de a 20-a sesiuni desfășurate în perioada 2-4 decembrie 2010 de la Kinshasa (Republica Democratică Congo) |
| --- | --- |

Anexa II

| Anexa III | Acreditarea delegaților neparlamentari |
| --- | --- |

Anexa III

| Anexa IV | Texte adoptate |
| --- | --- |

Anexa IV

PROCESUL-VERBAL AL REUNIUNII DE SÂMBĂTĂ, 4 DECEMBRIE 2010

(Reuniunea a fost deschisă la ora 9.05)

A PREZIDAT: dl MICHEL

Copreședinte

1.   Aprobarea procesului-verbal al reuniunii de joi, 2 decembrie 2010

Martínez Martínez a solicitat o mică modificare a procesului-verbal al reuniunii de joi.

2.   Declarația dnei Carolyn Rodrigues-Birkett, Ministrul afacerilor externe (Guyana), președinta în exercițiu a Consiliului ACP

Carolyn Rodrigues-Birkett a făcut o declarație.

A PREZIDAT: dl MATONGO

Copreședinte

3.   Timp afectat întrebărilor adresate Consiliului ACP

Au fost adresate Consiliului nouă întrebări.

Dna Carolyn Rodrigues-Birkett a răspuns următoarelor întrebări, precum și întrebărilor suplimentare:

| | Întrebarea nr. 1, adresată de dl Filip Kaczmarek, privind locuitorii arhipelagului Chagos |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 1, adresată de dl Filip Kaczmarek, privind locuitorii arhipelagului Chagos

| | Întrebarea nr. 2 și întrebarea nr. 3 au fost retrase. |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 2 și întrebarea nr. 3 au fost retrase.

| | Întrebarea nr. 4, adresată de Olle Schmidt, privind recurgerea la viol ca armă în zonele de conflict |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 4, adresată de Olle Schmidt, privind recurgerea la viol ca armă în zonele de conflict

| | Întrebarea nr. 5, adresată de Patrice Tirolien, privind cel de al treilea summit Africa-UE, care a avut loc în perioada 29-30 noiembrie 2010 |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 5, adresată de Patrice Tirolien, privind cel de al treilea summit Africa-UE, care a avut loc în perioada 29-30 noiembrie 2010

| | Întrebarea nr. 6, adresată de Christa Klaß, privind întoarcerea locuitorilor arhipelagului Chagos |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 6, adresată de Christa Klaß, privind întoarcerea locuitorilor arhipelagului Chagos

| | Întrebarea nr. 8, adresată de Waven William (Seychelles), privind viitorul grupului ACP |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 8, adresată de Waven William (Seychelles), privind viitorul grupului ACP

| | Întrebarea nr. 9, adresată de Achille Tapsoba (Burkina Faso), privind modalitățile de implicare a parlamentarilor în procesul de negociere și punere în aplicare a Acordurilor de parteneriat economic (APE) |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 9, adresată de Achille Tapsoba (Burkina Faso), privind modalitățile de implicare a parlamentarilor în procesul de negociere și punere în aplicare a Acordurilor de parteneriat economic (APE)

Autorul întrebării nr. 7 nu a fost prezent.

4.   Dezbatere cu Consiliul ACP – procedura „catch-the-eye” (intervenții la cerere)

Au intervenit: J. J. Ferreira, Durant, Mitchell, Hamatoukour (Camerun), Sall (Senegal) și Malahoo Forte (Jamaica).

Dna Carolyn Rodrigues-Birkett a răspuns chestiunilor ridicate în timpul dezbaterii.

A PREZIDAT: dl MICHEL

Copreședinte

5.   Dezbatere privind situația din următoarele țări: Madagascar, Somalia, Sudan, Zimbabwe și Haiti

Au intervenit cu privire la Madagascar: Rosa (Comisia Europeană), Nedelcheva, Griesbeck și Gunessee (Mauritius).

Au intervenit cu privire la Somalia: Rosa (Comisia Europeană), Casini, Naib (Eritreea), Schmidt, J. Ferreira, Kombo (Kenya), Toga (Etiopia) și Deva.

Au intervenit cu privire la Sudan: Rosa (Comisia Europeană), Michel, Schnellhardt, De Keyser, Sylla (Mali), J. Ferreira, Casini, Musa (Sudan

Au intervenit cu privire la Zimbabwe: Rosa (Comisia Europeană), Gahler, Sithole (Mozambic), Bearder, Ogwal Atim (Uganda) și Deva.

Au intervenit cu privire la Haiti: Rosa (Comisia Europeană), Malahoo Forte (Jamaica), Durant și Jiménez (Republica Dominicană).

6.   Acordurile de parteneriat economic (APE) – situația actuală Declarația dlui Karel de Gucht, Comisar responsabil pentru comerțul internațional, urmată de dezbatere

Dl Karel De Gucht a făcut o declarație.

Au intervenit: Matongo (Zambia), Bearder, Durant, Sall (Senegal), J. Ferreira, Hamatoukour (Camerun), Scicluna, Sylla (Mali), Ramotar (Guyana), Malahoo Forte (Jamaica) și Tapsoba (Burkina Faso).

Dl De Gucht a răspuns chestiunilor ridicate în timpul dezbaterii.

(Reuniunea a fost suspendată la ora 12.20 și reluată la ora 15.05)

A PREZIDDAT: dl MICHEL

Copreședinte

7.   Aprobarea proceselor-verbale ale reuniunilor de joi, 2 decembrie 2010 și de vineri, 3 decembrie 2010

Procesele-verbale au fost aprobate.

8.   Vot cu privire la propunerile de rezoluție incluse în rapoartele prezentate de cele trei comisii permanente

Copreședintele a reamintit Adunării procedurile de votare.

| — | Mass-media liberă și independentă
  Raport elaborat de Donald Ramotar (Guyana) și Rainer Wieland
  Comisia pentru afaceri politice (ACP-UE/100.655/10/fin.)
  Un vot pe părți și un vot pe camere separate cu privire la considerentul (Ha) (nou) au fost solicitate de către Grupul S&D, iar noul considerent a fost respins.
  Un vot pe camere separate privind amendamentul 2 a fost solicitat de către Grupul PPE, iar amendamentul a fost adoptat.
  Un vot pe camere separate privind amendamentele 3 și 4 a fost solicitat de către Grupul PPE, iar amendamentele au fost respinse.
  Un vot pe părți și un vot pe camere separate cu privire la amendamentul 5 au fost solicitate, iar amendamentul a fost respins.
  Un vot pe camere separate privind amendamentul 6 a fost solicitat de către Grupul PPE, iar amendamentul a fost respins.
  Rezoluția modificată a fost adoptată în unanimitate. |
| --- | --- |

—

Mass-media liberă și independentă

Raport elaborat de Donald Ramotar (Guyana) și Rainer Wieland

Comisia pentru afaceri politice (ACP-UE/100.655/10/fin.)

Un vot pe părți și un vot pe camere separate cu privire la considerentul (Ha) (nou) au fost solicitate de către Grupul S&D, iar noul considerent a fost respins.

Un vot pe camere separate privind amendamentul 2 a fost solicitat de către Grupul PPE, iar amendamentul a fost adoptat.

Un vot pe camere separate privind amendamentele 3 și 4 a fost solicitat de către Grupul PPE, iar amendamentele au fost respinse.

Un vot pe părți și un vot pe camere separate cu privire la amendamentul 5 au fost solicitate, iar amendamentul a fost respins.

Un vot pe camere separate privind amendamentul 6 a fost solicitat de către Grupul PPE, iar amendamentul a fost respins.

Rezoluția modificată a fost adoptată în unanimitate.

| — | După Conferința de la Copenhaga: transfer de tehnologie, noi tehnologii și consolidarea capacităților tehnice în statele ACP
  Raport prezentat de Marlene Malahoo Forte (Jamaica) și Jo Leinen
  Comisia pentru dezvoltare economică, finanțe și comerț (ACP-UE/100.739/10/fin.)
  Un vot separat privind considerentul (K) și punctul 4 a fost solicitat de către Grupurile S&D și PPE, un vot pe camere separate a fost solicitat de Grupul PPE, iar considerentul și punctul au fost respinse.
  Un vot pe părți a fost solicitat de către Grupurile S&D și PPE, un vot pe camere separate privind punctul 21 a fost solicitat de Grupul PPE, iar punctul a fost respins.
  Rezoluția modificată a fost adoptată în unanimitate. |
| --- | --- |

—

După Conferința de la Copenhaga: transfer de tehnologie, noi tehnologii și consolidarea capacităților tehnice în statele ACP

Raport prezentat de Marlene Malahoo Forte (Jamaica) și Jo Leinen

Comisia pentru dezvoltare economică, finanțe și comerț (ACP-UE/100.739/10/fin.)

Un vot separat privind considerentul (K) și punctul 4 a fost solicitat de către Grupurile S&D și PPE, un vot pe camere separate a fost solicitat de Grupul PPE, iar considerentul și punctul au fost respinse.

Un vot pe părți a fost solicitat de către Grupurile S&D și PPE, un vot pe camere separate privind punctul 21 a fost solicitat de Grupul PPE, iar punctul a fost respins.

Rezoluția modificată a fost adoptată în unanimitate.

| — | Îndeplinirea ODM-urilor: răspunsuri inovatoare la provocările sociale și economice
  Raport elaborat de Odirile Motlhale (Botswana) și Licia Ronzulli
  Comisia pentru afaceri sociale și mediu (ACP-UE/100.732/10/fin)
  Amendamentele 1, 2, 3, 4, 6, 7, 8, 9 și 10 au fost adoptate.
  Amendament 5 a fost respins.
  Un vot pe părți și un vot pe camere separate privind punctul 4 au fost solicitate de către Grupul PPE, iar punctul a fost adoptat.
  Un amendament oral a fost depus de dna Malahoo Forte (Jamaica), care urmează să fie adăugat punctului 8, iar amendamentul a fost adoptat.
  Un vot pe părți privind punctul 10 a fost solicitat de către Grupul PPE, iar punctul a fost adoptat.
  Un vot pe camere separate privind punctul 14 a fost solicitat de către Grupul PPE, iar punctul a fost respins.
  Un amendament oral a fost depus de dna coraportoare Ronzulli, care urmează să fie adăugat punctului 26, iar amendamentul a fost respins.
  Un vot pe părți privind punctul 26 a fost solicitat de către Grupul PPE, iar întregul punct a fost respins.
  Un vot pe părți a fost solicitat de către Grupurile S&D și PPE, un vot pe camere separate privind punctul 49 a fost solicitat de Grupul PPE, iar prima parte a punctului a fost adoptată, cea de a doua fiind respinsă.
  Rezoluția modificată a fost adoptată fără voturi împotrivă și cu o singură abținere. |
| --- | --- |

—

Îndeplinirea ODM-urilor: răspunsuri inovatoare la provocările sociale și economice

Raport elaborat de Odirile Motlhale (Botswana) și Licia Ronzulli

Comisia pentru afaceri sociale și mediu (ACP-UE/100.732/10/fin)

Amendamentele 1, 2, 3, 4, 6, 7, 8, 9 și 10 au fost adoptate.

Amendament 5 a fost respins.

Un vot pe părți și un vot pe camere separate privind punctul 4 au fost solicitate de către Grupul PPE, iar punctul a fost adoptat.

Un amendament oral a fost depus de dna Malahoo Forte (Jamaica), care urmează să fie adăugat punctului 8, iar amendamentul a fost adoptat.

Un vot pe părți privind punctul 10 a fost solicitat de către Grupul PPE, iar punctul a fost adoptat.

Un vot pe camere separate privind punctul 14 a fost solicitat de către Grupul PPE, iar punctul a fost respins.

Un amendament oral a fost depus de dna coraportoare Ronzulli, care urmează să fie adăugat punctului 26, iar amendamentul a fost respins.

Un vot pe părți privind punctul 26 a fost solicitat de către Grupul PPE, iar întregul punct a fost respins.

Un vot pe părți a fost solicitat de către Grupurile S&D și PPE, un vot pe camere separate privind punctul 49 a fost solicitat de Grupul PPE, iar prima parte a punctului a fost adoptată, cea de a doua fiind respinsă.

Rezoluția modificată a fost adoptată fără voturi împotrivă și cu o singură abținere.

9.   Vot cu privire la propunerile de rezoluție de urgență

| — | Propunere de rezoluție de urgență referitoare la securitatea alimentară (ACP-UE/100.879/10/comp.)
  Un vot pe camere separate privind punctele 7 și 8 a fost solicitat de către Grupul PPE, iar punctele au fost respinse.
  Amendamentele 1 - 5, 9, 17, 19, și 21- 25 au fost adoptate.
  Amendamentele 10, 14, 15 și 18 au fost respinse.
  Voturi pe camere separate privind punctele 11 și 12 au fost solicitate de către Grupul PPE, iar punctele au fost respinse.
  Un amendament oral a fost depus de dl Gunessee (Mauritius), care să fie adăugat punctului 13, iar amendamentul a fost respins.
  Un vot separat privind punctul 6 a fost solicitat de către Grupul PPE, iar punctul a fost adoptat.
  Un vot pe părți a fost solicitat de către Grupul ALDE și un vot pe camere separate a fost solicitat de Grupul PPE privind amendamentul 16 la punctul 17, prima parte a punctului fiind respinsă, cea de a doua fiind adoptată, iar cea de a treia respinsă.
  Un vot pe părți privind considerentul (L) a fost solicitat de către Grupul PPE, prima parte fiind adoptată, iar cea de a doua fiind respinsă.
  Un vot separat privind considerentul (N) a fost solicitat de către Grupul PPE, iar considerentul a fost adoptat.
  Rezoluția modificată a fost adoptată în unanimitate. |
| --- | --- |

—

Propunere de rezoluție de urgență referitoare la securitatea alimentară (ACP-UE/100.879/10/comp.)

Un vot pe camere separate privind punctele 7 și 8 a fost solicitat de către Grupul PPE, iar punctele au fost respinse.

Amendamentele 1 - 5, 9, 17, 19, și 21- 25 au fost adoptate.

Amendamentele 10, 14, 15 și 18 au fost respinse.

Voturi pe camere separate privind punctele 11 și 12 au fost solicitate de către Grupul PPE, iar punctele au fost respinse.

Un amendament oral a fost depus de dl Gunessee (Mauritius), care să fie adăugat punctului 13, iar amendamentul a fost respins.

Un vot separat privind punctul 6 a fost solicitat de către Grupul PPE, iar punctul a fost adoptat.

Un vot pe părți a fost solicitat de către Grupul ALDE și un vot pe camere separate a fost solicitat de Grupul PPE privind amendamentul 16 la punctul 17, prima parte a punctului fiind respinsă, cea de a doua fiind adoptată, iar cea de a treia respinsă.

Un vot pe părți privind considerentul (L) a fost solicitat de către Grupul PPE, prima parte fiind adoptată, iar cea de a doua fiind respinsă.

Un vot separat privind considerentul (N) a fost solicitat de către Grupul PPE, iar considerentul a fost adoptat.

Rezoluția modificată a fost adoptată în unanimitate.

| — | Propunere de rezoluție de urgență privind problemele de securitate în regiunea Sahel-Sahara: terorism și trafic de droguri, de arme și de persoane (ACP-UE/100.880/10/comp.)
  Amendamentele 1, 2 și 3 au fost adoptate.
  Rezoluția modificată a fost adoptată în unanimitate. |
| --- | --- |

—

Propunere de rezoluție de urgență privind problemele de securitate în regiunea Sahel-Sahara: terorism și trafic de droguri, de arme și de persoane (ACP-UE/100.880/10/comp.)

Amendamentele 1, 2 și 3 au fost adoptate.

Rezoluția modificată a fost adoptată în unanimitate.

A PREZIDAT: dl MATONGO

Copreședinte

10.   Chestiuni diverse

Dl Zahradil a vorbit despre chestiuni legate de securitatea alimentară. Dl Vlasák a vorbit despre importanța libertății democratice și a libertății mass-mediei. Dna Bearder și-a completat declarația privind Zimbabwe.

11.   Data și locul celei de a 21a sesiuni a Adunării Parlamentare Paritare

Copreședintele a mulțumit autorităților congoleze pentru ospitalitate și cosecretariatului și celorlalți membri de personal pentru activitatea lor.

Cea de a 21a sesiune a APP va avea loc la Budapesta (Ungaria) între 16 și 18 mai 2011.

(Reuniunea a fost închisă la ora 16.00)

David MATONGO și

Louis MICHEL

Copreședinți

Mohamed Ibn CHAMBAS și

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Cosecretari-Generali

---

ANEXA I

LISTA ALFABETICĂ A MEMBRILOR ADUNĂRII PARLAMENTARE PARITARE

| Reprezentanți ACP | Reprezentanți PE |
| --- | --- |
| MATONGO (ZAMBIA), copreședinte | MICHEL, copreședinte |
| BOTSWANA (VP) | ARIF (VP) |
| BURUNDI (VP) | ŠŤASTNÝ (VP) |
| CAMERUN (VP) | HOARAU (VP) |
| CONGO (Republica) (VP) | KLASS (VP) |
| INSULELE COOK (VP) | NICHOLSON (VP) |
| GUYANA (VP) | McAVAN (VP) |
| LESOTHO (VP) | RONZULLI (VP) |
| LIBERIA (VP) | GOERENS (VP) |
| MALI (VP) | SPERONI (VP) |
| SAINT VINCENT ȘI GRENADINE (VP) | ROITHOVÁ (VP) |
| TANZANIA (VP) | OUZKÝ (VP) |
| TUVALU (VP) | RIVASI (VP) |
| ANGOLA | ALFONSI |
| ANTIGUA & BARBUDA | ALVES |
| BAHAMAS | BAUER |
| BARBADOS | BEARDER |
| BELIZE | BOVÉ |
| BENIN | BULLMANN |
| BURKINA FASO | CALLANAN |
| CAPUL VERDE | CARVALHO |
| REPUBLICA CENTRAFRICANĂ | CASA |
| CIAD | CASINI |
| COMORE | CASPARY |
| CONGO (Republica Democrată) | CASTEX |
| COASTA DE FILDEȘ | CHRISTENSEN |
| DJIBOUTI | COELHO |
| DOMINICA | DE KEYSER |
| REPUBLICA DOMINICANĂ | DELVAUX |
| GUINEEA ECUATORIALĂ | DE MITA |
| ERITREEA | DE SARNEZ |
| ETIOPIA | DURANT |
| FIJI | ENGEL |
| GABON | ESTARÀS FERRAGUT |
| GAMBIA | FERREIRA, Elisa |
| GHANA | FERREIRA, João |
| GRENADA | FORD |
| GUINEEA | GAHLER |
| GUINEEA-BISSAU | GRIESBECK |
| HAITI | GUERRERO SALOM |
| JAMAICA | HALL |
| KENYA | HÄNDEL |
| KIRIBATI | HANNAN |
| MADAGASCAR | HAUG |
| MALAWI | JADOT |
| INSULELE MARSHALL (Republica) | JENSEN |
| MAURITANIA | JOLY |
| MAURITIUS | KACZMAREK |
| MICRONEZIA (Statele Federale ale) | KORHOLA |
| MOZAMBIC | KUHN |
| NAMIBIA | LEGUTKO |
| NAURU (Republica) | LE PEN |
| NIGER | LÓPEZ AGUILAR |
| NIGERIA | McMILLAN-SCOTT |
| NIUE | MANDERS |
| PALAU | MARTIN |
| PAPUA NOUA GUINEE | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| RWANDA | MATO ADROVER |
| SAINT KITTS ȘI NEVIS | MAYER |
| SFÂNTA LUCIA | MITCHELL |
| SAMOA | MOREIRA |
| SÃO TOMÉ ȘI PRÍNCIPE | NEDELCHEVA |
| SENEGAL | NEUSER |
| SEYCHELLES | ROSSI |
| SIERRA LEONE | SCHLYTER |
| INSULELE SOLOMON | SCHMIDT |
| SOMALIA | SCHNELLHARDT |
| AFRICA DE SUD | SCICLUNA |
| SUDAN | SCOTTÀ |
| SURINAME | SENYSZYN |
| SWAZILAND | STRIFFLER |
| TIMORUL DE EST | STURDY |
| TOGO | TIROLIEN |
| TONGA | TOIA |
| TRINIDAD ȘI TOBAGO | VLASÁK |
| UGANDA | WIELAND |
| VANUATU | ZANICCHI |
| ZIMBABWE | ZIMMER |

Reprezentanți ACP

Reprezentanți PE

MATONGO (ZAMBIA), copreședinte

MICHEL, copreședinte

BOTSWANA (VP)

ARIF (VP)

BURUNDI (VP)

ŠŤASTNÝ (VP)

CAMERUN (VP)

HOARAU (VP)

CONGO (Republica) (VP)

KLASS (VP)

INSULELE COOK (VP)

NICHOLSON (VP)

GUYANA (VP)

McAVAN (VP)

LESOTHO (VP)

RONZULLI (VP)

LIBERIA (VP)

GOERENS (VP)

MALI (VP)

SPERONI (VP)

SAINT VINCENT ȘI GRENADINE (VP)

ROITHOVÁ (VP)

TANZANIA (VP)

OUZKÝ (VP)

TUVALU (VP)

RIVASI (VP)

ANGOLA

ALFONSI

ANTIGUA & BARBUDA

ALVES

BAHAMAS

BAUER

BARBADOS

BEARDER

BELIZE

BOVÉ

BENIN

BULLMANN

BURKINA FASO

CALLANAN

CAPUL VERDE

CARVALHO

REPUBLICA CENTRAFRICANĂ

CASA

CIAD

CASINI

COMORE

CASPARY

CONGO (Republica Democrată)

CASTEX

COASTA DE FILDEȘ

CHRISTENSEN

DJIBOUTI

COELHO

DOMINICA

DE KEYSER

REPUBLICA DOMINICANĂ

DELVAUX

GUINEEA ECUATORIALĂ

DE MITA

ERITREEA

DE SARNEZ

ETIOPIA

DURANT

FIJI

ENGEL

GABON

ESTARÀS FERRAGUT

GAMBIA

FERREIRA, Elisa

GHANA

FERREIRA, João

GRENADA

FORD

GUINEEA

GAHLER

GUINEEA-BISSAU

GRIESBECK

HAITI

GUERRERO SALOM

JAMAICA

HALL

KENYA

HÄNDEL

KIRIBATI

HANNAN

MADAGASCAR

HAUG

MALAWI

JADOT

INSULELE MARSHALL (Republica)

JENSEN

MAURITANIA

JOLY

MAURITIUS

KACZMAREK

MICRONEZIA (Statele Federale ale)

KORHOLA

MOZAMBIC

KUHN

NAMIBIA

LEGUTKO

NAURU (Republica)

LE PEN

NIGER

LÓPEZ AGUILAR

NIGERIA

McMILLAN-SCOTT

NIUE

MANDERS

PALAU

MARTIN

PAPUA NOUA GUINEE

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

RWANDA

MATO ADROVER

SAINT KITTS ȘI NEVIS

MAYER

SFÂNTA LUCIA

MITCHELL

SAMOA

MOREIRA

SÃO TOMÉ ȘI PRÍNCIPE

NEDELCHEVA

SENEGAL

NEUSER

SEYCHELLES

ROSSI

SIERRA LEONE

SCHLYTER

INSULELE SOLOMON

SCHMIDT

SOMALIA

SCHNELLHARDT

AFRICA DE SUD

SCICLUNA

SUDAN

SCOTTÀ

SURINAME

SENYSZYN

SWAZILAND

STRIFFLER

TIMORUL DE EST

STURDY

TOGO

TIROLIEN

TONGA

TOIA

TRINIDAD ȘI TOBAGO

VLASÁK

UGANDA

WIELAND

VANUATU

ZANICCHI

ZIMBABWE

ZIMMER

COMISIA PENTRU AFACERI POLITICE

| Membri ACP | Membri PE |
| --- | --- |
| STRAKER, SAINT VINCENT ȘI GRENADINE, copreședinte | CASA, copreședinte |
| PAPALII (SAMOA), VC | KORHOLA, VC |
| DAYORI (BENIN), VC | CASTEX, VC |
| ANTIGUA ȘI BARBUDA | ALFONSI |
| REPUBLICA CENTRAFRICANĂ | CALLANAN |
| IBOVI (CONGO, Republica) | CASINI |
| COASTA DE FILDEȘ | DE KEYSER |
| ATEYE (DJIBOUTI) | DE MITA |
| TOGA (ETIOPIA) | DURANT |
| FIJI | FERREIRA, Elisa |
| OWONO NGUEMA (GABON) | GAHLER |
| GUINEEA | GRIESBECK |
| RAMOTAR (GUYANA) | HANNAN |
| HAITI | HÄNDEL |
| LESOTHO | KACZMAREK |
| KOLLIE (LIBERIA) | LE PEN |
| SERAMILA (MADAGASCAR) | MANDERS |
| MALI | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| VAN DER WALT (NAMIBIA) | MOREIRA |
| NAURU | NICHOLSON |
| NIUE | ROITHOVÁ |
| PAPUA NOUA GUINEE | SCOTTÀ |
| HAMDI-H-OSMAN (SUDAN) | SCHMIDT |
| PARMESSAR (SURINAME) | SPERONI |
| BAMNANTE (TOGO) | STRIFFLER |
| HLONGWANE (ZIMBABWE) | WIELAND |

Membri ACP

Membri PE

STRAKER, SAINT VINCENT ȘI GRENADINE, copreședinte

CASA, copreședinte

PAPALII (SAMOA), VC

KORHOLA, VC

DAYORI (BENIN), VC

CASTEX, VC

ANTIGUA ȘI BARBUDA

ALFONSI

REPUBLICA CENTRAFRICANĂ

CALLANAN

IBOVI (CONGO, Republica)

CASINI

COASTA DE FILDEȘ

DE KEYSER

ATEYE (DJIBOUTI)

DE MITA

TOGA (ETIOPIA)

DURANT

FIJI

FERREIRA, Elisa

OWONO NGUEMA (GABON)

GAHLER

GUINEEA

GRIESBECK

RAMOTAR (GUYANA)

HANNAN

HAITI

HÄNDEL

LESOTHO

KACZMAREK

KOLLIE (LIBERIA)

LE PEN

SERAMILA (MADAGASCAR)

MANDERS

MALI

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

VAN DER WALT (NAMIBIA)

MOREIRA

NAURU

NICHOLSON

NIUE

ROITHOVÁ

PAPUA NOUA GUINEE

SCOTTÀ

HAMDI-H-OSMAN (SUDAN)

SCHMIDT

PARMESSAR (SURINAME)

SPERONI

BAMNANTE (TOGO)

STRIFFLER

HLONGWANE (ZIMBABWE)

WIELAND

COMISIA PENTRU DEZVOLTARE ECONOMICĂ, FINANȚE ȘI COMERȚ

| Membri ACP | Membri PE |
| --- | --- |
| KUTEKALA KAAWA (CONGO, Republica Democratică), copreședinte | CARVALHO, copreședinte |
| MUGAMBE (UGANDA), VC | LEGUTKO, VC |
| BUYA KAMARO (SIERRA LEONE), VC | ALVES, VC |
| DOS SANTOS (ANGOLA) | ARIF |
| BAHAMAS | BOVÉ |
| BELIZE | BULLMANN |
| INSULELE COOK | CASPARY |
| GUINEEA ECUATORIALĂ | ENGEL |
| NAIB (ERITREEA) | FORD |
| BANDUA (GHANA) | GOERENS |
| MALAHOO FORTE (JAMAICA) | GUERRERO SALOM |
| AIPIRA (MALAWI) | HOARAU |
| OULD GUELAYE (MAURITANIA) | JENSEN |
| GUNESSEE (MAURITIUS) | KUHN |
| ADEFIDIDE (NIGERIA) | MARTIN |
| PALAU | MATO ADROVER |
| POLISI (RWANDA) | MAYER |
| SAINT KITTS ȘI NEVIS | McMILLAN-SCOTT |
| JEAN-MARIE (ST. LUCIA) | MICHEL |
| SAO TOME ȘI PRINCIPE | MITCHELL |
| SALL (SENEGAL) | SCHLYTER |
| WILLIAM (SEYCHELLES) | ŠŤASTNÝ |
| SIBHIDLA (AFRICA DE SUD) | SCICLUNA |
| VAIPULU (TONGA) | STURDY |
| TUVALU | TIROLIEN |
| SIKOFA (ZAMBIA) | ZANICCHI |

Membri ACP

Membri PE

KUTEKALA KAAWA (CONGO, Republica Democratică), copreședinte

CARVALHO, copreședinte

MUGAMBE (UGANDA), VC

LEGUTKO, VC

BUYA KAMARO (SIERRA LEONE), VC

ALVES, VC

DOS SANTOS (ANGOLA)

ARIF

BAHAMAS

BOVÉ

BELIZE

BULLMANN

INSULELE COOK

CASPARY

GUINEEA ECUATORIALĂ

ENGEL

NAIB (ERITREEA)

FORD

BANDUA (GHANA)

GOERENS

MALAHOO FORTE (JAMAICA)

GUERRERO SALOM

AIPIRA (MALAWI)

HOARAU

OULD GUELAYE (MAURITANIA)

JENSEN

GUNESSEE (MAURITIUS)

KUHN

ADEFIDIDE (NIGERIA)

MARTIN

PALAU

MATO ADROVER

POLISI (RWANDA)

MAYER

SAINT KITTS ȘI NEVIS

McMILLAN-SCOTT

JEAN-MARIE (ST. LUCIA)

MICHEL

SAO TOME ȘI PRINCIPE

MITCHELL

SALL (SENEGAL)

SCHLYTER

WILLIAM (SEYCHELLES)

ŠŤASTNÝ

SIBHIDLA (AFRICA DE SUD)

SCICLUNA

VAIPULU (TONGA)

STURDY

TUVALU

TIROLIEN

SIKOFA (ZAMBIA)

ZANICCHI

COMISIA PENTRU AFACERI SOCIALE ȘI MEDIU

| Membri ACP | Membri PE |
| --- | --- |
| SITHOLE (MOZAMBIC), copreședinte | RIVASI, copreședinte |
| KOMBO (KENYA), VC | BAUER, VC |
| GRENADA, VC | NEDELCHEVA, VC |
| BARBADOS | BEARDER |
| MOTLHALE (BOTSWANA) | CHRISTENSEN |
| TAPSOBA (BURKINA FASO) | COELHO |
| KARERWA (BURUNDI) | DELVAUX |
| HAMATOUKOUR (CAMERUN) | DE SARNEZ |
| ALMADA (CAPUL VERDE) | ESTARAS FERRAGUT |
| DARBO (CIAD) | FERREIRA, João |
| COMORE | HALL |
| DOMINICA | HAUG |
| JIMÉNEZ (REPUBLICA DOMINICANĂ) | JADOT |
| BALDEH (GAMBIA) | JOLY |
| GUINEEA-BISSAU | KLASS |
| KIRIBATI | LÓPEZ AGUILAR |
| INSULELE MARSHALL | McAVAN |
| MICRONEZIA (Statele Federale ale) | NEUSER |
| NIGER | OUZKÝ |
| INSULELE SOLOMON | RONZULLI |
| SOMALIA | ROSSI |
| HLOPE (SWAZILAND) | SCHNELLHARDT |
| NDUGAI (TANZANIA) | SENYSZYN |
| TIMORUL DE EST | TOIA |
| TRINIDAD ȘI TOBAGO | VLASÁK |
| VANUATU | ZIMMER |

Membri ACP

Membri PE

SITHOLE (MOZAMBIC), copreședinte

RIVASI, copreședinte

KOMBO (KENYA), VC

BAUER, VC

GRENADA, VC

NEDELCHEVA, VC

BARBADOS

BEARDER

MOTLHALE (BOTSWANA)

CHRISTENSEN

TAPSOBA (BURKINA FASO)

COELHO

KARERWA (BURUNDI)

DELVAUX

HAMATOUKOUR (CAMERUN)

DE SARNEZ

ALMADA (CAPUL VERDE)

ESTARAS FERRAGUT

DARBO (CIAD)

FERREIRA, João

COMORE

HALL

DOMINICA

HAUG

JIMÉNEZ (REPUBLICA DOMINICANĂ)

JADOT

BALDEH (GAMBIA)

JOLY

GUINEEA-BISSAU

KLASS

KIRIBATI

LÓPEZ AGUILAR

INSULELE MARSHALL

McAVAN

MICRONEZIA (Statele Federale ale)

NEUSER

NIGER

OUZKÝ

INSULELE SOLOMON

RONZULLI

SOMALIA

ROSSI

HLOPE (SWAZILAND)

SCHNELLHARDT

NDUGAI (TANZANIA)

SENYSZYN

TIMORUL DE EST

TOIA

TRINIDAD ȘI TOBAGO

VLASÁK

VANUATU

ZIMMER

---

ANEXA II

LISTA DE PREZENȚĂ LA SESIUNEA DIN PERIOADA 2 DECEMBRIE-4 DECEMBRIE DE LA KINSHASA (REPUBLICA DEMOCRATICĂ CONGO)

| MATONGO (Zambia), copreședinte | MICHEL, copreședinte |
| --- | --- |
| DOS SANTOS (Angola)
  CHANDLER (Barbados)
  DAYORI (Benin)
  MOTLHALE (Botswana) (VP)
  TAPSOBA (Burkina Faso)
  KARERWA (Burundi) (VP)
  HAMATOUKOUR (Camerun) (VP)
  DARBO (Ciad)
  IBOVI (Congo, Republica) (VP)
  MBUKU LAKA (Republica Democratică Congo)
  SOUBANE ATEYE (Djibouti)
  JIMÉNEZ (Republica Dominicană)
  SERICHE DOUGAN (Guineea Ecuatorială)
  NAIB (Eritreea)
  TOGA (Etiopia)
  OWONO NGUEMA (Gabon)
  BALDEH (Gambia)
  BANDUA (Ghana)
  FLETCHER (Grenada) (1)

  RAMOTAR (Guyana) (VP)
  BEAUPLAN (Haiti)
  MALAHOO FORTE (Jamaica) )
  KOMBO (Kenya)
  TIHELI (Lesotho) (1) (VP)
  KOLLIE (Liberia) (VP)
  AIPIRA (Malawi)
  ASSARID IMBARCAOUANE (Mali) (VP)
  OULD GUELAYE (Mauritania)
  GUNESSEE (Mauritius) (1)

  SITHOLE (Mozambic)
  VAN DER WALT(Namibia)
  WAZIRI (Nigeria) (1)

  POLISI (Rwanda) (VP)
  SKERRIT-ANDREW (Saint Kitts și Nevis) (1)

  JEAN-MARIE (St. Lucia)
  STRAKER (Saint Vincent și Grenadine) (VP)
  PAPALII (Samoa)
  SALL (Senegal)
  WILLIAM (Seychelles)
  BUNDU (Sierra Leone)
  TOZAKA (Insulele Solomon)
  MANAMELA (Africa de Sud)
  MUSA (Sudan)
  PARMESSAR (Suriname)
  HLOPHE (Swaziland)
  NDUGAI (Tanzania) (VP)
  BAMNANTE (Togo)
  JOSEPH (Trinidad și Tobago) (1)

  ITALELI (Tuvalu) (VP)
  MUGAMBE (Uganda)
  JOY (Vanuatu) (1)

  SIKOTA (Zambia)
  HLONGWANE (Zimbabwe) | ATTARD MONTALTO (pentru FERREIRA, Elisa)
  AYLWARD (pentru HALL) (2)
   (3)

  BAUER
  BEARDER
  BERMAN (pentru MOREIRA) (2)
   (3)

  BINEV (pentru LE PEN) (3)
   (4)

  CALLANAN
  CASINI
  CASTEX
  CHRISTENSEN
  DE KEYSER
  DEVA (for OUZKÝ) (4)

  DURANT
  FERREIRA, João
  GAHLER
  GOERENS (VP) (2)

  GRIESBECK
  HANNAN (2)
   (3)

  JENSEN (2)
   (3)

  KACZMAREK
  KASTLER (pentru CASPARY)
  KLAß (VP)
  LEINEN (pentru BULLMANN)
  MANNER (pentru DE SARNEZ) (2)
   (3)

  MARTÍNEZ MARTÍNEZ
  MAYER
  MITCHELL
  NEDELCHEVA
  NEUSER
  PONGA (pentru DE MITA)
  RINALDI (pentru MANDERS) (2)

  RIVASI (VP)
  RONZULLI (VP)
  SCHMIDT
  SCHNELLHARDT
  SCICLUNA
  SENYSZYN
  SPERONI (VP) (3)
   (4)

  STRIFFLER (3)
   (4)

  TIROLIEN
  VLASÁK
  WIELAND (2)
   (3)

  ZAHRADIL (pentru STURDY)
  ZANICCHI |
| OBSERVATORI: |
| CUBA


  REGUEIFEROS LINARES |
| MADAGASCAR


  SERAMILA |
| NIGER

  AMADOU |

MATONGO (Zambia), copreședinte

MICHEL, copreședinte

DOS SANTOS (Angola)

CHANDLER (Barbados)

DAYORI (Benin)

MOTLHALE (Botswana) (VP)

TAPSOBA (Burkina Faso)

KARERWA (Burundi) (VP)

HAMATOUKOUR (Camerun) (VP)

DARBO (Ciad)

IBOVI (Congo, Republica) (VP)

MBUKU LAKA (Republica Democratică Congo)

SOUBANE ATEYE (Djibouti)

JIMÉNEZ (Republica Dominicană)

SERICHE DOUGAN (Guineea Ecuatorială)

NAIB (Eritreea)

TOGA (Etiopia)

OWONO NGUEMA (Gabon)

BALDEH (Gambia)

BANDUA (Ghana)

FLETCHER (Grenada) (1)

RAMOTAR (Guyana) (VP)

BEAUPLAN (Haiti)

MALAHOO FORTE (Jamaica) )

KOMBO (Kenya)

TIHELI (Lesotho) (1) (VP)

KOLLIE (Liberia) (VP)

AIPIRA (Malawi)

ASSARID IMBARCAOUANE (Mali) (VP)

OULD GUELAYE (Mauritania)

GUNESSEE (Mauritius) (1)

SITHOLE (Mozambic)

VAN DER WALT(Namibia)

WAZIRI (Nigeria) (1)

POLISI (Rwanda) (VP)

SKERRIT-ANDREW (Saint Kitts și Nevis) (1)

JEAN-MARIE (St. Lucia)

STRAKER (Saint Vincent și Grenadine) (VP)

PAPALII (Samoa)

SALL (Senegal)

WILLIAM (Seychelles)

BUNDU (Sierra Leone)

TOZAKA (Insulele Solomon)

MANAMELA (Africa de Sud)

MUSA (Sudan)

PARMESSAR (Suriname)

HLOPHE (Swaziland)

NDUGAI (Tanzania) (VP)

BAMNANTE (Togo)

JOSEPH (Trinidad și Tobago) (1)

ITALELI (Tuvalu) (VP)

MUGAMBE (Uganda)

JOY (Vanuatu) (1)

SIKOTA (Zambia)

HLONGWANE (Zimbabwe)

ATTARD MONTALTO (pentru FERREIRA, Elisa)

AYLWARD (pentru HALL) (2)
   (3)

BAUER

BEARDER

BERMAN (pentru MOREIRA) (2)
   (3)

BINEV (pentru LE PEN) (3)
   (4)

CALLANAN

CASINI

CASTEX

CHRISTENSEN

DE KEYSER

DEVA (for OUZKÝ) (4)

DURANT

FERREIRA, João

GAHLER

GOERENS (VP) (2)

GRIESBECK

HANNAN (2)
   (3)

JENSEN (2)
   (3)

KACZMAREK

KASTLER (pentru CASPARY)

KLAß (VP)

LEINEN (pentru BULLMANN)

MANNER (pentru DE SARNEZ) (2)
   (3)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

MAYER

MITCHELL

NEDELCHEVA

NEUSER

PONGA (pentru DE MITA)

RINALDI (pentru MANDERS) (2)

RIVASI (VP)

RONZULLI (VP)

SCHMIDT

SCHNELLHARDT

SCICLUNA

SENYSZYN

SPERONI (VP) (3)
   (4)

STRIFFLER (3)
   (4)

TIROLIEN

VLASÁK

WIELAND (2)
   (3)

ZAHRADIL (pentru STURDY)

ZANICCHI

OBSERVATORI:

CUBA

REGUEIFEROS LINARES

MADAGASCAR

SERAMILA

NIGER

AMADOU

De asemenea, au fost prezenți:

| ANGOLA

  SIMBRÃO da CARVALHO
  FERREIRA-PINTO
  DALA | BENIN

  ALIA
  SEIDOU ADAMBI | BURKINA FASO

  OUEDRAOGO
  OUOBA NABA |
| --- | --- | --- |
| BURUNDI

  MWIDOGO
  NSHIMIRIMANA
  HAKIZIMANA
  BAGENGWANUBUSA | CAMERUN

  AWUDU MBAYA
  KOMBO
  OWONA KONO | CIAD

  DJIMAI
  MALLOUM |
| CONGO (Republica)

  BOUNKOULOU
  BOPELE EBAMBA
  MOUSSODIA | CONGO (Republica Democrată)

  MABAYA GIZI AMINE
  MATADI NENGA
  KUTEKALA KAAWA
  BIE BONGENGE
  MOLEKO MOLIWA
  MUTUMBE MBUYA
  KAMBAYI CIMBUMBU
  KEMBUJUSWA NE N'LANZA
  NDOMBE SITA
  LUTUNDULA APALA
  IPALAKA YOBWA
  ENGBANDA MANANGA
  BAITSURA MUSOWA
  NKONGO BUDINA NZAU
  BETYNA NGILASE
  BIALOSUKA WATA
  ENGUDA LITUMBA
  EZATY MEREKO
  IYOLO LA NDJONDO
  LOMBEYA BOSONGO
  LUHONGE KABINDA NGOY
  LUONO KIMBANGA
  MBADU NSITU
  MONDOE ESSO LIBANZA
  MUTAMBA DIBWE
  MWAMBA MUSHIKONKE
  NENYENGWE IMI
  OTSHUMAMPITA ALOKI
  SHENILA MWANZA SAMILA
  SILUVANGI LUMBA | DJIBOUTI

  BOURHAN |
| GUINEEA ECUATORIALĂ

  NFA NDONG NSENG
  OLO BAHAMONDE | ERITREEA

  TEKLE | ETIOPIA

  YILALA
  WAKJIRA
  WAKE GELESU |
| GABON

  BOUANGA MOUNDANGA
  AFATOGUE NSOLE
  BOULINGUI MBADINGA
  AWOMBI | GHANA

  ANTWI
  YIADOM | KENYA

  AFFEY
  LABOSO |
| LIBERIA

  DUNA
  BARCLAY | MALAWI

  CHITEYEYE | MALI

  SYLLA
  BAH
  CISSE |
| MAURITANIA

  GUELADIO
  BILAL
  OULD HAMOUD
  OULD ZAMEL
  ABDALLAH | MOZAMBIC

  ERNESTO
  MIGUEL | NAMIBIA

  TJIHIUKO |
| NIGERIA

  USMAN
  AKWASHIKI
  JIBIA | RWANDA

  AYINKAMIYE | SIERRA LEONE

  JUMU
  KAMARA
  TORTO |
| AFRICA DE SUD

  SIBHIDLA
  MUBU | SUDAN

  ELHASSAN
  MUSTAF
  OMER
  CHOLEK
  TAHA | SURINAME

  BREEVELD
  WANGSABESARI |
| SWAZILAND

  HLOPE | TOGO

  GBONE
  ADONAYAKPOR | UGANDA

  DOMBO
  OGWAL ATIM |
| ZAMBIA

  MUBANGA | ZIMBABWE

  MLOTSHWA
  MNKANDHLA | |

ANGOLA

SIMBRÃO da CARVALHO

FERREIRA-PINTO

DALA

BENIN

ALIA

SEIDOU ADAMBI

BURKINA FASO

OUEDRAOGO

OUOBA NABA

BURUNDI

MWIDOGO

NSHIMIRIMANA

HAKIZIMANA

BAGENGWANUBUSA

CAMERUN

AWUDU MBAYA

KOMBO

OWONA KONO

CIAD

DJIMAI

MALLOUM

CONGO (Republica)

BOUNKOULOU

BOPELE EBAMBA

MOUSSODIA

CONGO (Republica Democrată)

MABAYA GIZI AMINE

MATADI NENGA

KUTEKALA KAAWA

BIE BONGENGE

MOLEKO MOLIWA

MUTUMBE MBUYA

KAMBAYI CIMBUMBU

KEMBUJUSWA NE N'LANZA

NDOMBE SITA

LUTUNDULA APALA

IPALAKA YOBWA

ENGBANDA MANANGA

BAITSURA MUSOWA

NKONGO BUDINA NZAU

BETYNA NGILASE

BIALOSUKA WATA

ENGUDA LITUMBA

EZATY MEREKO

IYOLO LA NDJONDO

LOMBEYA BOSONGO

LUHONGE KABINDA NGOY

LUONO KIMBANGA

MBADU NSITU

MONDOE ESSO LIBANZA

MUTAMBA DIBWE

MWAMBA MUSHIKONKE

NENYENGWE IMI

OTSHUMAMPITA ALOKI

SHENILA MWANZA SAMILA

SILUVANGI LUMBA

DJIBOUTI

BOURHAN

GUINEEA ECUATORIALĂ

NFA NDONG NSENG

OLO BAHAMONDE

ERITREEA

TEKLE

ETIOPIA

YILALA

WAKJIRA

WAKE GELESU

GABON

BOUANGA MOUNDANGA

AFATOGUE NSOLE

BOULINGUI MBADINGA

AWOMBI

GHANA

ANTWI

YIADOM

KENYA

AFFEY

LABOSO

LIBERIA

DUNA

BARCLAY

MALAWI

CHITEYEYE

MALI

SYLLA

BAH

CISSE

MAURITANIA

GUELADIO

BILAL

OULD HAMOUD

OULD ZAMEL

ABDALLAH

MOZAMBIC

ERNESTO

MIGUEL

NAMIBIA

TJIHIUKO

NIGERIA

USMAN

AKWASHIKI

JIBIA

RWANDA

AYINKAMIYE

SIERRA LEONE

JUMU

KAMARA

TORTO

AFRICA DE SUD

SIBHIDLA

MUBU

SUDAN

ELHASSAN

MUSTAF

OMER

CHOLEK

TAHA

SURINAME

BREEVELD

WANGSABESARI

SWAZILAND

HLOPE

TOGO

GBONE

ADONAYAKPOR

UGANDA

DOMBO

OGWAL ATIM

ZAMBIA

MUBANGA

ZIMBABWE

MLOTSHWA

MNKANDHLA

| | Consiliul ACP

  RODRIGUES-BIRKETT, Ministrul afacerilor externe (Guyana), președinta în exercițiu a Consiliului ACP |
| --- | --- |

Consiliul ACP

RODRIGUES-BIRKETT, Ministrul afacerilor externe (Guyana), președinta în exercițiu a Consiliului ACP

| | COMISIA EUROPEANĂ

  PIEBALGS, Comisar responsabil pentru dezvoltare
  DE GUCHT, Comisar responsabil pentru comerț internațional |
| --- | --- |

COMISIA EUROPEANĂ

PIEBALGS, Comisar responsabil pentru dezvoltare

DE GUCHT, Comisar responsabil pentru comerț internațional

| | UA


  IGUEH |
| --- | --- |

UA

IGUEH

| | CESE

  KING
  JAHIER
  OCCHIPENTI
  VERBOVEN |
| --- | --- |

CESE

KING

JAHIER

OCCHIPENTI

VERBOVEN

| | SECRETARIATUL ACP

  CHAMBAS, Cosecretar-General |
| --- | --- |

SECRETARIATUL ACP

CHAMBAS, Cosecretar-General

| | SECRETARIATUL UE

  AGUIRIANO NALDA, Cosecretar-General |
| --- | --- |

SECRETARIATUL UE

AGUIRIANO NALDA, Cosecretar-General

---

(1)  Țară care nu este reprezentată de un membru al Parlamentului, ci de o altă persoană

(2)  Prezent la 2 decembrie 2010

(3)  Prezent la 3 decembrie 2010

(4)  Prezent la 4 decembrie 2010

---

ANEXA III

ANEXA REUNIUNII DE JOI, 2 DECEMBRIE 2010

Acreditarea delegaților neparlamentari

| 1. | Grenada
  E.S. dl FLETCHER
  Ambasador
  Ambasada Grenadei, Bruxelles |
| --- | --- |

1.

Grenada

E.S. dl FLETCHER

Ambasador

Ambasada Grenadei, Bruxelles

| 2. | Lesotho
  E.S. dna Mamoruti A. TIHELI
  Ambasadoare
  Ambasada Lesotho, Bruxelles |
| --- | --- |

2.

Lesotho

E.S. dna Mamoruti A. TIHELI

Ambasadoare

Ambasada Lesotho, Bruxelles

| 3. | Mauritius
  E.S. dl Sutiawan GUNESSEE
  Ambasador
  Ambasada Mauritius, Bruxelles |
| --- | --- |

3.

Mauritius

E.S. dl Sutiawan GUNESSEE

Ambasador

Ambasada Mauritius, Bruxelles

| 4. | Saint Kitts și Nevis
  E.S. dna Shirley SKERITT-ANDREW
  Ambasadoare
  Ambasada Saint Kitts și Nevis, Bruxelles |
| --- | --- |

4.

Saint Kitts și Nevis

E.S. dna Shirley SKERITT-ANDREW

Ambasadoare

Ambasada Saint Kitts și Nevis, Bruxelles

| 5. | Trinidad și Tobago
  Dl Jerome JOSEPH
  Prim secretar
  Ambasada Trinidad și Tobago, Bruxelles |
| --- | --- |

5.

Trinidad și Tobago

Dl Jerome JOSEPH

Prim secretar

Ambasada Trinidad și Tobago, Bruxelles

| 6. | Vanuatu
  E.S. dl Roy Mickey JOY
  Ambasador
  Ambasada Vanuatu, Bruxelles |
| --- | --- |

6.

Vanuatu

E.S. dl Roy Mickey JOY

Ambasador

Ambasada Vanuatu, Bruxelles

---

ANEXA IV

TEXTE ADOPTATE

| — | Rezoluție privind libertatea și independența mass-mediei (ACP-EU/100.655/10/fin.) |
| --- | --- |

—

| — | Rezoluție privind După Conferința de la Copenhaga: transfer de tehnologie, noi tehnologii și consolidarea capacităților tehnice în țările ACP (ACP-EU/100.739/10/fin.) |
| --- | --- |

—

| — | Rezoluție privind îndeplinirea ODM-urilor: răspunsuri inovatoare la provocările sociale și economice (ACP-EU/100.732/10/fin.) |
| --- | --- |

—

| — | Rezoluție privind securitatea alimentară (ACP-EU/100.879/10/fin.) |
| --- | --- |

—

| — | Rezoluție privind problemele de securitate în regiunea Sahel-Sahara: terorism și trafic de droguri, arme și persoane (ACP-EU/100.880/10/fin.) |
| --- | --- |

—

| — | Declarație privind anunțarea rezultatelor din al doilea tur de scrutin al alegerilor prezidențiale, care a avut loc la 28 noiembrie 2010 în Republica Coasta de Fildeș |
| --- | --- |

—

REZOLUȚIE (1)

privind libertatea și independența mass-mediei

Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE,

reunită la Kinshasa (Republica Democratică Congo) între 2 și 4 decembrie 2010,

având în vedere articolul 17 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului, în special articolele 19 și 20,

având în vedere Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene, în special articolul 11,

având în vedere Acordul de parteneriat de la Cotonou, în special articolul 9 alineatul (2),

având în vedere Declarația de la Windhoek privind promovarea unei prese africane independente și pluraliste, adoptată la 3 mai 1991,

având în vedere principiile jurnalismului independent, promovate de reprezentanții pe plan mondial al jurnaliștilor, de Federația Internațională a Jurnaliștilor și de organizațiile sale regionale, africane și europene, de Federația Jurnaliștilor Africani (FJA) și de Federația Europeană a Jurnaliștilor (FEJ),

având în vedere articolul 1 din Statutul Asociației Mondiale a Ziarelor,

având în vedere Raportul privind libertatea presei, elaborat de FJA în 2009,

având în vedere acordarea de către Parlamentul European a Premiului Saharov, în 2005, organizației „Reporteri fără frontiere”,

având în vedere rapoartele anuale ale organizației „Reporteri fără frontiere”, în special cel din anul 2009,

având în vedere rapoartele organizației Freedom House, în special cele intitulate „Freedom of the Press 2009” (Libertatea presei în 2009) și „Freedom on the Net” (Libertatea pe internet),

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 26 septembrie 2006 privind mass-media și dezvoltarea (2),

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 25 septembrie 2008 privind concentrarea și pluralismul mass-mediei în Uniunea Europeană (3),

având în vedere concluziile Forumului privind mass-media și dezvoltarea dintre Uniunea Africană și Uniunea Europeană, care a avut loc la Ouagadougou în luna septembrie 2008,

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri politice (ACP-UE/100.655/10/fin.),

| A. | întrucât conceptul de mass-media liberă și independentă este o componentă principală a dreptului fundamental la libertatea de exprimare, astfel cum este prevăzut în Declarația Universală a Drepturilor Omului și, ulterior, reafirmat atât în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, cât și în Acordul de parteneriat de la Cotonou; |
| --- | --- |

A.

întrucât conceptul de mass-media liberă și independentă este o componentă principală a dreptului fundamental la libertatea de exprimare, astfel cum este prevăzut în Declarația Universală a Drepturilor Omului și, ulterior, reafirmat atât în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, cât și în Acordul de parteneriat de la Cotonou;

| B. | întrucât există o recunoaștere generală în cadrul forumurilor globale, precum Federația Internațională a Jurnaliștilor, Asociația Mondială a Ziarelor, Comitetul pentru Protecția Jurnaliștilor, Reporteri fără frontiere și Freedom House, potrivit căreia libertatea și independența mass-mediei sunt esențiale pentru funcționarea corespunzătoare a unei democrații în care libertățile sunt respectate fundamentale și a unei societăți în care drepturilor omului li se conferă adevărata lor valoare; |
| --- | --- |

B.

întrucât există o recunoaștere generală în cadrul forumurilor globale, precum Federația Internațională a Jurnaliștilor, Asociația Mondială a Ziarelor, Comitetul pentru Protecția Jurnaliștilor, Reporteri fără frontiere și Freedom House, potrivit căreia libertatea și independența mass-mediei sunt esențiale pentru funcționarea corespunzătoare a unei democrații în care libertățile sunt respectate fundamentale și a unei societăți în care drepturilor omului li se conferă adevărata lor valoare;

| C. | întrucât evoluțiile recente arată că, la nivel mondial, se înregistrează un regres în ceea ce privește libertatea de exprimare a mijloacelor media, confirmat în rapoartele elaborate de organisme independente atât în țări dezvoltate, cât și în țări în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

C.

întrucât evoluțiile recente arată că, la nivel mondial, se înregistrează un regres în ceea ce privește libertatea de exprimare a mijloacelor media, confirmat în rapoartele elaborate de organisme independente atât în țări dezvoltate, cât și în țări în curs de dezvoltare;

| D. | întrucât regimurile autoritare nu numai că limitează libertatea mass-mediei pentru a reduce la tăcere opoziția, obstrucționând astfel funcționarea corespunzătoare a democrației, ci și periclitează procesele electorale și funcționarea normală a societății prin adoptarea unor măsuri prin care privează opoziția sau minoritățile de dreptul de a-și promova mesajul în mod liber și transparent; |
| --- | --- |

D.

întrucât regimurile autoritare nu numai că limitează libertatea mass-mediei pentru a reduce la tăcere opoziția, obstrucționând astfel funcționarea corespunzătoare a democrației, ci și periclitează procesele electorale și funcționarea normală a societății prin adoptarea unor măsuri prin care privează opoziția sau minoritățile de dreptul de a-și promova mesajul în mod liber și transparent;

| E. | întrucât există, de asemenea, cazuri frecvente de activități desfășurate de infractori în societate, inclusiv în zonele mai prospere ale lumii, care reprimă jurnalismul de investigație, ajungând până la uciderea persoanelor care lucrează în mass-media și care încearcă să le facă publice activitățile criminale; |
| --- | --- |

E.

întrucât există, de asemenea, cazuri frecvente de activități desfășurate de infractori în societate, inclusiv în zonele mai prospere ale lumii, care reprimă jurnalismul de investigație, ajungând până la uciderea persoanelor care lucrează în mass-media și care încearcă să le facă publice activitățile criminale;

| F. | întrucât organisme independente au identificat o agravare a situației în ceea ce privește libertatea și independența mass-mediei atât în UE, cât și în țările ACP; |
| --- | --- |

F.

întrucât organisme independente au identificat o agravare a situației în ceea ce privește libertatea și independența mass-mediei atât în UE, cât și în țările ACP;

| G. | întrucât anumite țări ale UE au coborât în clasificarea globală privind libertatea și independența mass-mediei, în unele cazuri în mod semnificativ; |
| --- | --- |

G.

întrucât anumite țări ale UE au coborât în clasificarea globală privind libertatea și independența mass-mediei, în unele cazuri în mod semnificativ;

| H. | întrucât există unele țări ACP în care libertatea și independența mass-mediei sunt suprimate sau chiar inexistente; întrucât unele țări ACP, precum Haiti, Guyana și Papua-Noua Guinee, au fost felicitate pentru progresul realizat cu privire la îmbunătățirea libertății mass-mediei, |
| --- | --- |

H.

întrucât există unele țări ACP în care libertatea și independența mass-mediei sunt suprimate sau chiar inexistente; întrucât unele țări ACP, precum Haiti, Guyana și Papua-Noua Guinee, au fost felicitate pentru progresul realizat cu privire la îmbunătățirea libertății mass-mediei,

| I. | întrucât jurnaliștii au responsabilitatea, proporțională cu influența lor, de a nu incita la ură, în special la ură rasială; |
| --- | --- |

I.

întrucât jurnaliștii au responsabilitatea, proporțională cu influența lor, de a nu incita la ură, în special la ură rasială;

| J. | întrucât dezvoltarea unor noi tehnologii asociate cu internetul și telefonia mobilă oferă oamenilor din ce în ce mai multe oportunități de a se exprima, |
| --- | --- |

J.

întrucât dezvoltarea unor noi tehnologii asociate cu internetul și telefonia mobilă oferă oamenilor din ce în ce mai multe oportunități de a se exprima,

| 1. | deplânge agravarea situației în ceea ce privește libertatea și independența mass-mediei în lume, având în vedere că regimurile autoritare amuțesc opoziția, săvârșind încălcări grave ale drepturilor omului împotriva jurnaliștilor, a lucrătorilor din mass-media și a utilizatorilor de internet, ajungând până la uciderea sau privarea ilegală de libertate, încălcând astfel articolele 19 și 20 din Pactul internațional privind drepturile civile și politice; |
| --- | --- |

1.

deplânge agravarea situației în ceea ce privește libertatea și independența mass-mediei în lume, având în vedere că regimurile autoritare amuțesc opoziția, săvârșind încălcări grave ale drepturilor omului împotriva jurnaliștilor, a lucrătorilor din mass-media și a utilizatorilor de internet, ajungând până la uciderea sau privarea ilegală de libertate, încălcând astfel articolele 19 și 20 din Pactul internațional privind drepturile civile și politice;

| 2. | denunță consecințele negative rezultate din proprietatea concentrată a mass-mediei în mâna marilor companii, în special privind reducerea pluralismului, condiționarea libertății de a informa și de a fi informat, constrângerile impuse asupra activității jurnaliștilor și apariția unor forme noi, explicite și implicite, de cenzură; |
| --- | --- |

2.

denunță consecințele negative rezultate din proprietatea concentrată a mass-mediei în mâna marilor companii, în special privind reducerea pluralismului, condiționarea libertății de a informa și de a fi informat, constrângerile impuse asupra activității jurnaliștilor și apariția unor forme noi, explicite și implicite, de cenzură;

| 3. | solicită guvernelor care privează de libertate jurnaliști care își îndeplineau funcțiile lor legitime, să îi pună imediat în libertate; |
| --- | --- |

3.

solicită guvernelor care privează de libertate jurnaliști care își îndeplineau funcțiile lor legitime, să îi pună imediat în libertate;

| 4. | solicită Comisiei Europene, Grupului ACP și statelor membre ale UE să condamne cu fermitate toate formele de încălcare a libertății de exprimare și a libertății presei în statele lor membre și partenere; |
| --- | --- |

4.

solicită Comisiei Europene, Grupului ACP și statelor membre ale UE să condamne cu fermitate toate formele de încălcare a libertății de exprimare și a libertății presei în statele lor membre și partenere;

| 5. | condamnă actele, frecvent nepedepsite, ale infractorilor, care lucrează adesea în asociații ale criminalității organizate sau la ordinul autorităților politice și care hărțuiesc, lezează fizic sau uneori ucid jurnaliști ce desfășoară investigații cu privire la activitățile lor; |
| --- | --- |

5.

condamnă actele, frecvent nepedepsite, ale infractorilor, care lucrează adesea în asociații ale criminalității organizate sau la ordinul autorităților politice și care hărțuiesc, lezează fizic sau uneori ucid jurnaliști ce desfășoară investigații cu privire la activitățile lor;

| 6. | consideră inacceptabil faptul că jurnaliștii trebuie să își reducă, să își adapteze sau să își înceteze activitățile ori sunt obligați să trăiască în izolare pentru că au abordat subiecte religioase; |
| --- | --- |

6.

consideră inacceptabil faptul că jurnaliștii trebuie să își reducă, să își adapteze sau să își înceteze activitățile ori sunt obligați să trăiască în izolare pentru că au abordat subiecte religioase;

| 7. | consideră inacceptabil faptul că personalități religioase pronunță sentințe cu privire la jurnaliști, determinând, prin urmare, limitarea activităților, restrângerea libertății de exprimare și periclitarea vieților jurnaliștilor; |
| --- | --- |

7.

consideră inacceptabil faptul că personalități religioase pronunță sentințe cu privire la jurnaliști, determinând, prin urmare, limitarea activităților, restrângerea libertății de exprimare și periclitarea vieților jurnaliștilor;

| 8. | regretă absența instrumentelor eficiente pentru a asigura respectarea drepturilor fundamentale în aplicarea acordurilor comerciale și de cooperare internaționale; |
| --- | --- |

8.

regretă absența instrumentelor eficiente pentru a asigura respectarea drepturilor fundamentale în aplicarea acordurilor comerciale și de cooperare internaționale;

| 9. | subliniază că libertatea și independența mass-mediei sunt elemente esențiale pentru funcționarea corespunzătoare a unei societăți democratice, de la desfășurarea unor alegeri libere și corecte până la libertatea pluralistă de exprimare a tuturor; |
| --- | --- |

9.

subliniază că libertatea și independența mass-mediei sunt elemente esențiale pentru funcționarea corespunzătoare a unei societăți democratice, de la desfășurarea unor alegeri libere și corecte până la libertatea pluralistă de exprimare a tuturor;

| 10. | recunoaște că membrii mass-mediei au răspunderea morală și juridică de a oferi publicului informații de calitate și că aceștia trebuie să slujească binele public; consideră, cu toate acestea, că guvernele, societățile și structurile criminale nu trebuie să încerce să cenzureze mass-media; |
| --- | --- |

10.

recunoaște că membrii mass-mediei au răspunderea morală și juridică de a oferi publicului informații de calitate și că aceștia trebuie să slujească binele public; consideră, cu toate acestea, că guvernele, societățile și structurile criminale nu trebuie să încerce să cenzureze mass-media;

| 11. | recunoaște că noile forme de mass-media bazate pe internet trebuie protejate ca parte a mass-mediei libere și independente, alături mass-media tradițională formată din radio, televiziune și presa tipărită; |
| --- | --- |

11.

recunoaște că noile forme de mass-media bazate pe internet trebuie protejate ca parte a mass-mediei libere și independente, alături mass-media tradițională formată din radio, televiziune și presa tipărită;

| 12. | solicită introducerea unei trimiteri mai explicite la libertatea și independența mass-mediei în acordurile internaționale, pentru a garanta că se aplică o condiționalitate adecvată în cazul încălcării acestor libertăți; |
| --- | --- |

12.

solicită introducerea unei trimiteri mai explicite la libertatea și independența mass-mediei în acordurile internaționale, pentru a garanta că se aplică o condiționalitate adecvată în cazul încălcării acestor libertăți;

| 13. | își exprimă preocuparea față de declinul libertății presei în unele țări ACP, dar felicită Papua-Noua Guinee, Guyana, Ghana, Tanzania, Djibouti și Lesotho pentru exemplul pozitiv pe care îl oferă cu privire la ceea ce se poate realiza în țările ACP, în pofida condițiilor dificile; declară că zece dintre țările ACP se află printre primele 50 de poziții din clasamentul pentru anul 2009, dar că un stat membru al UE se află în afara topului celor 50; |
| --- | --- |

13.

își exprimă preocuparea față de declinul libertății presei în unele țări ACP, dar felicită Papua-Noua Guinee, Guyana, Ghana, Tanzania, Djibouti și Lesotho pentru exemplul pozitiv pe care îl oferă cu privire la ceea ce se poate realiza în țările ACP, în pofida condițiilor dificile; declară că zece dintre țările ACP se află printre primele 50 de poziții din clasamentul pentru anul 2009, dar că un stat membru al UE se află în afara topului celor 50;

| 14. | își exprimă preocuparea față de impunerea unor restricții ale libertății mass-mediei în țări care doresc să adere atât la UE, cât și la Acordul de la Cotonou, și solicită ca aderarea să fie condiționată de respectarea drepturilor omului și, în mod explicit, de respectarea libertății de exprimare în presă și în alte forme ale mass-mediei; |
| --- | --- |

14.

își exprimă preocuparea față de impunerea unor restricții ale libertății mass-mediei în țări care doresc să adere atât la UE, cât și la Acordul de la Cotonou, și solicită ca aderarea să fie condiționată de respectarea drepturilor omului și, în mod explicit, de respectarea libertății de exprimare în presă și în alte forme ale mass-mediei;

| 15. | regretă că mass-media este, de cele mai multe ori, subordonată excesiv unor interese economice sau politice ori statului, ceea ce limitează pluralismul opiniilor; |
| --- | --- |

15.

regretă că mass-media este, de cele mai multe ori, subordonată excesiv unor interese economice sau politice ori statului, ceea ce limitează pluralismul opiniilor;

| 16. | solicită promovarea codurilor și statutelor etice care protejează independența editorială a jurnaliștilor, care promovează standarde profesionale și îi obligă pe aceștia să își exercite independența în mod responsabil, în conformitate cu articolul 20 din Declarația Universală a Drepturilor Omului și în cadrul organizațiilor reprezentative ale jurnaliștilor; |
| --- | --- |

16.

solicită promovarea codurilor și statutelor etice care protejează independența editorială a jurnaliștilor, care promovează standarde profesionale și îi obligă pe aceștia să își exercite independența în mod responsabil, în conformitate cu articolul 20 din Declarația Universală a Drepturilor Omului și în cadrul organizațiilor reprezentative ale jurnaliștilor;

| 17. | solicită stabilirea unei linii bugetare separate în cadrul bugetului Comisiei Europene privind ajutorul pentru dezvoltare, cu scopul de a spori consolidarea capacităților și formarea jurnaliștilor, în special în țările ACP; |
| --- | --- |

17.

solicită stabilirea unei linii bugetare separate în cadrul bugetului Comisiei Europene privind ajutorul pentru dezvoltare, cu scopul de a spori consolidarea capacităților și formarea jurnaliștilor, în special în țările ACP;

| 18. | felicită Comisia Europeană pentru inițiativele sale în domeniul libertății și independenței mass-mediei și îi solicită să promoveze în continuare libertatea de exprimare a jurnaliștilor prin intermediul programelor sale, cum ar fi Premiul Lorenzo Natali și Instrumentul european pentru democrație și drepturile omului; |
| --- | --- |

18.

felicită Comisia Europeană pentru inițiativele sale în domeniul libertății și independenței mass-mediei și îi solicită să promoveze în continuare libertatea de exprimare a jurnaliștilor prin intermediul programelor sale, cum ar fi Premiul Lorenzo Natali și Instrumentul european pentru democrație și drepturile omului;

| 19. | recomandă copreședinților săi să identifice modalități de promovare a acțiunii de sprijinire a libertății presei în țările ACP și UE, printr-un premiu anual acordat de Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE (APP), și să prezinte un raport cu privire la acest lucru la următoarea ședință a APP; |
| --- | --- |

19.

recomandă copreședinților săi să identifice modalități de promovare a acțiunii de sprijinire a libertății presei în țările ACP și UE, printr-un premiu anual acordat de Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE (APP), și să prezinte un raport cu privire la acest lucru la următoarea ședință a APP;

| 20. | salută activitatea organizațiilor profesionale, cum ar fi FIJ, FEJ, FJA, IPI și AMZ, ONG-uri precum „Reporteri fără frontiere”, Freedom House, Comitetul pentru Protecția Jurnaliștilor și Programul internațional UNESCO de dezvoltare a comunicării, în promovarea conștientizării încălcărilor aduse libertății mass-mediei la nivel mondial, și solicită ca activitatea acestora să fie sprijinită și diseminată cât se poate de mult; |
| --- | --- |

20.

salută activitatea organizațiilor profesionale, cum ar fi FIJ, FEJ, FJA, IPI și AMZ, ONG-uri precum „Reporteri fără frontiere”, Freedom House, Comitetul pentru Protecția Jurnaliștilor și Programul internațional UNESCO de dezvoltare a comunicării, în promovarea conștientizării încălcărilor aduse libertății mass-mediei la nivel mondial, și solicită ca activitatea acestora să fie sprijinită și diseminată cât se poate de mult;

| 21. | salută inițiativa UE și a UA de sprijinire a Rețelei și a Portalului pan-african privind mass-media; |
| --- | --- |

21.

salută inițiativa UE și a UA de sprijinire a Rețelei și a Portalului pan-african privind mass-media;

| 22. | susține continuarea monitorizării libertății și independenței mass-mediei în statele ACP și ale UE, precum și în cadrul relațiilor sale instituționale la nivel regional și internațional; |
| --- | --- |

22.

susține continuarea monitorizării libertății și independenței mass-mediei în statele ACP și ale UE, precum și în cadrul relațiilor sale instituționale la nivel regional și internațional;

| 23. | încredințează copreședinților săi sarcina de a transmite prezenta rezoluție instituțiilor ACP și UE. |
| --- | --- |

23.

încredințează copreședinților săi sarcina de a transmite prezenta rezoluție instituțiilor ACP și UE.

REZOLUȚIE (4)

privind perioada ulterioară Conferinței de la Copenhaga: transfer de tehnologie, noi tehnologii și consolidarea capacităților tehnice în țările ACP

Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE,

reunită la Kinshasa (Republica Democratică Congo) între 2 și 4 decembrie 2010,

având în vedere articolul 17 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

având în vedere Conferința-cadru a Organizației Națiunilor Unite referitoare la schimbările climatice (CCONUSC), în special articolul 4 alineatul (5),

având în vedere Declarația Mileniului, adoptată de Organizația Națiunilor Unite la 8 septembrie 2000, care definește Obiectivele de Dezvoltare ale Mileniului (ODM) ca fiind criterii stabilite în comun de către comunitatea internațională pentru eradicarea sărăciei,

având în vedere Acordul de parteneriat ACP-UE, semnat la Cotonou la 23 iunie 2000, în special a doua revizuire a acordului, semnată la reuniunea Consiliului ACP-UE din iunie 2010, în special articolul 32a (schimbările climatice),

având în vedere raportul lui Nicholas Stern, intitulat „Economia schimbărilor climatice. Analiza Stern” („Raportul Stern”) din 2006,

având în vedere cel de-al patrulea Raport de evaluare al Comitetului Interguvernamental privind Schimbările Climatice (IPCC), publicat la Valencia, Spania, la 17 noiembrie 2007,

având în vedere Planul de acțiune de la Bali (Decizia 1/COP 13),

având în vedere cea de-a cincisprezecea Conferință a părților (COP 15) participante la CCONUSC și cea de-a cincea Conferință a părților ce servește drept Reuniune a părților participante la Protocolul de la Kyoto (COP/MOP 5), care a avut loc la Copenhaga, Danemarca, între 7 și 18 decembrie 2009, precum și Acordul de la Copenhaga,

având în vedere proiectul privind „Acțiunea consolidată referitoare la dezvoltarea și transferul tehnologic” din 15 decembrie 2009,

având în vedere Alianța globală a UE privind schimbările climatice și dispozițiile pentru consolidarea cooperării cu țările în curs de dezvoltare în combaterea schimbărilor climatice,

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 10 februarie 2010 referitoare la rezultatele Conferinței de la Copenhaga privind schimbările climatice (COP 15) (5),

având în vedere Comunicarea Comisiei Europene către Consiliu, Parlamentul European, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, intitulată „Politica climatică internațională post-Copenhaga: acționând acum pentru a revigora măsurile luate pe plan mondial în domeniul schimbărilor climatice” (COM(2010)86) din 9 martie 2010,

având în vedere raportul Consiliului „Finanțarea măsurilor de atenuare ale schimbărilor climatice: începerea imediată a finanțării”) din 11 mai 2010,

având în vedere programul de cooperare al ACP-UE în domeniul științei și al tehnologiei, lansat în iunie 2008,

având în vedere programul de cooperare Africa-UE în domeniul energiilor regenerabile, a cărui lansare este planificată pentru sfârșitul anului 2010,

având în vedere Declarația comună ACP-UE privind schimbările climatice, adoptată la cea de a 35a reuniune a Consiliului miniștrilor ACP-UE, desfășurată în Burkina Faso, la Ouagadougou, la 22 iunie 2010,

având în vedere rezoluția privind impactul financiar și economic al schimbărilor climatice în țările ACP (6), adoptată la Tenerife, la 1 aprilie 2010,

având în vedere COP 16, care a avut loc în Mexic, în luna decembrie 2010,

având în vedere raportul întocmit de Comisia pentru dezvoltare economică, finanțe și comerț (ACP-UE/100.739/10/fin.),

| A. | întrucât este esențial să se intensifice cercetarea, dezvoltarea și transferul de tehnologii cu emisii reduse de carbon în țările ACP și UE pentru a opri încălzirea globală (după limitarea sa inițială la cel mult 1,5 °C în raport cu nivelul preindustrial), pentru a crea economii cu emisii reduse de carbon, bazate inter alia pe producția de energie nepoluantă, precum și pentru a permite tuturor să se adapteze la impactul negativ al schimbărilor climatice și pentru a combate efectiv schimbările climatice, pierderea biodiversității și extinderea poluării la nivel global, |
| --- | --- |

A.

întrucât este esențial să se intensifice cercetarea, dezvoltarea și transferul de tehnologii cu emisii reduse de carbon în țările ACP și UE pentru a opri încălzirea globală (după limitarea sa inițială la cel mult 1,5 °C în raport cu nivelul preindustrial), pentru a crea economii cu emisii reduse de carbon, bazate inter alia pe producția de energie nepoluantă, precum și pentru a permite tuturor să se adapteze la impactul negativ al schimbărilor climatice și pentru a combate efectiv schimbările climatice, pierderea biodiversității și extinderea poluării la nivel global,

| B. | întrucât principiul „responsabilității comune, dar diferențiate” pentru încălzirea globală trebuie luat în considerare în domeniul transferului de tehnologii cu emisii reduse de carbon către țări ACP, |
| --- | --- |

B.

întrucât principiul „responsabilității comune, dar diferențiate” pentru încălzirea globală trebuie luat în considerare în domeniul transferului de tehnologii cu emisii reduse de carbon către țări ACP,

| C. | întrucât transferul de tehnologii trebuie să servească la completarea și consolidarea tuturor eforturilor, inclusiv la atenuare, consolidarea capacităților și adaptare, care sunt depuse la nivel global în combaterea schimbărilor climatice, |
| --- | --- |

C.

întrucât transferul de tehnologii trebuie să servească la completarea și consolidarea tuturor eforturilor, inclusiv la atenuare, consolidarea capacităților și adaptare, care sunt depuse la nivel global în combaterea schimbărilor climatice,

| D. | întrucât țările ACP sunt printre cele care au contribuit cel mai puțin la generarea efectelor adverse ale schimbărilor climatice, dar care se află la cel mai mare nivel de risc față de acestea; întrucât limitarea consumului de energie în țările industrializate și emergente, combinată cu dezvoltarea și transferul rapid de tehnologii cu emisii reduse de carbon către state ACP, ar contribui la prevenirea consecințelor încălzirii globale pentru aceste țări, |
| --- | --- |

D.

întrucât țările ACP sunt printre cele care au contribuit cel mai puțin la generarea efectelor adverse ale schimbărilor climatice, dar care se află la cel mai mare nivel de risc față de acestea; întrucât limitarea consumului de energie în țările industrializate și emergente, combinată cu dezvoltarea și transferul rapid de tehnologii cu emisii reduse de carbon către state ACP, ar contribui la prevenirea consecințelor încălzirii globale pentru aceste țări,

| E. | întrucât majoritatea operațiunilor de cooperare tehnologică au în continuare loc, în principal, mai degrabă la nivel național decât la nivel internațional și numai 2 % din brevetele comune sunt partajate între societăți și instituții din țări dezvoltate și în curs de dezvoltare, |
| --- | --- |

E.

întrucât majoritatea operațiunilor de cooperare tehnologică au în continuare loc, în principal, mai degrabă la nivel național decât la nivel internațional și numai 2 % din brevetele comune sunt partajate între societăți și instituții din țări dezvoltate și în curs de dezvoltare,

| F. | întrucât țările dezvoltate și-au luat angajamentul la Copenhaga, în decembrie 2009, să ofere „finanțare sporită, nouă și suplimentară, predictibilă și adecvată” pentru o sumă inițială de 30 de miliarde de dolari SUA pentru perioada 2010-2012 și 100 de miliarde de dolari SUA până în 2020 (7) pentru a sprijini acțiunile privind atenuarea, adaptarea, dezvoltarea și transferul de tehnologii, precum și consolidarea capacităților; întrucât UE s-a angajat să aloce 7,2 miliarde de euro din suma de 30 de miliarde de dolari SUA pentru perioada 2010-2012, |
| --- | --- |

F.

întrucât țările dezvoltate și-au luat angajamentul la Copenhaga, în decembrie 2009, să ofere „finanțare sporită, nouă și suplimentară, predictibilă și adecvată” pentru o sumă inițială de 30 de miliarde de dolari SUA pentru perioada 2010-2012 și 100 de miliarde de dolari SUA până în 2020 (7) pentru a sprijini acțiunile privind atenuarea, adaptarea, dezvoltarea și transferul de tehnologii, precum și consolidarea capacităților; întrucât UE s-a angajat să aloce 7,2 miliarde de euro din suma de 30 de miliarde de dolari SUA pentru perioada 2010-2012,

| G. | întrucât biomasa este principala sursă de energie regenerabilă în țările cel mai puțin dezvoltate, dar utilizarea extinsă și nereglementată a acesteia nu este durabilă și are o gamă largă de efecte negative asupra sănătății mediului și a oamenilor, |
| --- | --- |

G.

întrucât biomasa este principala sursă de energie regenerabilă în țările cel mai puțin dezvoltate, dar utilizarea extinsă și nereglementată a acesteia nu este durabilă și are o gamă largă de efecte negative asupra sănătății mediului și a oamenilor,

| H. | întrucât, în același timp, este exploatată doar o mică parte din potențialul vast al Africii de energie regenerabilă durabilă (8), |
| --- | --- |

H.

întrucât, în același timp, este exploatată doar o mică parte din potențialul vast al Africii de energie regenerabilă durabilă (8),

| I. | întrucât majoritatea pesticidelor vândute de societăți din țările cele mai bogate către țările ACP, precum și utilizarea intensă și nereglementată a acestora au numeroase efecte adverse asupra sănătății mediului și a oamenilor; întrucât schimbul tehnologic privind produsele chimice ar trebui să permită producătorilor agricoli din țările ACP să achiziționeze produse la prețuri reduse care să fie cât mai ecologice posibil, |
| --- | --- |

I.

întrucât majoritatea pesticidelor vândute de societăți din țările cele mai bogate către țările ACP, precum și utilizarea intensă și nereglementată a acestora au numeroase efecte adverse asupra sănătății mediului și a oamenilor; întrucât schimbul tehnologic privind produsele chimice ar trebui să permită producătorilor agricoli din țările ACP să achiziționeze produse la prețuri reduse care să fie cât mai ecologice posibil,

| J. | întrucât exportul masiv de deșeuri de toate tipurile din țările dezvoltate și cele mai bogate către țările ACP reprezintă un pericol considerabil pentru echilibrul ecologic al țărilor ACP, care, în plus, nu dețin o tehnologie adecvată și eficientă pentru a recurge la reprocesarea, recondiționarea și reciclarea acestor deșeuri, de la cele inofensive la materiale extrem de toxice, |
| --- | --- |

J.

întrucât exportul masiv de deșeuri de toate tipurile din țările dezvoltate și cele mai bogate către țările ACP reprezintă un pericol considerabil pentru echilibrul ecologic al țărilor ACP, care, în plus, nu dețin o tehnologie adecvată și eficientă pentru a recurge la reprocesarea, recondiționarea și reciclarea acestor deșeuri, de la cele inofensive la materiale extrem de toxice,

| K. | întrucât extinderea surselor descentralizate de energie regenerabilă în țările ACP ar putea reduce sărăcia prin creșterea accesului la aprovizionarea cu energie, prezentând, astfel, oportunități mai bune pentru dezvoltarea rurală și conservarea pădurilor, și ar putea conduce la beneficii directe pentru sănătatea oamenilor și la oportunități de angajare; întrucât, în prezent, numai 0,2 % din asistența oficială pentru dezvoltare a UE (AOD) vizează investiții în aprovizionarea descentralizată cu energie regenerabilă, |
| --- | --- |

K.

întrucât extinderea surselor descentralizate de energie regenerabilă în țările ACP ar putea reduce sărăcia prin creșterea accesului la aprovizionarea cu energie, prezentând, astfel, oportunități mai bune pentru dezvoltarea rurală și conservarea pădurilor, și ar putea conduce la beneficii directe pentru sănătatea oamenilor și la oportunități de angajare; întrucât, în prezent, numai 0,2 % din asistența oficială pentru dezvoltare a UE (AOD) vizează investiții în aprovizionarea descentralizată cu energie regenerabilă,

| L. | întrucât trebuie eliminate toate obstacolele de natură politică, instituțională, financiară, comercială, precum și cele legate de informații și de capacitatea umană din calea transferului de tehnologii cu emisii reduse de carbon către țări ACP, |
| --- | --- |

L.

întrucât trebuie eliminate toate obstacolele de natură politică, instituțională, financiară, comercială, precum și cele legate de informații și de capacitatea umană din calea transferului de tehnologii cu emisii reduse de carbon către țări ACP,

| M. | întrucât deficitele privind tehnologia și inovarea în țările ACP sunt adesea considerate drept simptome ale deficiențelor pieței, și nu indicatori ai necesității de a îmbunătăți cooperarea internațională privind dezvoltarea tehnologică, |
| --- | --- |

M.

întrucât deficitele privind tehnologia și inovarea în țările ACP sunt adesea considerate drept simptome ale deficiențelor pieței, și nu indicatori ai necesității de a îmbunătăți cooperarea internațională privind dezvoltarea tehnologică,

| N. | întrucât trebuie, de asemenea, recunoscut rolul important al tehnologiilor informației și comunicațiilor în procesul de difuzare tehnologică, |
| --- | --- |

N.

întrucât trebuie, de asemenea, recunoscut rolul important al tehnologiilor informației și comunicațiilor în procesul de difuzare tehnologică,

| 1. | subliniază că promovarea cercetării și a inovării în țările ACP și ale UE, precum și difuzarea și transferul de tehnologii relevante și de know-how către țări ACP reprezintă elemente esențiale ale oricărui răspuns internațional eficient la provocarea globală a schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

1.

subliniază că promovarea cercetării și a inovării în țările ACP și ale UE, precum și difuzarea și transferul de tehnologii relevante și de know-how către țări ACP reprezintă elemente esențiale ale oricărui răspuns internațional eficient la provocarea globală a schimbărilor climatice;

| 2. | regretă că, în pofida faptului că dezvoltarea și transferul de tehnologii pentru atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea a reprezentat una dintre pietrele de temelie ale Planului de acțiune de la Bali și un aspect esențial în negocierile ONU privind schimbările climatice, care au avut loc în 2009 la Copenhaga, COP 15 nu a reușit să introducă un mecanism pentru dezvoltarea, transferul și cooperarea privind tehnologiile ecologice; |
| --- | --- |

2.

regretă că, în pofida faptului că dezvoltarea și transferul de tehnologii pentru atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea a reprezentat una dintre pietrele de temelie ale Planului de acțiune de la Bali și un aspect esențial în negocierile ONU privind schimbările climatice, care au avut loc în 2009 la Copenhaga, COP 15 nu a reușit să introducă un mecanism pentru dezvoltarea, transferul și cooperarea privind tehnologiile ecologice;

| 3. | consideră că un acord internațional reușit privind protecția climatică trebuie să includă norme și reglementări instituționale solide pentru dezvoltarea de tehnologii și un transfer nerestricționat în vederea facilitării investițiilor publice și private în acest domeniu; în acest sens, solicită COP 16 să adopte deja decizii specifice privind consolidarea capacităților tehnice și dezvoltarea și transferul de tehnologii, bazându-se pe dispozițiile în domeniu stabilite în urma procesului CCONUSC; |
| --- | --- |

3.

consideră că un acord internațional reușit privind protecția climatică trebuie să includă norme și reglementări instituționale solide pentru dezvoltarea de tehnologii și un transfer nerestricționat în vederea facilitării investițiilor publice și private în acest domeniu; în acest sens, solicită COP 16 să adopte deja decizii specifice privind consolidarea capacităților tehnice și dezvoltarea și transferul de tehnologii, bazându-se pe dispozițiile în domeniu stabilite în urma procesului CCONUSC;

| 4. | subliniază că mecanismul tehnologic, propus în cadrul COP 15 la Copenhaga, trebuie dezvoltat în continuare în orice cadru internațional viitor pentru protecția climatică; de asemenea, solicită negociatorilor să se asigure că o finanțare adecvată, în cadrul Fondului de la Copenhaga pentru o climă „verde”, este alocată mai ales pentru dezvoltarea și transferul de tehnologii, cu scopul de a garanta punerea efectivă în aplicare a mecanismului tehnologic; |
| --- | --- |

4.

subliniază că mecanismul tehnologic, propus în cadrul COP 15 la Copenhaga, trebuie dezvoltat în continuare în orice cadru internațional viitor pentru protecția climatică; de asemenea, solicită negociatorilor să se asigure că o finanțare adecvată, în cadrul Fondului de la Copenhaga pentru o climă „verde”, este alocată mai ales pentru dezvoltarea și transferul de tehnologii, cu scopul de a garanta punerea efectivă în aplicare a mecanismului tehnologic;

| 5. | constată că, pentru reușita dezvoltării și a transferului de tehnologii, precum și a proiectelor de consolidare a capacităților în țările ACP, ar trebui mai întâi să fie identificate necesitățile naționale de cercetare și dezvoltare, experiențele, barierele și oportunitățile endogene; evidențiază că abordările întreprinse trebuie adaptate la condițiile specifice fiecărei țări și trebuie să sporească gradul de implicare a țării în aceste activități; |
| --- | --- |

5.

constată că, pentru reușita dezvoltării și a transferului de tehnologii, precum și a proiectelor de consolidare a capacităților în țările ACP, ar trebui mai întâi să fie identificate necesitățile naționale de cercetare și dezvoltare, experiențele, barierele și oportunitățile endogene; evidențiază că abordările întreprinse trebuie adaptate la condițiile specifice fiecărei țări și trebuie să sporească gradul de implicare a țării în aceste activități;

| 6. | subliniază necesitatea de a lua în considerare condițiile speciale ale economiei fragile a țărilor cel mai puțin dezvoltate și a țărilor cu venituri medii, profund îndatorate, precum și vulnerabilitatea, distanța foarte mare și slaba oportunitate de a crea economii de scară ale micilor state insulare ACP în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

6.

subliniază necesitatea de a lua în considerare condițiile speciale ale economiei fragile a țărilor cel mai puțin dezvoltate și a țărilor cu venituri medii, profund îndatorate, precum și vulnerabilitatea, distanța foarte mare și slaba oportunitate de a crea economii de scară ale micilor state insulare ACP în curs de dezvoltare;

| 7. | solicită țărilor dezvoltate să sprijine în continuare dezvoltarea și consolidarea capacităților instituționale, științifice, tehnologice și umane și a know-how-ului în țările ACP, urmând exemplul Programului științific și tehnologic ACP, pentru a le permite acestora să absoarbă, să adopte și să dezvolte tehnologii adecvate cu emisii reduse de carbon; |
| --- | --- |

7.

solicită țărilor dezvoltate să sprijine în continuare dezvoltarea și consolidarea capacităților instituționale, științifice, tehnologice și umane și a know-how-ului în țările ACP, urmând exemplul Programului științific și tehnologic ACP, pentru a le permite acestora să absoarbă, să adopte și să dezvolte tehnologii adecvate cu emisii reduse de carbon;

| 8. | constată că sprijinul acordat capacităților rămâne fragmentat și depinde de caracteristici naționale, cum ar fi intensitatea muncii și descentralizarea serviciilor; subliniază că această consolidare a capacităților pentru dezvoltarea și transferul de tehnologii în țările ACP trebuie considerată mai degrabă un obiectiv prioritar decât o măsură de promovare a rezultatelor unor proiecte pe termen scurt; evidențiază că este un proces pe termen lung, care necesită o abordare sistematică, luând în considerare circumstanțe specifice fiecărei țări și fiecărui sector și stabilind o legătură între evoluțiile capacităților instituționale, organizaționale și umane; de asemenea, subliniază că această consolidare a capacităților trebuie să promoveze cererea pentru dezvoltare și/sau transfer de tehnologii între țările ACP; |
| --- | --- |

8.

constată că sprijinul acordat capacităților rămâne fragmentat și depinde de caracteristici naționale, cum ar fi intensitatea muncii și descentralizarea serviciilor; subliniază că această consolidare a capacităților pentru dezvoltarea și transferul de tehnologii în țările ACP trebuie considerată mai degrabă un obiectiv prioritar decât o măsură de promovare a rezultatelor unor proiecte pe termen scurt; evidențiază că este un proces pe termen lung, care necesită o abordare sistematică, luând în considerare circumstanțe specifice fiecărei țări și fiecărui sector și stabilind o legătură între evoluțiile capacităților instituționale, organizaționale și umane; de asemenea, subliniază că această consolidare a capacităților trebuie să promoveze cererea pentru dezvoltare și/sau transfer de tehnologii între țările ACP;

| 9. | subliniază necesitatea de furnizare a unor programe de formare pentru a consolida capacitatea endogenă privind dezvoltarea și managementul proiectelor, funcționarea și menținerea tehnologiilor; constată, cu toate acestea, că există o necesitate urgentă de a aborda cauzele care conduc la un flux al personalului calificat din unele țări ACP, în special salariile mici și condițiile precare de lucru; |
| --- | --- |

9.

subliniază necesitatea de furnizare a unor programe de formare pentru a consolida capacitatea endogenă privind dezvoltarea și managementul proiectelor, funcționarea și menținerea tehnologiilor; constată, cu toate acestea, că există o necesitate urgentă de a aborda cauzele care conduc la un flux al personalului calificat din unele țări ACP, în special salariile mici și condițiile precare de lucru;

| 10. | consideră că trebuie adoptată o abordare clară și mult mai ambițioasă vizând dezvoltarea tehnologiilor cu emisii reduse de carbon pentru a facilita și a accelera difuzarea lor și sfârșitul dependenței de energia bazată pe surse fosile; constată necesitatea de a consolida capacitățile instituțiilor naționale și regionale existente de sprijinire a acestei abordări; |
| --- | --- |

10.

consideră că trebuie adoptată o abordare clară și mult mai ambițioasă vizând dezvoltarea tehnologiilor cu emisii reduse de carbon pentru a facilita și a accelera difuzarea lor și sfârșitul dependenței de energia bazată pe surse fosile; constată necesitatea de a consolida capacitățile instituțiilor naționale și regionale existente de sprijinire a acestei abordări;

| 11. | solicită țărilor dezvoltate să sprijine în mod activ cercetarea și dezvoltarea în țările ACP, pentru a permite actorilor din sectorul public și privat din țările în curs de dezvoltare să participe în calitate de proprietari pe piața globală în creștere pentru tehnologii cu emisii reduse de carbon; încurajează înființarea unor instituții naționale care să lucreze cu sisteme inovatoare, care să poată conduce la dezvoltarea endogenă a tehnologiilor; subliniază că inițiativele ar trebui să lege domeniile tehnic și social, garantând că proiectele sunt deținute de proprietari la nivel local și răspund necesităților locale; subliniază că aspectele referitoare la drepturile de proprietate ar trebui, de asemenea, să fie luate în considerare; |
| --- | --- |

11.

solicită țărilor dezvoltate să sprijine în mod activ cercetarea și dezvoltarea în țările ACP, pentru a permite actorilor din sectorul public și privat din țările în curs de dezvoltare să participe în calitate de proprietari pe piața globală în creștere pentru tehnologii cu emisii reduse de carbon; încurajează înființarea unor instituții naționale care să lucreze cu sisteme inovatoare, care să poată conduce la dezvoltarea endogenă a tehnologiilor; subliniază că inițiativele ar trebui să lege domeniile tehnic și social, garantând că proiectele sunt deținute de proprietari la nivel local și răspund necesităților locale; subliniază că aspectele referitoare la drepturile de proprietate ar trebui, de asemenea, să fie luate în considerare;

| 12. | subliniază necesitatea valorificării potențialului inovator al întreprinderilor și al serviciilor publice din UE în domeniul energiilor și tehnologiilor regenerabile, inclusiv în domeniul tehnologiilor privind eficiența energetică și al TIC avansate, pentru a promova, prin intermediul acordurilor comerciale, trecerea treptată la o economie cu emisii reduse de carbon, garantând astfel noi oportunități de a vinde produsele și know-how-ul UE în acest domeniu țărilor în curs de dezvoltare sau de a le transfera acest know-how, dacă este cazul; |
| --- | --- |

12.

subliniază necesitatea valorificării potențialului inovator al întreprinderilor și al serviciilor publice din UE în domeniul energiilor și tehnologiilor regenerabile, inclusiv în domeniul tehnologiilor privind eficiența energetică și al TIC avansate, pentru a promova, prin intermediul acordurilor comerciale, trecerea treptată la o economie cu emisii reduse de carbon, garantând astfel noi oportunități de a vinde produsele și know-how-ul UE în acest domeniu țărilor în curs de dezvoltare sau de a le transfera acest know-how, dacă este cazul;

| 13. | consideră diversificarea surselor de energie, a căilor și a infrastructurii de aprovizionare cu energie, precum și interconectarea rețelelor de petrol și de gaze cu rețelele inteligente ca fiind cheia garantării securității și a durabilității pe termen lung în ceea ce privește aprovizionarea cu energie atât a UE, cât și a țărilor ACP; reamintește faptul că aceste orientări politice joacă, de asemenea, un rol important în stimularea dezvoltării unor noi tehnologii energetice și a creării de locuri de muncă în UE și în țările ACP; |
| --- | --- |

13.

consideră diversificarea surselor de energie, a căilor și a infrastructurii de aprovizionare cu energie, precum și interconectarea rețelelor de petrol și de gaze cu rețelele inteligente ca fiind cheia garantării securității și a durabilității pe termen lung în ceea ce privește aprovizionarea cu energie atât a UE, cât și a țărilor ACP; reamintește faptul că aceste orientări politice joacă, de asemenea, un rol important în stimularea dezvoltării unor noi tehnologii energetice și a creării de locuri de muncă în UE și în țările ACP;

| 14. | reiterează importanța intensificării cercetării comune UE-ACP și a majorării injecțiilor de capital în construirea și modernizarea infrastructurii energetice atât a UE, cât și a țărilor ACP, în special prin parteneriate public-private și întreprinderi comune sau parteneriate public-publice, dacă este cazul, încurajând astfel comerțul cu energie benefic reciproc sau transferul tehnologic și promovând diversificarea mixului energetic în țările ACP; |
| --- | --- |

14.

reiterează importanța intensificării cercetării comune UE-ACP și a majorării injecțiilor de capital în construirea și modernizarea infrastructurii energetice atât a UE, cât și a țărilor ACP, în special prin parteneriate public-private și întreprinderi comune sau parteneriate public-publice, dacă este cazul, încurajând astfel comerțul cu energie benefic reciproc sau transferul tehnologic și promovând diversificarea mixului energetic în țările ACP;

| 15. | solicită țărilor ACP să adapteze și să pună în aplicare strategii inovatoare naționale privind schimbările climatice în conformitate cu propriile necesități și politici, ținând seama și de efectele lor pozitive care se răspândesc asupra sănătății, educației și ocupării forței de muncă; |
| --- | --- |

15.

solicită țărilor ACP să adapteze și să pună în aplicare strategii inovatoare naționale privind schimbările climatice în conformitate cu propriile necesități și politici, ținând seama și de efectele lor pozitive care se răspândesc asupra sănătății, educației și ocupării forței de muncă;

| 16. | solicită UE să sprijine soluțiile și proiectele inovatoare care sunt deja în desfășurare în țările ACP; |
| --- | --- |

16.

solicită UE să sprijine soluțiile și proiectele inovatoare care sunt deja în desfășurare în țările ACP;

| 17. | solicită UE și statelor sale membre să exercite presiune pentru a aplica și a impune o legislație obligatorie societăților europene prezente în țările ACP, astfel încât să se asigure că acestea oferă un exemplu în ceea ce privește dezvoltarea durabilă, emisiile reduse de CO2, respectarea mediului și evitarea poluării solului și a apei; consideră că aceasta poate consta, de asemenea, într-o formă de schimb și expertiză tehnologică, bazată pe exemple; |
| --- | --- |

17.

solicită UE și statelor sale membre să exercite presiune pentru a aplica și a impune o legislație obligatorie societăților europene prezente în țările ACP, astfel încât să se asigure că acestea oferă un exemplu în ceea ce privește dezvoltarea durabilă, emisiile reduse de CO2, respectarea mediului și evitarea poluării solului și a apei; consideră că aceasta poate consta, de asemenea, într-o formă de schimb și expertiză tehnologică, bazată pe exemple;

| 18. | solicită țărilor ACP să impună sancțiuni asupra societăților UE prezente pe teritoriul lor care nu își desfășoară activitatea în conformitate cu principiile menționate anterior și care nu sunt, astfel, implicate în aceste schimburi bazate pe exemple; |
| --- | --- |

18.

solicită țărilor ACP să impună sancțiuni asupra societăților UE prezente pe teritoriul lor care nu își desfășoară activitatea în conformitate cu principiile menționate anterior și care nu sunt, astfel, implicate în aceste schimburi bazate pe exemple;

| 19. | subliniază importanța cooperării reciproc avantajoase între societățile, organismele din sectorul public, instituțiile de cercetare din țările dezvoltate și organismele corespondente din țările ACP și încurajează crearea unor parteneriate tehnologice între acestea; solicită o mai bună informare privind acordurile de cooperare deja existente în domeniul transferului tehnologic, precum și elaborarea unui registru pentru aceste acțiuni și a unei baze de date globale care să conțină informații cu privire la autorizare și cele mai bune practici; |
| --- | --- |

19.

subliniază importanța cooperării reciproc avantajoase între societățile, organismele din sectorul public, instituțiile de cercetare din țările dezvoltate și organismele corespondente din țările ACP și încurajează crearea unor parteneriate tehnologice între acestea; solicită o mai bună informare privind acordurile de cooperare deja existente în domeniul transferului tehnologic, precum și elaborarea unui registru pentru aceste acțiuni și a unei baze de date globale care să conțină informații cu privire la autorizare și cele mai bune practici;

| 20. | solicită consolidarea parteneriatelor cu instituții interguvernamentale și internaționale; evidențiază că trebuie, de asemenea, să fie promovată cooperarea la un nivel local mai redus, incluzând organizații neguvernamentale și ale comunităților; |
| --- | --- |

20.

solicită consolidarea parteneriatelor cu instituții interguvernamentale și internaționale; evidențiază că trebuie, de asemenea, să fie promovată cooperarea la un nivel local mai redus, incluzând organizații neguvernamentale și ale comunităților;

| 21. | evidențiază necesitatea de înființare a unui Centru tehnologic privind schimbările climatice și a unei rețele pentru a promova cooperarea internațională privind tehnologiile esențiale și pentru a furniza asistența tehnică, formarea și consolidarea comună a capacităților; subliniază că noile arhitecturi globale pentru transferul tehnologic privind schimbările climatice trebuie să fie mai puțin împovărătoare și birocratice; |
| --- | --- |

21.

evidențiază necesitatea de înființare a unui Centru tehnologic privind schimbările climatice și a unei rețele pentru a promova cooperarea internațională privind tehnologiile esențiale și pentru a furniza asistența tehnică, formarea și consolidarea comună a capacităților; subliniază că noile arhitecturi globale pentru transferul tehnologic privind schimbările climatice trebuie să fie mai puțin împovărătoare și birocratice;

| 22. | subliniază importanța cooperării Sud-Sud, care ar putea să conducă la independență tehnologică și să evite, astfel, izbucnirea unor posibile conflicte din DPI; încurajează țările ACP să elaboreze platforme/rețele de cooperare regională în materie de cercetare și dezvoltare, formate din instituții interne existente de cercetare pentru dezvoltarea tehnologică privind schimbările climatice, cu scopul de a permite distribuirea resurselor și a costurilor pentru cercetare și dezvoltare; |
| --- | --- |

22.

subliniază importanța cooperării Sud-Sud, care ar putea să conducă la independență tehnologică și să evite, astfel, izbucnirea unor posibile conflicte din DPI; încurajează țările ACP să elaboreze platforme/rețele de cooperare regională în materie de cercetare și dezvoltare, formate din instituții interne existente de cercetare pentru dezvoltarea tehnologică privind schimbările climatice, cu scopul de a permite distribuirea resurselor și a costurilor pentru cercetare și dezvoltare;

| 23. | recomandă UE și guvernelor ACP să dezvolte în continuare și să majoreze finanțarea pentru cercetare în domeniul schimbărilor climatice în cadrul universităților și al instituțiilor de cercetare și să îmbunătățească legăturile dintre acestea cu scopul de a găsi soluții comune pentru probleme comune (de exemplu, prin dezvoltarea tehnologiilor de economisire și de reutilizare a apei); |
| --- | --- |

23.

recomandă UE și guvernelor ACP să dezvolte în continuare și să majoreze finanțarea pentru cercetare în domeniul schimbărilor climatice în cadrul universităților și al instituțiilor de cercetare și să îmbunătățească legăturile dintre acestea cu scopul de a găsi soluții comune pentru probleme comune (de exemplu, prin dezvoltarea tehnologiilor de economisire și de reutilizare a apei);

| 24. | solicită promovarea unor parteneriate de tip public-privat în domeniul cercetării, dezvoltării și al desfășurării activității tehnologice, precum și crearea unor întreprinderi mixte între societățile din UE și din țările ACP; de asemenea, solicită UE și statelor sale membre să acorde sprijin financiar și tehnic pentru investiții în țările ACP în ceea ce privește dezvoltarea și transferul de tehnologii, oferind astfel stimulente pentru cooperarea între întreprinderi; |
| --- | --- |

24.

solicită promovarea unor parteneriate de tip public-privat în domeniul cercetării, dezvoltării și al desfășurării activității tehnologice, precum și crearea unor întreprinderi mixte între societățile din UE și din țările ACP; de asemenea, solicită UE și statelor sale membre să acorde sprijin financiar și tehnic pentru investiții în țările ACP în ceea ce privește dezvoltarea și transferul de tehnologii, oferind astfel stimulente pentru cooperarea între întreprinderi;

| 25. | solicită implicarea deplină a ONG-urilor locale în procesele de răspândire a tehnologiilor și de consolidare a capacităților; evidențiază importanța cunoașterii de către ONG-uri a mediului local pentru implantarea cu succes a noilor tehnologii; |
| --- | --- |

25.

solicită implicarea deplină a ONG-urilor locale în procesele de răspândire a tehnologiilor și de consolidare a capacităților; evidențiază importanța cunoașterii de către ONG-uri a mediului local pentru implantarea cu succes a noilor tehnologii;

| 26. | subliniază că țările ACP includ numeroase comunități izolate și insule și, prin urmare, solicită ca promovarea energiei produse la nivel local să devină o prioritate; |
| --- | --- |

26.

subliniază că țările ACP includ numeroase comunități izolate și insule și, prin urmare, solicită ca promovarea energiei produse la nivel local să devină o prioritate;

| 27. | subliniază că ar trebui acordată o atenție deosebită dezvoltării și transferului de tehnologii energetice și nepoluante; consideră că AOD trebuie să se concentreze mai mult pe dezvoltarea tehnologiilor privind eficiența energetică și a surselor descentralizate de energie regenerabilă în țările ACP și că acest lucru ar reduce sărăcia și ar spori oportunitățile de angajare; reamintește că energia nucleară nu este o soluție pentru a garanta o dezvoltare cu emisii reduse de carbon; subliniază că tehnologiile trebuie, de asemenea, să se dovedească eficiente și viabile din punct de vedere economic, iar adoptarea lor trebuie să presupună o abordare holistică cu diverse dimensiuni privind durabilitatea, incluzând aspecte legate de sănătate și mediu, și aspecte tehnologice, economice, socioculturale și instituționale; |
| --- | --- |

27.

subliniază că ar trebui acordată o atenție deosebită dezvoltării și transferului de tehnologii energetice și nepoluante; consideră că AOD trebuie să se concentreze mai mult pe dezvoltarea tehnologiilor privind eficiența energetică și a surselor descentralizate de energie regenerabilă în țările ACP și că acest lucru ar reduce sărăcia și ar spori oportunitățile de angajare; reamintește că energia nucleară nu este o soluție pentru a garanta o dezvoltare cu emisii reduse de carbon; subliniază că tehnologiile trebuie, de asemenea, să se dovedească eficiente și viabile din punct de vedere economic, iar adoptarea lor trebuie să presupună o abordare holistică cu diverse dimensiuni privind durabilitatea, incluzând aspecte legate de sănătate și mediu, și aspecte tehnologice, economice, socioculturale și instituționale;

| 28. | subliniază că APE trebuie să aibă un impact pozitiv asupra promovării difuzării tehnologice și asupra consolidării capacității de inovare în regiunile ACP, astfel cum este prevăzut în proiectul privind acțiunea consolidată referitoare la dezvoltarea și transferul tehnologic; |
| --- | --- |

28.

subliniază că APE trebuie să aibă un impact pozitiv asupra promovării difuzării tehnologice și asupra consolidării capacității de inovare în regiunile ACP, astfel cum este prevăzut în proiectul privind acțiunea consolidată referitoare la dezvoltarea și transferul tehnologic;

| 29. | evidențiază că țările ACP trebuie să aibă beneficii mai mari de pe urma potențialului mecanismului de dezvoltare nepoluantă, care trebuie reformulat conform scenariului de după Conferința de la Copenhaga; |
| --- | --- |

29.

evidențiază că țările ACP trebuie să aibă beneficii mai mari de pe urma potențialului mecanismului de dezvoltare nepoluantă, care trebuie reformulat conform scenariului de după Conferința de la Copenhaga;

| 30. | subliniază necesitatea de a se concentra în mod specific pe potențialul tehnologic de a aborda atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea în țările ACP; |
| --- | --- |

30.

subliniază necesitatea de a se concentra în mod specific pe potențialul tehnologic de a aborda atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea în țările ACP;

| 31. | evidențiază necesitatea de a asigura că dezvoltarea și transferul de tehnologii, precum și activitățile din proiectele de consolidare a capacităților sunt urmărite, monitorizate și evaluate în mod constant; solicită pregătirea unor rapoarte periodice privind stadiul, oportunitățile și orice necesitate de îmbunătățire, cu scopul de a formula recomandări pe baza constatărilor din evaluări; subliniază importanța de a împărtăși lecțiile învățate; |
| --- | --- |

31.

evidențiază necesitatea de a asigura că dezvoltarea și transferul de tehnologii, precum și activitățile din proiectele de consolidare a capacităților sunt urmărite, monitorizate și evaluate în mod constant; solicită pregătirea unor rapoarte periodice privind stadiul, oportunitățile și orice necesitate de îmbunătățire, cu scopul de a formula recomandări pe baza constatărilor din evaluări; subliniază importanța de a împărtăși lecțiile învățate;

| 32. | încredințează Copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului de miniștri ACP-UE, Parlamentului European, Comisiei Europene, Uniunii Africane și Secretariatului CCONUSC. |
| --- | --- |

32.

încredințează Copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului de miniștri ACP-UE, Parlamentului European, Comisiei Europene, Uniunii Africane și Secretariatului CCONUSC.

REZOLUȚIE (9)

privind îndeplinirea ODM-urilor: răspunsuri inovatoare la provocările sociale și economice

Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE,

reunită la Kinshasa (Republica Democratică Congo) între 2 și 4 decembrie 2010,

având în vedere articolul 17 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

având în vedere Declarația Mileniului, adoptată de Organizația Națiunilor Unite la 8 septembrie 2000, care definește Obiectivele de dezvoltare ale mileniului (ODM) drept criterii stabilite în mod colectiv de către comunitatea internațională pentru eradicarea sărăciei,

având în vedere Consensul de la Monterrey, care a fost adoptat cu ocazia Conferinței internaționale a Națiunilor Unite privind finanțarea pentru dezvoltare, desfășurată între 21 și 22 martie 2002, și Declarația de la Doha privind finanțarea pentru dezvoltare, adoptată la 2 decembrie 2008 în cadrul Conferinței internaționale de monitorizare a finanțării pentru dezvoltare, în vederea revizuirii procesului de punere în aplicare a Consensului de la Monterrey,

având în vedere Rezoluția referitoare la aspecte ale securității alimentare și rolul cooperării ACP-UE, adoptată la Ljubljana la 20 martie 2008 (10),

având în vedere Declarația de la Paris privind eficacitatea ajutorului și Agenda pentru acțiune de la Accra,

având în vedere comunicarea Comisiei Europene adresată Parlamentului European, Consiliului și Comitetului Economic și Social European și intitulată „Fiscalitatea și dezvoltarea: cooperarea cu țările în curs de dezvoltare în ceea ce privește promovarea bunei guvernanțe în chestiuni fiscale” (COM(2010)0163),

având în vedere Apelul la acțiune urgentă pentru sănătatea maternă de la Addis Abeba,

având în vedere Apelul la acțiune de la Berlin și opțiunile strategice pentru ONG-uri, aceste două documente fiind elaborate pentru a marca cea de-a 15-a aniversare a Conferinței internaționale privind populația și dezvoltarea (CIPD/15),

având în vedere raportul din iulie 2009 al Secretarului General al ONU privind aplicarea Declarației Mileniului,

având în vedere Convenția privind drepturile copilului și Convenția pentru eliminarea tuturor formelor de discriminare împotriva femeilor (CEDAW),

având în vedere raportul PNUD intitulat „Beyond the Midpoint; Achieving the Millennium Development Goals”, publicat în ianuarie 2010,

având în vedere raportul întocmit de Organizația mondială a Sănătății în 2008, intitulat „Asistența medicală primară - mai importantă decât oricând”

având în vedere Convenția ONU privind drepturile persoanelor cu dizabilități, care a fost ratificată de 95 de state și la care este în curs de aderare Uniunea Europeană, în special articolul 32,

având în vedere raportul PNUD, UNFPA, UNICEF și PAM intitulat „Stocktaking on the Millennium Development Goals” (Bilanț privind Obiectivele de dezvoltare ale mileniului), publicat în ianuarie 2010,

având în vedere raportul PNUD, UNFPA, UNICEF și PAM intitulat „Stocktaking on the Millennium Development Goals” (Bilanț privind Obiectivele de Dezvoltare ale Mileniului), publicat în ianuarie 2010, - având în vedere raportul UNICEF intitulat „Progress for children - Achieving the MDGs with equity” (Progrese pentru copii: îndeplinirea Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului – ODM în mod echitabil), publicat în septembrie 2010,

având în vedere Declarația Summitului mondial privind securitatea alimentară, desfășurat la Roma în perioada 16-18 noiembrie 2009,

având în vedere planul de acțiune în douăsprezece puncte în sprijinul Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului, care a fost elaborat de Comisia Europeană la 21 aprilie 2010,

având în vedere Raportul UNIDO din 2009 privind dezvoltarea industrială, intitulat „Breaking In and Moving Up: New Industrial Challenges for the Bottom Billion and the Middle-Income Countries” (Accesul pe piețe și evoluție: noi provocări industriale pentru țările incluse în „miliardul inferior” și cele cu venit mediu),

având în vedere reuniunea plenară la nivel înalt a Adunării Generale a ONU privind Obiectivele de dezvoltare ale mileniului, care a avut loc la New York la 20-22 septembrie 2010, și documentul adoptat de aceasta,

având în vedere Rezoluția 64/131 a Adunării Generale a ONU privind îndeplinirea Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului pentru persoanele cu dizabilități,

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri sociale și mediu (ACP-UE/100.732/10/fin.),

| A. | întrucât Organizația pentru Alimentație și Agricultură (FAO) (11) estimează că numărul de persoane care suferă de subnutriție în lume a scăzut la nivel global la 925 de milioane de persoane în 2010, comparativ cu 1 miliard în 2009, B. |
| --- | --- |

A.

întrucât Organizația pentru Alimentație și Agricultură (FAO) (11) estimează că numărul de persoane care suferă de subnutriție în lume a scăzut la nivel global la 925 de milioane de persoane în 2010, comparativ cu 1 miliard în 2009, B.

| B. | întrucât impactul diverselor crize (energetică, alimentară, financiară și economică) asupra țărilor ACP constituie o provocare suplimentară pentru combaterea sărăciei și ar putea pune în pericol îndeplinirea ODM-urilor, C. |
| --- | --- |

B.

întrucât impactul diverselor crize (energetică, alimentară, financiară și economică) asupra țărilor ACP constituie o provocare suplimentară pentru combaterea sărăciei și ar putea pune în pericol îndeplinirea ODM-urilor, C.

| C. | întrucât sunt necesare stimulente pentru a garanta că investitorii își intensifică implicarea în proiecte care au un impact local pozitiv din perspectivă economică, socială și ecologică, |
| --- | --- |

C.

întrucât sunt necesare stimulente pentru a garanta că investitorii își intensifică implicarea în proiecte care au un impact local pozitiv din perspectivă economică, socială și ecologică,

| D. | întrucât trebuie introduse măsuri pentru sprijinirea reformelor fiscale în contextul acordurilor de parteneriat economic (APE) pentru a absorbi diminuările veniturilor vamale, cauzate de eliminarea drepturilor vamale ca parte a liberalizării comerțului, |
| --- | --- |

D.

întrucât trebuie introduse măsuri pentru sprijinirea reformelor fiscale în contextul acordurilor de parteneriat economic (APE) pentru a absorbi diminuările veniturilor vamale, cauzate de eliminarea drepturilor vamale ca parte a liberalizării comerțului,

| E. | întrucât, în cursul ultimilor ani, sărăcia extremă s-a accentuat la nivel marginal și, în urma creșterii populației, s-a înregistrat de fapt o creștere de 27 de milioane de a populației care trăiește în sărăcie extremă în Africa sub-sahariană (12). |
| --- | --- |

E.

întrucât, în cursul ultimilor ani, sărăcia extremă s-a accentuat la nivel marginal și, în urma creșterii populației, s-a înregistrat de fapt o creștere de 27 de milioane de a populației care trăiește în sărăcie extremă în Africa sub-sahariană (12).

| F. | întrucât prea multor copii, în special celor mai săraci și celor mai marginalizați, li se refuză în continuare dreptul la educație (13) (peste 100 de milioane de copii nu erau înscriși la școală în 2008, 52 % dintre aceștia fiind fete), iar copiii care nu sunt, în prezent, înscriși la școală, în special în Africa, nu au avut niciodată contact cu educația formală, și întrucât 80 % dintre persoanele cu dizabilități din lume trăiesc în țări în curs de dezvoltare și peste 98 % dintre copiii cu dizabilități din aceste țări nu urmează cursuri la zi, |
| --- | --- |

F.

întrucât prea multor copii, în special celor mai săraci și celor mai marginalizați, li se refuză în continuare dreptul la educație (13) (peste 100 de milioane de copii nu erau înscriși la școală în 2008, 52 % dintre aceștia fiind fete), iar copiii care nu sunt, în prezent, înscriși la școală, în special în Africa, nu au avut niciodată contact cu educația formală, și întrucât 80 % dintre persoanele cu dizabilități din lume trăiesc în țări în curs de dezvoltare și peste 98 % dintre copiii cu dizabilități din aceste țări nu urmează cursuri la zi,

| G. | întrucât oportunitățile inegale bazate pe gen, etnie, venituri, limbă sau dizabilități reprezintă obstacole majore în calea educației universale, iar fără înregistrarea informațiilor privind incluziunea acestor grupuri este dificil să se măsoare progresul realizat; și întrucât obiectivul de eliminare a disparităților bazate pe gen nu a fost îndeplinit, H. |
| --- | --- |

G.

întrucât oportunitățile inegale bazate pe gen, etnie, venituri, limbă sau dizabilități reprezintă obstacole majore în calea educației universale, iar fără înregistrarea informațiilor privind incluziunea acestor grupuri este dificil să se măsoare progresul realizat; și întrucât obiectivul de eliminare a disparităților bazate pe gen nu a fost îndeplinit, H.

| H. | întrucât eradicarea sărăciei presupune, de asemenea, participare democratică și trebuie să implice o schimbare în structurile economice pentru a garanta oportunități egale și acces la resurse și la servicii publice pentru toate femeile, |
| --- | --- |

H.

întrucât eradicarea sărăciei presupune, de asemenea, participare democratică și trebuie să implice o schimbare în structurile economice pentru a garanta oportunități egale și acces la resurse și la servicii publice pentru toate femeile,

| I. | întrucât, deși s-au înregistrat progrese majore în ceea ce privește îndeplinirea unor ODM, cele trei ODM privind sănătatea, în special obiectivul legat de mortalitatea maternă, au deviat cel mai mult de la cursul inițial, |
| --- | --- |

I.

întrucât, deși s-au înregistrat progrese majore în ceea ce privește îndeplinirea unor ODM, cele trei ODM privind sănătatea, în special obiectivul legat de mortalitatea maternă, au deviat cel mai mult de la cursul inițial,

| J. | întrucât mortalitatea globală a copiilor sub vârsta de cinci ani a fost redusă de la 90 la 1 000 de nașteri de copii vii în 1990, la 65 în 2008, datorită acțiunii îmbunătățite de imunizare de bază și acordării unei a doua oportunități de imunizare, însă rata de scădere a mortalității copiilor sub vârsta de cinci ani este în continuare insuficientă pentru îndeplinirea ODM până în 2015, în special în Africa sub-sahariană (14), iar rata mortalității copiilor sub vârsta de cinci ani în rândul copiilor cu dizabilități este de 80 % chiar și în țările în care mortalitatea copiilor sub vârsta de cinci ani a scăzut sub 20 % (15), |
| --- | --- |

J.

întrucât mortalitatea globală a copiilor sub vârsta de cinci ani a fost redusă de la 90 la 1 000 de nașteri de copii vii în 1990, la 65 în 2008, datorită acțiunii îmbunătățite de imunizare de bază și acordării unei a doua oportunități de imunizare, însă rata de scădere a mortalității copiilor sub vârsta de cinci ani este în continuare insuficientă pentru îndeplinirea ODM până în 2015, în special în Africa sub-sahariană (14), iar rata mortalității copiilor sub vârsta de cinci ani în rândul copiilor cu dizabilități este de 80 % chiar și în țările în care mortalitatea copiilor sub vârsta de cinci ani a scăzut sub 20 % (15),

| K. | întrucât tendința predominantă la nivel global de a avea o greutate sub limita normală a copiilor sub vârsta de cinci ani a scăzut de la 31 % la 26 % între 1990 și 2008 și întrucât majoritatea țărilor care înregistrează progrese insuficiente sau care nu înregistrează niciun fel de progres către ODM 1 se află în Africa sub-sahariană și în Asia de Sud (16), |
| --- | --- |

K.

întrucât tendința predominantă la nivel global de a avea o greutate sub limita normală a copiilor sub vârsta de cinci ani a scăzut de la 31 % la 26 % între 1990 și 2008 și întrucât majoritatea țărilor care înregistrează progrese insuficiente sau care nu înregistrează niciun fel de progres către ODM 1 se află în Africa sub-sahariană și în Asia de Sud (16),

| L. | întrucât obiectivul de îmbunătățire a sănătății materne nu este încă îndeplinit, cu o reducere a ratei mortalității materne globale de 1 % pe an, comparativ cu procentul anual de 5,5 % necesar pentru ca rata mortalității materne să atingă obiectivul ODM de reducere a mortalității materne până în 2015 (17); întrucât numeroase femei suferă din cauza rănilor, infecțiilor sau bolilor sau dobândesc o dizabilitate ca urmare a complicațiilor generate de sarcină sau naștere, |
| --- | --- |

L.

întrucât obiectivul de îmbunătățire a sănătății materne nu este încă îndeplinit, cu o reducere a ratei mortalității materne globale de 1 % pe an, comparativ cu procentul anual de 5,5 % necesar pentru ca rata mortalității materne să atingă obiectivul ODM de reducere a mortalității materne până în 2015 (17); întrucât numeroase femei suferă din cauza rănilor, infecțiilor sau bolilor sau dobândesc o dizabilitate ca urmare a complicațiilor generate de sarcină sau naștere,

| M. | întrucât majoritatea persoanelor infectate cu HIV trăiesc în Africa sub-sahariană, iar cele mai multe sunt femei, și întrucât jumătate din femeile însărcinate, infectate cu HIV, la nivel mondial sunt, în prezent, protejate împotriva riscului de transmitere de la mamă la copil a HIV prin regimuri antiretrovirale (ARV), |
| --- | --- |

M.

întrucât majoritatea persoanelor infectate cu HIV trăiesc în Africa sub-sahariană, iar cele mai multe sunt femei, și întrucât jumătate din femeile însărcinate, infectate cu HIV, la nivel mondial sunt, în prezent, protejate împotriva riscului de transmitere de la mamă la copil a HIV prin regimuri antiretrovirale (ARV),

| N. | întrucât sectorul educațional, prin programe de predare pe parcursul perioadei de școlarizare a unei persoane, este un mijloc crucial de prevenire a HIV, a malariei, a tuberculozei și a bolilor tropicale neglijate, precum și de reducere a stigmatelor asociate cu acestea, |
| --- | --- |

N.

întrucât sectorul educațional, prin programe de predare pe parcursul perioadei de școlarizare a unei persoane, este un mijloc crucial de prevenire a HIV, a malariei, a tuberculozei și a bolilor tropicale neglijate, precum și de reducere a stigmatelor asociate cu acestea,

| O. | întrucât ONU estimează că trebuie recrutați peste 10 milioane de profesori, în întreaga lume, pentru a atinge obiectivul convenit la nivel internațional privind realizarea educației primare universale până în 2015 (18), |
| --- | --- |

O.

întrucât ONU estimează că trebuie recrutați peste 10 milioane de profesori, în întreaga lume, pentru a atinge obiectivul convenit la nivel internațional privind realizarea educației primare universale până în 2015 (18),

| P. | întrucât malaria reprezintă în continuare o amenințare semnificativă pentru aproape jumătate din populația globului, iar 90 % din decesele cauzate de malarie au loc în Africa sub-sahariană, în principal în rândul copiilor sub vârsta de cinci ani, și întrucât malaria poate avea și alte implicații periculoase legate de sănătate, cum ar fi anemie, greutate redusă la naștere, naștere prematură, mortalitate infantilă și decese materne, și întrucât s-a demonstrat că plasele tratate cu insecticid reduc decesele infantile cu aproximativ 20 % (19), |
| --- | --- |

P.

întrucât malaria reprezintă în continuare o amenințare semnificativă pentru aproape jumătate din populația globului, iar 90 % din decesele cauzate de malarie au loc în Africa sub-sahariană, în principal în rândul copiilor sub vârsta de cinci ani, și întrucât malaria poate avea și alte implicații periculoase legate de sănătate, cum ar fi anemie, greutate redusă la naștere, naștere prematură, mortalitate infantilă și decese materne, și întrucât s-a demonstrat că plasele tratate cu insecticid reduc decesele infantile cu aproximativ 20 % (19),

| Q. | întrucât prevalența tuberculozei, și anume numărul de cazuri per 100 000, a luat, de asemenea, amploare la nivel global, și este puțin probabil să fie îndeplinite obiectivele de reducere la jumătate prevalenței și a ratei mortalității până în 2015, |
| --- | --- |

Q.

întrucât prevalența tuberculozei, și anume numărul de cazuri per 100 000, a luat, de asemenea, amploare la nivel global, și este puțin probabil să fie îndeplinite obiectivele de reducere la jumătate prevalenței și a ratei mortalității până în 2015,

| R. | întrucât există peste 650 de milioane de persoane cu dizabilități la nivel global, dintre care 80 % trăiesc în țări în curs de dezvoltare, majoritatea fiind șomeri și trăind sub limita sărăciei, |
| --- | --- |

R.

întrucât există peste 650 de milioane de persoane cu dizabilități la nivel global, dintre care 80 % trăiesc în țări în curs de dezvoltare, majoritatea fiind șomeri și trăind sub limita sărăciei,

| S. | întrucât statele ACP se confruntă în continuare cu multe provocări privind mediul legate de poluare, schimbări climatice și defrișări, care pot influența în mod negativ furnizarea de produse agricole locale, |
| --- | --- |

S.

întrucât statele ACP se confruntă în continuare cu multe provocări privind mediul legate de poluare, schimbări climatice și defrișări, care pot influența în mod negativ furnizarea de produse agricole locale,

| T. | întrucât, la nivel global, se urmează cursul stabilit în ceea ce privește distribuirea de apă potabilă din surse îmbunătățite, iar, în prezent, un număr suplimentar de 207 de milioane de africani utilizează surse sigure de apă potabilă, dar acoperirea surselor îmbunătățite de apă potabilă în Africa sub-sahariană este în continuare mai redusă decât în alte regiuni, iar progresul în privința igienei este minim în unele țări, deoarece aproximativ 95 % dintre persoanele cele mai sărace din aceste țări practică defecația în afara latrinelor (20), |
| --- | --- |

T.

întrucât, la nivel global, se urmează cursul stabilit în ceea ce privește distribuirea de apă potabilă din surse îmbunătățite, iar, în prezent, un număr suplimentar de 207 de milioane de africani utilizează surse sigure de apă potabilă, dar acoperirea surselor îmbunătățite de apă potabilă în Africa sub-sahariană este în continuare mai redusă decât în alte regiuni, iar progresul în privința igienei este minim în unele țări, deoarece aproximativ 95 % dintre persoanele cele mai sărace din aceste țări practică defecația în afara latrinelor (20),

| U. | întrucât Africa sub-sahariană are în continuare cel mai mare număr de barăci, chiar dacă, la nivel global, populația care locuiește în barăci a scăzut, |
| --- | --- |

U.

întrucât Africa sub-sahariană are în continuare cel mai mare număr de barăci, chiar dacă, la nivel global, populația care locuiește în barăci a scăzut,

| V. | întrucât, la nivel global, 215 milioane de copii sunt obligați să muncească, iar 115 milioane sunt victime a ceea ce OIM definește ca fiind cele mai degradante forme de muncă (21), |
| --- | --- |

V.

întrucât, la nivel global, 215 milioane de copii sunt obligați să muncească, iar 115 milioane sunt victime a ceea ce OIM definește ca fiind cele mai degradante forme de muncă (21),

| W. | întrucât, conform UNICEF, termenul de „muncă a copiilor” înseamnă orice formă de muncă desfășurată de copii sub vârsta de 18 ani, care este periculoasă sau intervine în educația copiilor ori este dăunătoare pentru sănătatea copiilor sau pentru dezvoltarea lor fizică, mentală, spirituală, morală sau socială, |
| --- | --- |

W.

întrucât, conform UNICEF, termenul de „muncă a copiilor” înseamnă orice formă de muncă desfășurată de copii sub vârsta de 18 ani, care este periculoasă sau intervine în educația copiilor ori este dăunătoare pentru sănătatea copiilor sau pentru dezvoltarea lor fizică, mentală, spirituală, morală sau socială,

| X. | întrucât, deși sunt înregistrate în continuare progrese în ceea ce privește îndeplinirea celor opt ODM, parteneriatul global pentru dezvoltare suferă întârzieri serioase, care vor împiedica realizarea cu succes a ODM-urilor, |
| --- | --- |

X.

întrucât, deși sunt înregistrate în continuare progrese în ceea ce privește îndeplinirea celor opt ODM, parteneriatul global pentru dezvoltare suferă întârzieri serioase, care vor împiedica realizarea cu succes a ODM-urilor,

| Y. | întrucât ODM-urile nu vor fi îndeplinite fără să fie însoțite de un simț de răspundere, bună guvernare, democrație, securitate, dezvoltare, drepturile omului și egalitate de gen, |
| --- | --- |

Y.

întrucât ODM-urile nu vor fi îndeplinite fără să fie însoțite de un simț de răspundere, bună guvernare, democrație, securitate, dezvoltare, drepturile omului și egalitate de gen,

| Z. | întrucât, dacă obiectivul AOD de 0,7 % ar fi îndeplinit de toți donatorii până în 2015, s-ar ajunge la o sumă de peste 300 de miliarde de dolari americani pe an pentru dezvoltare, |
| --- | --- |

Z.

întrucât, dacă obiectivul AOD de 0,7 % ar fi îndeplinit de toți donatorii până în 2015, s-ar ajunge la o sumă de peste 300 de miliarde de dolari americani pe an pentru dezvoltare,

| AA. | întrucât lipsa păcii, securității, democrației și a stabilității politice împiedică deseori țările sărace să își atingă întregul potențial de dezvoltare, |
| --- | --- |

AA.

întrucât lipsa păcii, securității, democrației și a stabilității politice împiedică deseori țările sărace să își atingă întregul potențial de dezvoltare,

| AB. | întrucât proprietatea funciară stimulează persoanele individuale, familiile și comunitățile să preia controlul asupra propriei lor dezvoltări și să asigure securitatea alimentară la nivel local, |
| --- | --- |

AB.

întrucât proprietatea funciară stimulează persoanele individuale, familiile și comunitățile să preia controlul asupra propriei lor dezvoltări și să asigure securitatea alimentară la nivel local,

| 1. | reamintește că angajamentele internaționale asumate cu privire la ODM presupun ca țările industrializate să contribuie cu 0,7 % din propriul PIB la asistența oficială pentru dezvoltare (AOD) până în 2015; reamintește că, în prezent, UE ar trebui să mai aloce încă 20 de miliarde de euro pentru a-și respecta angajamentele financiare privind ODM; |
| --- | --- |

1.

reamintește că angajamentele internaționale asumate cu privire la ODM presupun ca țările industrializate să contribuie cu 0,7 % din propriul PIB la asistența oficială pentru dezvoltare (AOD) până în 2015; reamintește că, în prezent, UE ar trebui să mai aloce încă 20 de miliarde de euro pentru a-și respecta angajamentele financiare privind ODM;

| 2. | salută concluziile Summit-ului ONU de la New York ca un semn clar că toate țările își păstrează angajamentele asumate față de obiectivele care trebuie îndeplinite până în 2015, chiar și în situația internațională dificilă din prezent; |
| --- | --- |

2.

salută concluziile Summit-ului ONU de la New York ca un semn clar că toate țările își păstrează angajamentele asumate față de obiectivele care trebuie îndeplinite până în 2015, chiar și în situația internațională dificilă din prezent;

| 3. | reamintește că au fost înregistrate multe progrese în ceea ce privește îndeplinirea ODM; prin urmare, solicită, pe de o parte, ca rezultatele pozitive să fie publicate în mod periodic și, pe de altă parte, ca țările UE și ACP să elaboreze calendare multianuale în vederea îndeplinirii obiectivelor ODM în următorii cinci ani; |
| --- | --- |

3.

reamintește că au fost înregistrate multe progrese în ceea ce privește îndeplinirea ODM; prin urmare, solicită, pe de o parte, ca rezultatele pozitive să fie publicate în mod periodic și, pe de altă parte, ca țările UE și ACP să elaboreze calendare multianuale în vederea îndeplinirii obiectivelor ODM în următorii cinci ani;

| 4. | solicită donatorilor internaționali să acorde finanțare semnificativă orientată spre rezultate, suplimentară, transparentă și măsurabilă pentru a ajuta țările sărace să combată sărăcia, să îndeplinească ODM și să lupte împotriva efectelor schimbărilor climatice și a crizei economice; |
| --- | --- |

4.

solicită donatorilor internaționali să acorde finanțare semnificativă orientată spre rezultate, suplimentară, transparentă și măsurabilă pentru a ajuta țările sărace să combată sărăcia, să îndeplinească ODM și să lupte împotriva efectelor schimbărilor climatice și a crizei economice;

| 5. | solicită țărilor ACP să își sporească și să își mobilizeze resursele interne pentru o mai bună realizare a ODM; |
| --- | --- |

5.

solicită țărilor ACP să își sporească și să își mobilizeze resursele interne pentru o mai bună realizare a ODM;

| 6. | evidențiază necesitatea de a introduce surse alternative și inovatoare de finanțare pentru dezvoltare cu scopul de a putea îndeplini angajamentele ODM; |
| --- | --- |

6.

evidențiază necesitatea de a introduce surse alternative și inovatoare de finanțare pentru dezvoltare cu scopul de a putea îndeplini angajamentele ODM;

| 7. | solicită UE și țărilor ACP să recomande ONU înființarea unei comisii interguvernamentale privind aspectele fiscale internaționale; |
| --- | --- |

7.

solicită UE și țărilor ACP să recomande ONU înființarea unei comisii interguvernamentale privind aspectele fiscale internaționale;

| 8. | solicită G20 să adopte măsuri drastice împotriva paradisurilor fiscale, distingând în același timp jurisdicțiile cu fiscalitate redusă cooperante, și împotriva evaziunii fiscale, precum și să promoveze o mai mare transparență și sisteme de raportare specifice fiecărei țări, cu scopul de a permite țărilor în curs de dezvoltare să își păstreze propriile resurse pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

8.

solicită G20 să adopte măsuri drastice împotriva paradisurilor fiscale, distingând în același timp jurisdicțiile cu fiscalitate redusă cooperante, și împotriva evaziunii fiscale, precum și să promoveze o mai mare transparență și sisteme de raportare specifice fiecărei țări, cu scopul de a permite țărilor în curs de dezvoltare să își păstreze propriile resurse pentru dezvoltare;

| 9. | solicită tuturor donatorilor internaționali să continue să îmbunătățească coordonarea donatorilor și diviziunea muncii și să își facă disponibilă asistența, în consultare cu țările partenere; |
| --- | --- |

9.

solicită tuturor donatorilor internaționali să continue să îmbunătățească coordonarea donatorilor și diviziunea muncii și să își facă disponibilă asistența, în consultare cu țările partenere;

| 10. | solicită UE și țărilor ACP să elaboreze strategii eficiente pentru reducerea în țările ACP, în special în sprijinul ODM privind educația și sănătatea, luând în considerare că datoriile externe ale țărilor din Lumea a Treia și mecanismele lor, de exemplu serviciul datoriei, reprezintă o constrângere uriașă permanentă asupra dezvoltării acestor țări; |
| --- | --- |

10.

solicită UE și țărilor ACP să elaboreze strategii eficiente pentru reducerea în țările ACP, în special în sprijinul ODM privind educația și sănătatea, luând în considerare că datoriile externe ale țărilor din Lumea a Treia și mecanismele lor, de exemplu serviciul datoriei, reprezintă o constrângere uriașă permanentă asupra dezvoltării acestor țări;

| 11. | subliniază că, pentru îndeplinirea ODM, serviciile publice trebuie să fie protejate și consolidate, ca un element indispensabil pentru rezolvarea problemelor, în special cu privire la sănătate și sărăcie; |
| --- | --- |

11.

subliniază că, pentru îndeplinirea ODM, serviciile publice trebuie să fie protejate și consolidate, ca un element indispensabil pentru rezolvarea problemelor, în special cu privire la sănătate și sărăcie;

| 12. | invită statele membre ale UE să ia măsuri pentru a reduce costurile transferurilor de fonduri din exterior; |
| --- | --- |

12.

invită statele membre ale UE să ia măsuri pentru a reduce costurile transferurilor de fonduri din exterior;

| 13. | subliniază că, deși ajutoarele pot acționa ca o pârghie pentru țările în curs de dezvoltare, acestea nu sunt suficiente pentru a garanta o dezvoltare durabilă și de durată; prin urmare, recomandă crearea efectivă de parteneriate între sectorul public și cel privat, un grad mai ridicat de implicare a țărilor în curs de dezvoltare cu privire la propriile proiecte ODM și stabilirea de către guverne a unor condiții care să permită sectorului privat să inoveze, să investească și să creeze locuri de muncă; |
| --- | --- |

13.

subliniază că, deși ajutoarele pot acționa ca o pârghie pentru țările în curs de dezvoltare, acestea nu sunt suficiente pentru a garanta o dezvoltare durabilă și de durată; prin urmare, recomandă crearea efectivă de parteneriate între sectorul public și cel privat, un grad mai ridicat de implicare a țărilor în curs de dezvoltare cu privire la propriile proiecte ODM și stabilirea de către guverne a unor condiții care să permită sectorului privat să inoveze, să investească și să creeze locuri de muncă;

| 14. | reiterează rolul important al comerțului ca motor de creștere și dezvoltare și contribuția sa la realizarea Obiectivelor de Dezvoltare ale Mileniului; subliniază necesitatea de a face față tendințelor protecționiste; |
| --- | --- |

14.

reiterează rolul important al comerțului ca motor de creștere și dezvoltare și contribuția sa la realizarea Obiectivelor de Dezvoltare ale Mileniului; subliniază necesitatea de a face față tendințelor protecționiste;

| 15. | invită UE să adopte acțiuni concrete împotriva sărăciei asigurând coerența politică între comerț, cooperare privind dezvoltarea, politica agricolă comună și politica comună în domeniul pescuitului, cu scopul de a evita impactul negativ direct sau indirect asupra dezvoltării economice durabile a țărilor ACP; |
| --- | --- |

15.

invită UE să adopte acțiuni concrete împotriva sărăciei asigurând coerența politică între comerț, cooperare privind dezvoltarea, politica agricolă comună și politica comună în domeniul pescuitului, cu scopul de a evita impactul negativ direct sau indirect asupra dezvoltării economice durabile a țărilor ACP;

| 16. | consideră că strategiile de dezvoltare economică la nivel local au un potențial de transformare a dezvoltării durabile naționale și intraregionale a țărilor în curs de dezvoltare pentru a crea piețe naționale și regionale, ținând seama de nevoile reale ale populațiilor; |
| --- | --- |

16.

consideră că strategiile de dezvoltare economică la nivel local au un potențial de transformare a dezvoltării durabile naționale și intraregionale a țărilor în curs de dezvoltare pentru a crea piețe naționale și regionale, ținând seama de nevoile reale ale populațiilor;

| 17. | solicită UE și țărilor ACP să asigure un progres semnificativ cu privire la obiectivele ODM care înregistrează cele mai mari întârzieri, inter alia ODM 3, 4, 5, 6 și 8; |
| --- | --- |

17.

solicită UE și țărilor ACP să asigure un progres semnificativ cu privire la obiectivele ODM care înregistrează cele mai mari întârzieri, inter alia ODM 3, 4, 5, 6 și 8;

| 18. | reamintește că o bună guvernanță fiscală și măsuri anti-corupție vor contribui la crearea unui mediu favorabil pentru investiții; |
| --- | --- |

18.

reamintește că o bună guvernanță fiscală și măsuri anti-corupție vor contribui la crearea unui mediu favorabil pentru investiții;

| 19. | salută angajamentul ODM al Comisiei Europene de 1 miliard de euro, astfel cum a fost exprimat de Președintele Comisiei Europene la Reuniunea la nivel înalt a ONU privind ODM, care a avut loc la New York, de a recompensa țările care înregistrează progrese și de a sprijini țările care s-au corectat cel mai mult de la cursul inițial; |
| --- | --- |

19.

salută angajamentul ODM al Comisiei Europene de 1 miliard de euro, astfel cum a fost exprimat de Președintele Comisiei Europene la Reuniunea la nivel înalt a ONU privind ODM, care a avut loc la New York, de a recompensa țările care înregistrează progrese și de a sprijini țările care s-au corectat cel mai mult de la cursul inițial;

| 20. | solicită țărilor ACP să adopte măsuri concrete pentru a realiza îmbunătățiri ale sănătății materne; prin urmare, recomandă țărilor în curs de dezvoltare să cheltuiască cel puțin 15 % din bugetele lor naționale pentru protecția sănătății, consolidându-și sistemele de protecție a sănătății și accelerând formarea moașelor și a asistentelor pentru a lucra pe teren; |
| --- | --- |

20.

solicită țărilor ACP să adopte măsuri concrete pentru a realiza îmbunătățiri ale sănătății materne; prin urmare, recomandă țărilor în curs de dezvoltare să cheltuiască cel puțin 15 % din bugetele lor naționale pentru protecția sănătății, consolidându-și sistemele de protecție a sănătății și accelerând formarea moașelor și a asistentelor pentru a lucra pe teren;

| 21. | solicită UE și țărilor ACP să identifice strategii efective de protecție socială, acordând prioritate mutualizării riscurilor și sistemelor de plată în avans, pentru a evita cazurile în care pacienții trebuie să plătească direct furnizorilor de asistență medicală primară, întrucât acest lucru împiedică adesea persoanele mai sărace să utilizeze serviciile lor; |
| --- | --- |

21.

solicită UE și țărilor ACP să identifice strategii efective de protecție socială, acordând prioritate mutualizării riscurilor și sistemelor de plată în avans, pentru a evita cazurile în care pacienții trebuie să plătească direct furnizorilor de asistență medicală primară, întrucât acest lucru împiedică adesea persoanele mai sărace să utilizeze serviciile lor;

| 22. | salută Strategia Globală pentru Sănătatea Femeilor și a Copiilor, cu angajamente de peste 40 de miliarde de dolari pentru următorii cinci ani, lansată la Reuniunea la nivel înalt a ONU privind ODM; |
| --- | --- |

22.

salută Strategia Globală pentru Sănătatea Femeilor și a Copiilor, cu angajamente de peste 40 de miliarde de dolari pentru următorii cinci ani, lansată la Reuniunea la nivel înalt a ONU privind ODM;

| 23. | solicită UE și țărilor ACP să promoveze accesul liber și inclusiv la sănătate și să stabilească, să îmbunătățească și să consolideze asistența medicală de bună calitate, inclusiv îngrijirea prenatală, asistența acordată la naștere de lucrători calificați în domeniul sănătății și accesul la asistența obstetrică de urgență; |
| --- | --- |

23.

solicită UE și țărilor ACP să promoveze accesul liber și inclusiv la sănătate și să stabilească, să îmbunătățească și să consolideze asistența medicală de bună calitate, inclusiv îngrijirea prenatală, asistența acordată la naștere de lucrători calificați în domeniul sănătății și accesul la asistența obstetrică de urgență;

| 24. | recomandă o abordare holistică privind toate aspectele sănătății, acoperind accesul la medicină, la serviciile medicale și la apă curată, igienă și nutriție; subliniază că o asemenea abordare complexă ar putea avea un impact mai mare și mai încurajator asupra înregistrării de progrese în ODM-urile referitoare la sănătate; |
| --- | --- |

24.

recomandă o abordare holistică privind toate aspectele sănătății, acoperind accesul la medicină, la serviciile medicale și la apă curată, igienă și nutriție; subliniază că o asemenea abordare complexă ar putea avea un impact mai mare și mai încurajator asupra înregistrării de progrese în ODM-urile referitoare la sănătate;

| 25. | evidențiază că sistemele de formare a lucrătorilor în domeniul sănătății sunt insuficiente în Africa, unde două treimi dintre țări au numai o școală de formare medicală, iar unele nu au deloc; prin urmare, recomandă țărilor ACP să includă în strategiile lor programe specifice destinate să ofere cursuri de formare pentru lucrătorii în domeniul sănătății astfel încât să devină posibilă angajarea de personal calificat în spitale și structuri de îngrijire a sănătății; |
| --- | --- |

25.

evidențiază că sistemele de formare a lucrătorilor în domeniul sănătății sunt insuficiente în Africa, unde două treimi dintre țări au numai o școală de formare medicală, iar unele nu au deloc; prin urmare, recomandă țărilor ACP să includă în strategiile lor programe specifice destinate să ofere cursuri de formare pentru lucrătorii în domeniul sănătății astfel încât să devină posibilă angajarea de personal calificat în spitale și structuri de îngrijire a sănătății;

| 26. | își exprimă preocuparea față de faptul că recrutarea de personal calificat în domeniul sănătății de țările industrializate constituie unul dintre factorii care agravează sistemele de sănătate fragile din țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

26.

își exprimă preocuparea față de faptul că recrutarea de personal calificat în domeniul sănătății de țările industrializate constituie unul dintre factorii care agravează sistemele de sănătate fragile din țările în curs de dezvoltare;

| 27. | solicită o mai mare atenție acordată numărului în creștere de boli netransmisibile, de boli tropicale neglijate și de boli rezultate în urma violenței, a traumelor și a accidentelor, prin consolidarea sistemelor de sănătate din țările ACP; |
| --- | --- |

27.

solicită o mai mare atenție acordată numărului în creștere de boli netransmisibile, de boli tropicale neglijate și de boli rezultate în urma violenței, a traumelor și a accidentelor, prin consolidarea sistemelor de sănătate din țările ACP;

| 28. | invită țările UE și ACP să își mențină eforturile de eliminare a transmiterii HIV de la mamă la copil; reiterează că acest lucru poate fi realizat mai bine atunci când se furnizează îngrijire prenatală și asistență medicală pentru mamă și copil acordată de comunitate; |
| --- | --- |

28.

invită țările UE și ACP să își mențină eforturile de eliminare a transmiterii HIV de la mamă la copil; reiterează că acest lucru poate fi realizat mai bine atunci când se furnizează îngrijire prenatală și asistență medicală pentru mamă și copil acordată de comunitate;

| 29. | solicită UE să faciliteze accesul persoanelor sărace la medicamente accesibile, dând dovadă de flexibilitate în aplicarea acordului TRIPS (Acordul privind aspectele comerciale ale drepturilor de proprietate intelectuală) în cazul schimburilor comerciale cu țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

29.

solicită UE să faciliteze accesul persoanelor sărace la medicamente accesibile, dând dovadă de flexibilitate în aplicarea acordului TRIPS (Acordul privind aspectele comerciale ale drepturilor de proprietate intelectuală) în cazul schimburilor comerciale cu țările în curs de dezvoltare;

| 30. | pentru o mai bună îndeplinire a ODM-urilor privind sănătatea, solicită guvernelor și țărilor donatoare să consolideze sistemele de protecție a sănătății, în special principalele componente ale sistemului de sănătate, inclusiv furnizarea de servicii, produse medicale, vaccinuri și tehnologii, personalul în domeniul sănătății, finanțarea în domeniul sănătății, sistemele de informare privind sănătatea, precum și nivelul de conducere și guvernanța, și să asigure accesibilitatea persoanelor cu dizabilități la aceste sisteme; |
| --- | --- |

30.

pentru o mai bună îndeplinire a ODM-urilor privind sănătatea, solicită guvernelor și țărilor donatoare să consolideze sistemele de protecție a sănătății, în special principalele componente ale sistemului de sănătate, inclusiv furnizarea de servicii, produse medicale, vaccinuri și tehnologii, personalul în domeniul sănătății, finanțarea în domeniul sănătății, sistemele de informare privind sănătatea, precum și nivelul de conducere și guvernanța, și să asigure accesibilitatea persoanelor cu dizabilități la aceste sisteme;

| 31. | solicită UE și țărilor ACP să investească în protecția socială privind copiii, care reglementează sistemele de asigurări sociale și de sănătate; |
| --- | --- |

31.

solicită UE și țărilor ACP să investească în protecția socială privind copiii, care reglementează sistemele de asigurări sociale și de sănătate;

| 32. | evidențiază că primul obiectiv al ODM consacră dreptul de a beneficia de un nivel de trai adecvat, recunoscând necesitatea de a acorda protecție specială persoanelor cu dizabilități; |
| --- | --- |

32.

evidențiază că primul obiectiv al ODM consacră dreptul de a beneficia de un nivel de trai adecvat, recunoscând necesitatea de a acorda protecție specială persoanelor cu dizabilități;

| 33. | evidențiază necesitatea de a elabora și de a pune în aplicare politici naționale corespunzătoare pentru supraviețuirea copiilor, inclusiv măsuri de prevenire, vaccinări și tratament medical, precum și pentru o mai bună nutriție, apă potabilă și igienă; prin urmare, recomandă promovarea unor campanii integrate care ar include, de exemplu, distribuirea de plase de pat tratate cu insecticid si campanii de vaccinare (în special împotriva pojarului), pentru a reduce mortalitatea în rândul copiilor; |
| --- | --- |

33.

evidențiază necesitatea de a elabora și de a pune în aplicare politici naționale corespunzătoare pentru supraviețuirea copiilor, inclusiv măsuri de prevenire, vaccinări și tratament medical, precum și pentru o mai bună nutriție, apă potabilă și igienă; prin urmare, recomandă promovarea unor campanii integrate care ar include, de exemplu, distribuirea de plase de pat tratate cu insecticid si campanii de vaccinare (în special împotriva pojarului), pentru a reduce mortalitatea în rândul copiilor;

| 34. | solicită UE și țărilor ACP să promoveze politici educaționale și să se concentreze nu numai pe cifre privind înscrierea la școală, ci și pe calitatea educației și pe rata de finalizare a studiilor, prin reducerea ratei de abandon școlar, în special în rândul fetelor, prin îmbunătățirea capacității de înscriere în școli și a formării profesorilor, încercând în același timp să se asigure educație incluzivă pentru copiii cu dizabilități, dintre care numai 10 % au, în prezent, acces la școli în țările cu venituri reduse; |
| --- | --- |

34.

solicită UE și țărilor ACP să promoveze politici educaționale și să se concentreze nu numai pe cifre privind înscrierea la școală, ci și pe calitatea educației și pe rata de finalizare a studiilor, prin reducerea ratei de abandon școlar, în special în rândul fetelor, prin îmbunătățirea capacității de înscriere în școli și a formării profesorilor, încercând în același timp să se asigure educație incluzivă pentru copiii cu dizabilități, dintre care numai 10 % au, în prezent, acces la școli în țările cu venituri reduse;

| 35. | evidențiază rolul central pe care ar trebui să îl joace educația în politicile naționale ale țărilor ACP prin combinarea politicilor efective și a investițiilor naționale susținute în educație; în această privință, insistă asupra adoptării unei abordări holistice a educației, care ar trebui considerată drept un sistem complex care include diverși participanți, diverse structuri și relații și care se axează pe:






  — | acordarea unei game complete de oportunități de învățare disponibile copiilor, tinerilor și adulților, |
| --- | --- | --- |

35.

evidențiază rolul central pe care ar trebui să îl joace educația în politicile naționale ale țărilor ACP prin combinarea politicilor efective și a investițiilor naționale susținute în educație; în această privință, insistă asupra adoptării unei abordări holistice a educației, care ar trebui considerată drept un sistem complex care include diverși participanți, diverse structuri și relații și care se axează pe:

—

acordarea unei game complete de oportunități de învățare disponibile copiilor, tinerilor și adulților,

| — | îmbunătățirea calității educației, |
| --- | --- |

—

îmbunătățirea calității educației,

| — | îmbunătățirea statutului, a remunerației, precum și a condițiilor de muncă și a drepturilor profesorilor, |
| --- | --- |

—

îmbunătățirea statutului, a remunerației, precum și a condițiilor de muncă și a drepturilor profesorilor,

| — | implicarea diverșilor participanți și diverselor părți interesate în proces, de exemplu prin promovarea parteneriatelor între sectorul public și cel privat, |
| --- | --- |

—

implicarea diverșilor participanți și diverselor părți interesate în proces, de exemplu prin promovarea parteneriatelor între sectorul public și cel privat,

| — | finanțarea și reglementarea serviciilor de învățare; |
| --- | --- |

—

finanțarea și reglementarea serviciilor de învățare;

| 36. | salută angajamentul asumat de ONU față de drepturile omului și protecția socială în documentul final; |
| --- | --- |

36.

salută angajamentul asumat de ONU față de drepturile omului și protecția socială în documentul final;

| 37. | subliniază că statele membre ale UE și statele ACP trebuie să își reafirme angajamentele de promovare a egalității de gen, a luptei împotriva violenței bazate pe gen și a emancipării femeilor, ca priorități esențiale pentru îndeplinirea ODM-urilor; |
| --- | --- |

37.

subliniază că statele membre ale UE și statele ACP trebuie să își reafirme angajamentele de promovare a egalității de gen, a luptei împotriva violenței bazate pe gen și a emancipării femeilor, ca priorități esențiale pentru îndeplinirea ODM-urilor;

| 38. | reamintește că răspunderea reciprocă a țărilor dezvoltate și a celor în curs de dezvoltare privind îndeplinirea ODM-urilor până în 2015 depinde de consolidarea cadrelor pentru răspundere, guvernanță și transparență; |
| --- | --- |

38.

reamintește că răspunderea reciprocă a țărilor dezvoltate și a celor în curs de dezvoltare privind îndeplinirea ODM-urilor până în 2015 depinde de consolidarea cadrelor pentru răspundere, guvernanță și transparență;

| 39. | subliniază necesitatea de a viza ODM-urile printr-o abordare holistică întrucât toate ODM-urile sunt interconectate și se sprijină reciproc; |
| --- | --- |

39.

subliniază necesitatea de a viza ODM-urile printr-o abordare holistică întrucât toate ODM-urile sunt interconectate și se sprijină reciproc;

| 40. | insistă că respectarea, precum și promovarea și protecția drepturilor omului reprezintă o parte integrantă a activității efective de îndeplinire a ODM-urilor; |
| --- | --- |

40.

insistă că respectarea, precum și promovarea și protecția drepturilor omului reprezintă o parte integrantă a activității efective de îndeplinire a ODM-urilor;

| 41. | solicită punerea în aplicare a „pactelor de dezvoltare” la nivel local, care implică asumarea unor angajamente publice de către autoritățile locale de a realiza obiectivele privind dezvoltarea definite de comunitățile locale și care garantează faptul că autoritățile locale își asumă răspunderea asupra modalității de cheltuire a fondurilor; |
| --- | --- |

41.

solicită punerea în aplicare a „pactelor de dezvoltare” la nivel local, care implică asumarea unor angajamente publice de către autoritățile locale de a realiza obiectivele privind dezvoltarea definite de comunitățile locale și care garantează faptul că autoritățile locale își asumă răspunderea asupra modalității de cheltuire a fondurilor;

| 42. | evidențiază că o forță de muncă educată și calificată este esențială pentru promovarea dezvoltării economice, a competitivității și a creșterii; |
| --- | --- |

42.

evidențiază că o forță de muncă educată și calificată este esențială pentru promovarea dezvoltării economice, a competitivității și a creșterii;

| 43. | invită țările UE și ACP să elaboreze programe de formare juridică și financiară destinate personalului din cadrul autorităților fiscale; subliniază că este nevoie de un efort special în privința țărilor care nu beneficiază încă de asistență pe termen lung în materie de impozitare; |
| --- | --- |

43.

invită țările UE și ACP să elaboreze programe de formare juridică și financiară destinate personalului din cadrul autorităților fiscale; subliniază că este nevoie de un efort special în privința țărilor care nu beneficiază încă de asistență pe termen lung în materie de impozitare;

| 44. | evidențiază faptul că lupta pentru eliminarea exploatării copiilor și a muncii copiilor trebuie să fie o prioritate pentru țările UE și ACP; prin urmare, solicită UE și țărilor ACP să își concentreze eforturile asupra eliminării muncii copiilor; |
| --- | --- |

44.

evidențiază faptul că lupta pentru eliminarea exploatării copiilor și a muncii copiilor trebuie să fie o prioritate pentru țările UE și ACP; prin urmare, solicită UE și țărilor ACP să își concentreze eforturile asupra eliminării muncii copiilor;

| 45. | solicită UE și țărilor ACP să utilizeze finanțarea europeană în cel mai eficient mod posibil în vederea realizării ODM-urilor printr-o selecție mai atentă a sectoarelor de interes din Documentele de strategie națională și Programele indicative naționale, precum și a facilitării accesului la măsurile de sprijin din cadrul APE; solicită Comisiei Europene, în acest context, să se asigure că de propunerea sa de a aloca rezerve în valoare de 1 miliard de euro din finanțarea FED beneficiază în principal țările care au deviat cel mai mult de la cursul inițial în cadrul revizuirii intermediare din 2010 a programelor ACP; solicită UE să integreze dizabilitatea în toate activitățile de cooperare internațională, în conformitate cu obligația sa în temeiul articolului 32 din Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu dizabilități; |
| --- | --- |

45.

solicită UE și țărilor ACP să utilizeze finanțarea europeană în cel mai eficient mod posibil în vederea realizării ODM-urilor printr-o selecție mai atentă a sectoarelor de interes din Documentele de strategie națională și Programele indicative naționale, precum și a facilitării accesului la măsurile de sprijin din cadrul APE; solicită Comisiei Europene, în acest context, să se asigure că de propunerea sa de a aloca rezerve în valoare de 1 miliard de euro din finanțarea FED beneficiază în principal țările care au deviat cel mai mult de la cursul inițial în cadrul revizuirii intermediare din 2010 a programelor ACP; solicită UE să integreze dizabilitatea în toate activitățile de cooperare internațională, în conformitate cu obligația sa în temeiul articolului 32 din Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu dizabilități;

| 46. | solicită UE și țărilor ACP să introducă politici comerciale corecte, echitabile și reglementate; subliniază, în acest context, importanța dimensiunii drepturilor omului în toate acordurile comerciale; |
| --- | --- |

46.

solicită UE și țărilor ACP să introducă politici comerciale corecte, echitabile și reglementate; subliniază, în acest context, importanța dimensiunii drepturilor omului în toate acordurile comerciale;

| 47. | solicită UE și țărilor ACP să mărească investițiile în agricultură și securitatea alimentară cu un accent special pe aspectul privind aprovizionarea, la niveluri care să garanteze tuturor lipsa foametei, urmărind în mod deosebit nevoi de hrană urgente, o mai bună infrastructură în regiunile rurale, agricultură la scară redusă și programe de protecție socială, în vederea asigurării securității alimentare pe termen lung; |
| --- | --- |

47.

solicită UE și țărilor ACP să mărească investițiile în agricultură și securitatea alimentară cu un accent special pe aspectul privind aprovizionarea, la niveluri care să garanteze tuturor lipsa foametei, urmărind în mod deosebit nevoi de hrană urgente, o mai bună infrastructură în regiunile rurale, agricultură la scară redusă și programe de protecție socială, în vederea asigurării securității alimentare pe termen lung;

| 48. | își exprimă profunda preocupare în legătură cu actualele achiziții de terenuri arabile (îndeosebi în Africa) de către investitori străini ce beneficiază de sprijin guvernamental, achiziții ce pot submina, în situații de gestionare deficientă, securitatea alimentară locală și pot avea consecințe serioase și ample în țările în curs de dezvoltare; solicită ACP, ONU și UE să abordeze în mod serios efectele adverse ale achiziției de terenuri arabile; |
| --- | --- |

48.

își exprimă profunda preocupare în legătură cu actualele achiziții de terenuri arabile (îndeosebi în Africa) de către investitori străini ce beneficiază de sprijin guvernamental, achiziții ce pot submina, în situații de gestionare deficientă, securitatea alimentară locală și pot avea consecințe serioase și ample în țările în curs de dezvoltare; solicită ACP, ONU și UE să abordeze în mod serios efectele adverse ale achiziției de terenuri arabile;

| 49. | solicită UE și țărilor ACP să se asigure că reformele PAC, concluziile APE și revizuirea intermediară a Fondului European de Dezvoltare sunt desfășurate în mod coerent și coordonat; |
| --- | --- |

49.

solicită UE și țărilor ACP să se asigure că reformele PAC, concluziile APE și revizuirea intermediară a Fondului European de Dezvoltare sunt desfășurate în mod coerent și coordonat;

| 50. | solicită UE și țărilor ACP să promoveze proprietatea funciară ca instrument de reducere a sărăciei și de garantare a securității alimentare prin consolidarea drepturilor de proprietate și facilitarea accesului la credit pentru agricultori, întreprinderile mici și comunitățile locale; evidențiază importanța de noi investiții în ceea ce privește consolidarea capacităților micilor agricultori, introducerea unor tehnologii mai eficiente de gestionare a apei și refacerea nutrienților din sol; |
| --- | --- |

50.

solicită UE și țărilor ACP să promoveze proprietatea funciară ca instrument de reducere a sărăciei și de garantare a securității alimentare prin consolidarea drepturilor de proprietate și facilitarea accesului la credit pentru agricultori, întreprinderile mici și comunitățile locale; evidențiază importanța de noi investiții în ceea ce privește consolidarea capacităților micilor agricultori, introducerea unor tehnologii mai eficiente de gestionare a apei și refacerea nutrienților din sol;

| 51. | solicită UE și țărilor ACP să recunoască dreptul la hrană; |
| --- | --- |

51.

solicită UE și țărilor ACP să recunoască dreptul la hrană;

| 52. | solicită UE și țărilor ACP să promoveze producția locală și consumul local; |
| --- | --- |

52.

solicită UE și țărilor ACP să promoveze producția locală și consumul local;

| 53. | solicită UE și țărilor ACP să sporească oportunitățile pentru persoanele care desfășoară o activitate independentă și micile întreprinderi și, în acest context, să promoveze și să faciliteze accesul la microcredite; |
| --- | --- |

53.

solicită UE și țărilor ACP să sporească oportunitățile pentru persoanele care desfășoară o activitate independentă și micile întreprinderi și, în acest context, să promoveze și să faciliteze accesul la microcredite;

| 54. | subliniază că dezvoltarea industrială are un potențial enorm de transformare pentru economiile naționale și este probabil să ofere un domeniu mai larg de aplicare pentru creșterea productivității pe termen lung decât exporturile de produse agricole și extracția de resurse naturale, care expun economiile la șocuri; prin urmare, solicită țărilor ACP să abordeze această chestiune prin conceperea și punerea în aplicare a unor politici referitoare la industrializare, cu un accent special pe specializarea producției și consolidarea capacităților comerciale; |
| --- | --- |

54.

subliniază că dezvoltarea industrială are un potențial enorm de transformare pentru economiile naționale și este probabil să ofere un domeniu mai larg de aplicare pentru creșterea productivității pe termen lung decât exporturile de produse agricole și extracția de resurse naturale, care expun economiile la șocuri; prin urmare, solicită țărilor ACP să abordeze această chestiune prin conceperea și punerea în aplicare a unor politici referitoare la industrializare, cu un accent special pe specializarea producției și consolidarea capacităților comerciale;

| 55. | recomandă guvernelor și țărilor donatoare ca, pentru a îmbunătăți performanțele comerciale ale țărilor ACP, să mărească investițiile și să îmbunătățească sprijinul pentru consolidarea capacităților, calitate, competitivitate și conformitate cu normele produselor autorizate de importatori din întreprinderile ACP; consideră că acest lucru trebuie să includă consolidarea productivității, servicii de extindere tehnologică, formare, crearea de consorții de export și dezvoltarea grupurilor; |
| --- | --- |

55.

recomandă guvernelor și țărilor donatoare ca, pentru a îmbunătăți performanțele comerciale ale țărilor ACP, să mărească investițiile și să îmbunătățească sprijinul pentru consolidarea capacităților, calitate, competitivitate și conformitate cu normele produselor autorizate de importatori din întreprinderile ACP; consideră că acest lucru trebuie să includă consolidarea productivității, servicii de extindere tehnologică, formare, crearea de consorții de export și dezvoltarea grupurilor;

| 56. | reiterează importanța principiilor privind eficiența ajutorului, prevăzute în Declarația de la Paris și în Agenda pentru acțiune de la Accra; |
| --- | --- |

56.

reiterează importanța principiilor privind eficiența ajutorului, prevăzute în Declarația de la Paris și în Agenda pentru acțiune de la Accra;

| 57. | solicită parlamentelor din țările ACP să înregistreze progresul în dimensiunea parlamentară a cooperării internaționale și să evalueze implicarea parlamentară în sprijinul Obiectivelor de Dezvoltare ale Mileniului; încurajează toate parlamentele ca, atunci când examinează proiectele de buget și de legi, să evalueze impactul acestora asupra îndeplinirii ODM-urilor; |
| --- | --- |

57.

solicită parlamentelor din țările ACP să înregistreze progresul în dimensiunea parlamentară a cooperării internaționale și să evalueze implicarea parlamentară în sprijinul Obiectivelor de Dezvoltare ale Mileniului; încurajează toate parlamentele ca, atunci când examinează proiectele de buget și de legi, să evalueze impactul acestora asupra îndeplinirii ODM-urilor;

| 58. | invită comunitatea internațională să promoveze și să sprijine democrația, pacea, statul de drept și o administrație lipsită de corupție în țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

58.

invită comunitatea internațională să promoveze și să sprijine democrația, pacea, statul de drept și o administrație lipsită de corupție în țările în curs de dezvoltare;

| 59. | solicită UE și țărilor ACP să remedieze cauzele de bază ale inechității abordând discriminarea, normele și practicile sociale, punând la dispoziția comunităților cunoștințe și posibilități de dezvoltare a capacităților, consolidând sistemele de răspundere și sprijinind organizațiile societății civile; |
| --- | --- |

59.

solicită UE și țărilor ACP să remedieze cauzele de bază ale inechității abordând discriminarea, normele și practicile sociale, punând la dispoziția comunităților cunoștințe și posibilități de dezvoltare a capacităților, consolidând sistemele de răspundere și sprijinind organizațiile societății civile;

| 60. | solicită UE și țărilor ACP să acorde o atenție deosebită drepturilor minorităților, precum și să respecte drepturile omului și să promoveze nediscriminarea; |
| --- | --- |

60.

solicită UE și țărilor ACP să acorde o atenție deosebită drepturilor minorităților, precum și să respecte drepturile omului și să promoveze nediscriminarea;

| 61. | solicită statelor membre ale UE să monitorizeze planul de acțiune format din douăsprezece puncte care a fost elaborat de Comisia Europeană în aprilie 2010 (22) și solicită Comisiei Europene să prezinte anual un raport privind progresul UE în îndeplinirea ODM-urilor până în 2015; |
| --- | --- |

61.

solicită statelor membre ale UE să monitorizeze planul de acțiune format din douăsprezece puncte care a fost elaborat de Comisia Europeană în aprilie 2010 (22) și solicită Comisiei Europene să prezinte anual un raport privind progresul UE în îndeplinirea ODM-urilor până în 2015;

| 62. | salută angajamentul asumat de ONU de a organiza un eveniment special în 2013 pentru a monitoriza eforturile depuse în vederea îndeplinirii ODM-urilor; |
| --- | --- |

62.

salută angajamentul asumat de ONU de a organiza un eveniment special în 2013 pentru a monitoriza eforturile depuse în vederea îndeplinirii ODM-urilor;

| 63. | încredințează Copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului de miniștri ACP-UE, Parlamentului European, Comisiei Europene, Președinției Consiliului UE și Uniunii Africane. |
| --- | --- |

63.

încredințează Copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului de miniștri ACP-UE, Parlamentului European, Comisiei Europene, Președinției Consiliului UE și Uniunii Africane.

REZOLUȚIE (23)

privind securitatea alimentară

Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE,

reunită la Kinshasa (Republica Democratică Congo) între 2 și 4 decembrie 2010,

având în vedere articolul 17 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

având în vedere Rezoluția referitoare la aspecte ale securității alimentare și rolul cooperării ACP-UE, adoptată la Ljubljana la 20 martie 2008 (24),

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European din 29 noiembrie 2007 (25), 13 ianuarie 2009 (26), 26 noiembrie 2009 (27) și 18 mai 2010 (28) privind securitatea alimentară,

având în vedere concluziile Summit-ului mondial privind alimentația din 1996 și obiectivul de a reduce la jumătate numărul de persoane afectate de foamete până în 2015,

având în vedere Declarația Națiunilor Unite din septembrie 2000 privind Obiectivele de Dezvoltare ale Mileniului, precum și angajamentul privind reducerea la jumătate a numărului de persoane afectate de foamete și care trăiesc cu mai puțin de un dolar SUA pe zi; având în vedere planul de acțiune format din douăsprezece puncte în sprijinul Obiectivelor de Dezvoltare ale Mileniului, care a fost elaborat de Comisia Europeană la 21 aprilie 2010,

având în vedere Declarația de la Paris din 2005 privind eficiența ajutorului și Agenda pentru acțiune de la Accra din 2008,

având în vedere Sesiunea specială a Consiliului Drepturilor Omului al ONU din 22 mai 2008 de la Geneva privind „Impactul negativ al agravării crizei alimentare mondiale, provocate, printre altele, de creșterea prețurilor la alimente, asupra asigurării dreptului la hrană”,

având în vedere Grupul de acțiune la nivel înalt al ONU privind criza alimentară globală și „Cadrul său complet de acțiune”, precum și Reuniunea la nivel înalt privind „Securitatea alimentară pentru toți”, desfășurată la Madrid în perioada 26-27 ianuarie 2009,

având în vedere declarația comună a G8 privind securitatea alimentară făcută la L’Aquila, la 10 iulie 2009,

având în vedere declarația Summit-ului mondial privind securitatea alimentară desfășurat la Roma în perioada 16-18 noiembrie 2009,

având în vedere rapoartele anuale ale FAO privind „The state of food insecurity in the world” (Situația insecurității alimentare în lume),

având în vedere „Facilitatea pentru alimente în țările în curs de dezvoltare” a UE,

având în vedere Declarația de încheiere a celui de-al 6-lea summit al șefilor de stat și de guvern ai ACP, desfășurat la Accra în perioada 2-3 octombrie 2008,

având în vedere Declarația Uniunii Africane privind agricultura și securitatea alimentară în Africa, adoptată la Maputo în iulie 2003,

având în vedere obiectivele din cadrul acordurilor de parteneriat ACP-UE, semnate la Lomé și ulterior la Cotonou privind dezvoltarea și comerțul,

având în vedere comunicarea Comisiei Europene adresată Parlamentului European, Consiliului și Comitetului Economic și Social European și intitulată „O strategie tematică pentru securitatea alimentară: Realizarea de progrese în cadrul programului de siguranță alimentară în vederea atingerii obiectivelor de dezvoltare ale mileniului”, (COM(2006)21) din 25 ianuarie 2006,

având în vedere rezultatele Reuniunii la nivel înalt a ONU privind Obiectivele de Dezvoltare ale Mileniului, desfășurată la New York în perioada 20-22 septembrie 2010,

având în vedere raportul din 2010 al Organizației pentru Alimentație și Agricultură (FAO) privind abordarea insecurității alimentare în timpul unor crize prelungite,

având în vedere raportul elaborat de Raportorul special al ONU privind dreptul la hrană de la cea de-a 65-a ședință a Adunării Generale a Națiunilor Unite din 11 august 2010,

având în vedere Declarația sa de la Kigali din 22 noiembrie 2007 privind acordurile de parteneriat economic (APE) care favorizează dezvoltarea (29),

având în vedere concluziile Summitului UE-Africa din 29-30 noiembrie 2010 și ale celui de-al doilea Plan de acțiune, precum și declarația prealabilă summitului dintre PE și Parlamentul Pan-african din 27 noiembrie 2010,

având în vedere declarația finală de la cea de-a cincia reuniune regională a Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE din Africa de Est (Mahé, Seychelles, 14-15 iulie 2010),

| A. | întrucât în 1996, FAO a definit securitatea alimentară ca „accesul pentru toți oamenii, în orice moment, la hrană suficientă, sigură și nutritivă pentru o viață sănătoasă, activă”, |
| --- | --- |

A.

întrucât în 1996, FAO a definit securitatea alimentară ca „accesul pentru toți oamenii, în orice moment, la hrană suficientă, sigură și nutritivă pentru o viață sănătoasă, activă”,

| B. | având în vedere Cartea verde a Comisiei Europene, intitulată „Politica de dezvoltare a UE în sprijinul creșterii favorabile incluziunii și al dezvoltării durabile: Sporirea impactului politicii de dezvoltare a UE” (COM(2010)629), publicată la 10 noiembrie 2010 și ale cărei obiective includ „modul în care se pot obține rezultate durabile în domeniul agriculturii și al securități alimentare”, |
| --- | --- |

B.

având în vedere Cartea verde a Comisiei Europene, intitulată „Politica de dezvoltare a UE în sprijinul creșterii favorabile incluziunii și al dezvoltării durabile: Sporirea impactului politicii de dezvoltare a UE” (COM(2010)629), publicată la 10 noiembrie 2010 și ale cărei obiective includ „modul în care se pot obține rezultate durabile în domeniul agriculturii și al securități alimentare”,

| C. | întrucât agricultura este principalul mijloc de trai pentru 80-90 % din populație în multe țări în curs de dezvoltare; întrucât majorarea veniturilor acestora va revigora economiile rurale, va crea mai multe locuri de muncă pentru persoanele sărace și va spori cererea de bunuri și servicii produse la nivel intern, |
| --- | --- |

C.

întrucât agricultura este principalul mijloc de trai pentru 80-90 % din populație în multe țări în curs de dezvoltare; întrucât majorarea veniturilor acestora va revigora economiile rurale, va crea mai multe locuri de muncă pentru persoanele sărace și va spori cererea de bunuri și servicii produse la nivel intern,

| D. | întrucât numărul persoanelor care suferă de subnutriție la nivel mondial este în continuare de peste 1 miliard în 2010, în pofida eforturilor globale depuse în prezent pentru a reduce foametea, |
| --- | --- |

D.

întrucât numărul persoanelor care suferă de subnutriție la nivel mondial este în continuare de peste 1 miliard în 2010, în pofida eforturilor globale depuse în prezent pentru a reduce foametea,

| E. | întrucât în 2008 creșterea prețurilor la alimente, majorarea prețurilor la petrol și criza financiară, împreună cu schimbările climatice, au avut un impact devastator asupra economiilor țărilor ACP, aflate într-o criză sistemică, |
| --- | --- |

E.

întrucât în 2008 creșterea prețurilor la alimente, majorarea prețurilor la petrol și criza financiară, împreună cu schimbările climatice, au avut un impact devastator asupra economiilor țărilor ACP, aflate într-o criză sistemică,

| F. | întrucât speculațiile privind alimentele și achizițiile de terenuri pentru afaceri agricole orientate spre export pot contribui la lipsuri și, prin urmare, la creșterea prețurilor și privează milioane de persoane de acces adecvat la hrană, |
| --- | --- |

F.

întrucât speculațiile privind alimentele și achizițiile de terenuri pentru afaceri agricole orientate spre export pot contribui la lipsuri și, prin urmare, la creșterea prețurilor și privează milioane de persoane de acces adecvat la hrană,

| G. | întrucât, în pofida importanței dovedite a agriculturii pentru țările ACP, programele ACP-UE de cooperare pentru dezvoltare nu au acordat suficientă prioritate sectorului agricol, |
| --- | --- |

G.

întrucât, în pofida importanței dovedite a agriculturii pentru țările ACP, programele ACP-UE de cooperare pentru dezvoltare nu au acordat suficientă prioritate sectorului agricol,

| H. | întrucât practicile agricole fără caracter durabil, inclusiv defrișările necontrolate sau utilizarea excesivă a pesticidelor, contribuie în mod direct la lipsa terenurilor arabile de bună calitate pentru producția de alimente sănătoase, |
| --- | --- |

H.

întrucât practicile agricole fără caracter durabil, inclusiv defrișările necontrolate sau utilizarea excesivă a pesticidelor, contribuie în mod direct la lipsa terenurilor arabile de bună calitate pentru producția de alimente sănătoase,

| I. | întrucât țările ACP depind de exporturile de materii prime ce constituie peste 50 % din veniturile lor în valută, în timp ce unele mici state insulare în curs de dezvoltare depind de importuri în proporție de aproape 80 % pentru produsele lor de bază, deoarece nu pot aspira în mod rezonabil la autosuficiență alimentară, |
| --- | --- |

I.

întrucât țările ACP depind de exporturile de materii prime ce constituie peste 50 % din veniturile lor în valută, în timp ce unele mici state insulare în curs de dezvoltare depind de importuri în proporție de aproape 80 % pentru produsele lor de bază, deoarece nu pot aspira în mod rezonabil la autosuficiență alimentară,

| J. | întrucât subvențiile la export pentru produse agricole pot conduce la dumping pe piețele țărilor în curs de dezvoltare, cu consecințe grave pentru micii producători locali, |
| --- | --- |

J.

întrucât subvențiile la export pentru produse agricole pot conduce la dumping pe piețele țărilor în curs de dezvoltare, cu consecințe grave pentru micii producători locali,

| K. | întrucât impactul schimbărilor climatice, degradarea zonelor acoperite de vegetație și frecvența sporită a dezastrelor naturale pot conduce la accentuarea insecurității alimentare în mod semnificativ în următorii ani și vor avea un impact dramatic asupra mijloacelor de trai ale persoanelor care lucrează în sectorul agricol, |
| --- | --- |

K.

întrucât impactul schimbărilor climatice, degradarea zonelor acoperite de vegetație și frecvența sporită a dezastrelor naturale pot conduce la accentuarea insecurității alimentare în mod semnificativ în următorii ani și vor avea un impact dramatic asupra mijloacelor de trai ale persoanelor care lucrează în sectorul agricol,

| L. | întrucât multe țări africane dau terenuri agricole în arendă unor investitori străini, fapt care, dacă nu este abordat în mod corespunzător, riscă să submineze securitatea alimentară locală și să conducă la consecințe grave și de amploare, |
| --- | --- |

L.

întrucât multe țări africane dau terenuri agricole în arendă unor investitori străini, fapt care, dacă nu este abordat în mod corespunzător, riscă să submineze securitatea alimentară locală și să conducă la consecințe grave și de amploare,

| M. | întrucât consecințele schimbărilor climatice și ale defrișărilor care afectează agricultura, în special reducerea productivității recoltei din cauza lipsei repetate a apei, din cauza secetelor sau, din contră, a inundațiilor și a alunecărilor de teren, au efecte adverse grave asupra activităților agricole în UE și țările ACP, |
| --- | --- |

M.

întrucât consecințele schimbărilor climatice și ale defrișărilor care afectează agricultura, în special reducerea productivității recoltei din cauza lipsei repetate a apei, din cauza secetelor sau, din contră, a inundațiilor și a alunecărilor de teren, au efecte adverse grave asupra activităților agricole în UE și țările ACP,

| N. | întrucât creșterea producției agricole, în special în sectorul exploatărilor de tip familial, poate să reducă insecuritatea alimentară și să contribuie la diminuarea prețurilor alimentelor și la majorarea veniturilor producătorilor, |
| --- | --- |

N.

întrucât creșterea producției agricole, în special în sectorul exploatărilor de tip familial, poate să reducă insecuritatea alimentară și să contribuie la diminuarea prețurilor alimentelor și la majorarea veniturilor producătorilor,

| O. | întrucât apa potabilă reprezintă un factor important pentru securitatea alimentară, iar țările ACP au cu greu acces la aceasta, |
| --- | --- |

O.

întrucât apa potabilă reprezintă un factor important pentru securitatea alimentară, iar țările ACP au cu greu acces la aceasta,

| P. | întrucât animalele sălbatice, sub formă de carne de vânat, conțin multe proteine în nutriția multora dintre persoanele cele mai sărace din lume fără a avea un caracter sustenabil, generând zone sălbatice care apar ca fiind intacte din punct de vedere structural, dar care pot fi incapabile să susțină biodiversitatea, reprezentând, astfel, doar o soluție pe termen scurt, dând naștere la riscuri suplimentare pentru lanțul alimentar, |
| --- | --- |

P.

întrucât animalele sălbatice, sub formă de carne de vânat, conțin multe proteine în nutriția multora dintre persoanele cele mai sărace din lume fără a avea un caracter sustenabil, generând zone sălbatice care apar ca fiind intacte din punct de vedere structural, dar care pot fi incapabile să susțină biodiversitatea, reprezentând, astfel, doar o soluție pe termen scurt, dând naștere la riscuri suplimentare pentru lanțul alimentar,

| Q. | întrucât 70 % dintre cele 1,3 miliarde de persoane care trăiesc în sărăcie extremă sunt femei și, în întreaga lume, femeile nu beneficiază de posibilitățile necesare pentru a-și îmbunătăți condiția economică și socială, precum dreptul de proprietate sau de succesiune ori accesul la educație sau la un loc de muncă, |
| --- | --- |

Q.

întrucât 70 % dintre cele 1,3 miliarde de persoane care trăiesc în sărăcie extremă sunt femei și, în întreaga lume, femeile nu beneficiază de posibilitățile necesare pentru a-și îmbunătăți condiția economică și socială, precum dreptul de proprietate sau de succesiune ori accesul la educație sau la un loc de muncă,

| R. | întrucât reducerea fluxurilor de investiții directe externe în țările în curs de dezvoltare, ca urmare a recesiunii globale, împiedică în mod direct accesul la garanții pentru împrumuturi și credite, inclusiv microcredite, și constituie un obstacol suplimentar în calea achiziției și a utilizării de terenuri arabile, care sunt esențiale pentru dezvoltarea agriculturii locale și pentru asigurarea securității alimentare pe termen lung, |
| --- | --- |

R.

întrucât reducerea fluxurilor de investiții directe externe în țările în curs de dezvoltare, ca urmare a recesiunii globale, împiedică în mod direct accesul la garanții pentru împrumuturi și credite, inclusiv microcredite, și constituie un obstacol suplimentar în calea achiziției și a utilizării de terenuri arabile, care sunt esențiale pentru dezvoltarea agriculturii locale și pentru asigurarea securității alimentare pe termen lung,

| S. | întrucât, în conformitate cu estimările FAO, 7 milioane de lucrători agricoli au decedat din cauza HIV/SIDA începând cu 1985 și se preconizează că pandemia va mai face 16 milioane de victime în următoarele două decenii în cele 25 de țări africane cel mai grav afectate; întrucât HIV/SIDA și alte pandemii afectează în principal forța de muncă productivă, |
| --- | --- |

S.

întrucât, în conformitate cu estimările FAO, 7 milioane de lucrători agricoli au decedat din cauza HIV/SIDA începând cu 1985 și se preconizează că pandemia va mai face 16 milioane de victime în următoarele două decenii în cele 25 de țări africane cel mai grav afectate; întrucât HIV/SIDA și alte pandemii afectează în principal forța de muncă productivă,

| T. | întrucât tensiunile politice și absența păcii și a securității pun în pericol capacitatea multor țări de furnizare a hranei și, de asemenea, au un impact negativ asupra vieții oamenilor pe termen lung, |
| --- | --- |

T.

întrucât tensiunile politice și absența păcii și a securității pun în pericol capacitatea multor țări de furnizare a hranei și, de asemenea, au un impact negativ asupra vieții oamenilor pe termen lung,

| U. | întrucât creșterea accesului la tehnologiile informaționale moderne consolidează capacitățile agricultorilor și le asigură acestora o mai bună informare asupra practicilor agricole, prețurilor și accesului la factori de producție, |
| --- | --- |

U.

întrucât creșterea accesului la tehnologiile informaționale moderne consolidează capacitățile agricultorilor și le asigură acestora o mai bună informare asupra practicilor agricole, prețurilor și accesului la factori de producție,

| 1. | evidențiază caracterul esențial al dreptului la hrană, care trebuie considerat ca fiind un drept inalienabil și universal; evidențiază dreptul fiecărei țări sau regiuni de a stabili un tip de agricultură care răspunde nevoilor de hrană ale populației sale; reafirmă faptul că accesul la hrană suficientă și sănătoasă este un drept fundamental și trebuie garantat prin intermediul acțiunilor comune ale guvernelor, ale organismelor internaționale și ale organizațiilor societății civile; subliniază că neîndeplinirea sau negarea acestui drept trebuie să fie considerată drept o încălcare a unui drept universal al omului; |
| --- | --- |

1.

evidențiază caracterul esențial al dreptului la hrană, care trebuie considerat ca fiind un drept inalienabil și universal; evidențiază dreptul fiecărei țări sau regiuni de a stabili un tip de agricultură care răspunde nevoilor de hrană ale populației sale; reafirmă faptul că accesul la hrană suficientă și sănătoasă este un drept fundamental și trebuie garantat prin intermediul acțiunilor comune ale guvernelor, ale organismelor internaționale și ale organizațiilor societății civile; subliniază că neîndeplinirea sau negarea acestui drept trebuie să fie considerată drept o încălcare a unui drept universal al omului;

| 2. | reamintește UE și țărilor ACP că și-au asumat angajamentul de a reduce la jumătate numărul persoanelor care suferă de foamete până în 2015; solicită UE și țărilor ACP să adopte măsuri adecvate în cadrul ODM în vederea îndeplinirii acestui angajament; |
| --- | --- |

2.

reamintește UE și țărilor ACP că și-au asumat angajamentul de a reduce la jumătate numărul persoanelor care suferă de foamete până în 2015; solicită UE și țărilor ACP să adopte măsuri adecvate în cadrul ODM în vederea îndeplinirii acestui angajament;

| 3. | solicită UE să acorde prioritate, în strânsă consultare cu țările ACP și în cadrul OMC, aspectului privind impactul asupra țărilor ACP a faptului că Europa acordă subvenții pentru exporturile sale agricole; evidențiază necesitatea ca Runda de la Doha să aibă rezultate pozitive pentru dezvoltare; de asemenea, evidențiază faptul că țările dezvoltate trebuie să își reafirme angajamentul de reformare a subvențiilor lor pentru agricultură printr-un acord comercial mondial; reamintește, în această privință, că orice acord trebuie să țină seama de regiunile climatice și, în consecință, de formele distincte de producție agricolă; subliniază că rezultatele Rundei de la Doha ar trebui să ofere țărilor în curs de dezvoltare stimulente pentru a investi în agricultură și producția alimentară; |
| --- | --- |

3.

solicită UE să acorde prioritate, în strânsă consultare cu țările ACP și în cadrul OMC, aspectului privind impactul asupra țărilor ACP a faptului că Europa acordă subvenții pentru exporturile sale agricole; evidențiază necesitatea ca Runda de la Doha să aibă rezultate pozitive pentru dezvoltare; de asemenea, evidențiază faptul că țările dezvoltate trebuie să își reafirme angajamentul de reformare a subvențiilor lor pentru agricultură printr-un acord comercial mondial; reamintește, în această privință, că orice acord trebuie să țină seama de regiunile climatice și, în consecință, de formele distincte de producție agricolă; subliniază că rezultatele Rundei de la Doha ar trebui să ofere țărilor în curs de dezvoltare stimulente pentru a investi în agricultură și producția alimentară;

| 4. | solicită țărilor ACP să acorde exploatărilor de tip familial o cotă semnificativă din investițiile în acest sector în vederea realizării securității alimentare; |
| --- | --- |

4.

solicită țărilor ACP să acorde exploatărilor de tip familial o cotă semnificativă din investițiile în acest sector în vederea realizării securității alimentare;

| 5. | consideră esențial să se ofere un nou dinamism parteneriatului ACP-UE prin negocierea unor acorduri de parteneriat corecte și echilibrate care să fie orientate spre dezvoltare; |
| --- | --- |

5.

consideră esențial să se ofere un nou dinamism parteneriatului ACP-UE prin negocierea unor acorduri de parteneriat corecte și echilibrate care să fie orientate spre dezvoltare;

| 6. | consideră că, pentru a garanta securitatea alimentară și durabilitatea, precum și pentru a contribui la combaterea sărăciei, toate drepturile economice și sociale, inclusiv dreptul la hrană, trebuie incluse în reglementările și acordurile comerciale internaționale; |
| --- | --- |

6.

consideră că, pentru a garanta securitatea alimentară și durabilitatea, precum și pentru a contribui la combaterea sărăciei, toate drepturile economice și sociale, inclusiv dreptul la hrană, trebuie incluse în reglementările și acordurile comerciale internaționale;

| 7. | regretă că, în 2008, la cinci ani după Declarația de la Maputo care a stabilit un obiectiv global de a aloca agriculturii 10 % din bugetele naționale ale statelor membre ale Uniunii Africane, 50 % dintre țările africane au cheltuit mai puțin de 5 % din bugetele lor naționale pentru agricultură; |
| --- | --- |

7.

regretă că, în 2008, la cinci ani după Declarația de la Maputo care a stabilit un obiectiv global de a aloca agriculturii 10 % din bugetele naționale ale statelor membre ale Uniunii Africane, 50 % dintre țările africane au cheltuit mai puțin de 5 % din bugetele lor naționale pentru agricultură;

| 8. | evidențiază faptul că discuțiile privind punerea în aplicare a celui de-al zecelea FED ar trebui să țină seama într-o mai mare măsură de nevoile populațiilor în ceea ce privește producția agricolă destinată să le asigure securitatea alimentară, precum și îmbunătățirea și diversificarea producției agricole și crearea unei mai mari valori adăugate, cu scopul de a ajuta țările ACP să depășească modelul monoculturilor de export; |
| --- | --- |

8.

evidențiază faptul că discuțiile privind punerea în aplicare a celui de-al zecelea FED ar trebui să țină seama într-o mai mare măsură de nevoile populațiilor în ceea ce privește producția agricolă destinată să le asigure securitatea alimentară, precum și îmbunătățirea și diversificarea producției agricole și crearea unei mai mari valori adăugate, cu scopul de a ajuta țările ACP să depășească modelul monoculturilor de export;

| 9. | solicită ca punerea în aplicare a celui de-al zecelea FED să includă un program specific de dezvoltare a securității alimentare pentru fiecare dintre țările ACP și ca programul respectiv să includă obiective clare și ambițioase, precum și măsuri concrete care să fie aplicate în termene precise, în consultare cu organizațiile agricultorilor și societatea civilă; |
| --- | --- |

9.

solicită ca punerea în aplicare a celui de-al zecelea FED să includă un program specific de dezvoltare a securității alimentare pentru fiecare dintre țările ACP și ca programul respectiv să includă obiective clare și ambițioase, precum și măsuri concrete care să fie aplicate în termene precise, în consultare cu organizațiile agricultorilor și societatea civilă;

| 10. | solicită UE și țărilor ACP să includă în politica lor de dezvoltare necesitățile și constrângerile pe termen scurt la care sunt supuși bărbații și femeile care trăiesc în zone rurale, pentru a garanta, în special, succesul programelor referitoare la securitatea alimentară; |
| --- | --- |

10.

solicită UE și țărilor ACP să includă în politica lor de dezvoltare necesitățile și constrângerile pe termen scurt la care sunt supuși bărbații și femeile care trăiesc în zone rurale, pentru a garanta, în special, succesul programelor referitoare la securitatea alimentară;

| 11. | evidențiază faptul că securitatea alimentară trebuie integrată în politicile țărilor în curs de dezvoltare cu scopul de a îmbunătăți disponibilitatea alimentară, accesul la hrană și consumul de hrană, prin introducerea unor strategii alimentare care să vizeze diminuarea sărăciei; |
| --- | --- |

11.

evidențiază faptul că securitatea alimentară trebuie integrată în politicile țărilor în curs de dezvoltare cu scopul de a îmbunătăți disponibilitatea alimentară, accesul la hrană și consumul de hrană, prin introducerea unor strategii alimentare care să vizeze diminuarea sărăciei;

| 12. | solicită comunității internaționale să acorde asistență Programului alimentar mondial (PAM) care se confruntă cu noi provocări în combaterea foametei din cauza creșterii prețurilor alimentelor și petrolului, a șocurilor meteorologice și a scăderii rezervelor de hrană globale; |
| --- | --- |

12.

solicită comunității internaționale să acorde asistență Programului alimentar mondial (PAM) care se confruntă cu noi provocări în combaterea foametei din cauza creșterii prețurilor alimentelor și petrolului, a șocurilor meteorologice și a scăderii rezervelor de hrană globale;

| 13. | solicită Comisiei, statelor membre ale UE și țărilor ACP să coopereze îndeaproape pentru a adopta acțiuni concrete în vederea abordării speculațiilor financiare privind cerealele și alimentele; |
| --- | --- |

13.

solicită Comisiei, statelor membre ale UE și țărilor ACP să coopereze îndeaproape pentru a adopta acțiuni concrete în vederea abordării speculațiilor financiare privind cerealele și alimentele;

| 14. | solicită recunoașterea importanței cercetării, a serviciilor de extindere a agriculturii și a legăturilor între agricultori în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor de securitate alimentară; |
| --- | --- |

14.

solicită recunoașterea importanței cercetării, a serviciilor de extindere a agriculturii și a legăturilor între agricultori în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor de securitate alimentară;

| 15. | subliniază că este necesar să se introducă metode mai bune de producție agricolă, inclusiv tehnologii cu costuri reduse, să se facă cercetare în agricultură, precum și să se consolideze raportul dintre productivitate și eficiență în țările ACP pentru a consolida durabilitatea și pentru a atenua efectele negative ale insecurității alimentare; |
| --- | --- |

15.

subliniază că este necesar să se introducă metode mai bune de producție agricolă, inclusiv tehnologii cu costuri reduse, să se facă cercetare în agricultură, precum și să se consolideze raportul dintre productivitate și eficiență în țările ACP pentru a consolida durabilitatea și pentru a atenua efectele negative ale insecurității alimentare;

| 16. | solicită țărilor ACP și UE să monitorizeze îndeaproape achizițiile de terenuri la scară largă care ar putea conduce la „excluderea” agricultorilor locali și a abilității acestora de a produce recolte locale cu scopul de a se hrăni pe ei și populațiile locale; |
| --- | --- |

16.

solicită țărilor ACP și UE să monitorizeze îndeaproape achizițiile de terenuri la scară largă care ar putea conduce la „excluderea” agricultorilor locali și a abilității acestora de a produce recolte locale cu scopul de a se hrăni pe ei și populațiile locale;

| 17. | evidențiază importanța majoră a cooperării ACP-UE pentru îmbunătățirea cunoștințelor și a abilităților agricultorilor; prin urmare, recomandă să se organizeze cursuri de formare cu scopul de a spori capacitățile acestora în aplicarea de metode agricole durabile; |
| --- | --- |

17.

evidențiază importanța majoră a cooperării ACP-UE pentru îmbunătățirea cunoștințelor și a abilităților agricultorilor; prin urmare, recomandă să se organizeze cursuri de formare cu scopul de a spori capacitățile acestora în aplicarea de metode agricole durabile;

| 18. | subliniază importanța garantării unor semințe de calitate pentru toți producătorii; |
| --- | --- |

18.

subliniază importanța garantării unor semințe de calitate pentru toți producătorii;

| 19. | invită țările ACP să dea dovadă de inițiativă prin programe ambițioase de politică agricolă, precum inițiativa din Mali privind orezul; |
| --- | --- |

19.

invită țările ACP să dea dovadă de inițiativă prin programe ambițioase de politică agricolă, precum inițiativa din Mali privind orezul;

| 20. | invită țările ACP să acorde prioritate sectorului agricol în planurile lor de dezvoltare și în documentele de strategie naționale și regionale, în special prin investiții publice extinse în infrastructura rurală, |
| --- | --- |

20.

invită țările ACP să acorde prioritate sectorului agricol în planurile lor de dezvoltare și în documentele de strategie naționale și regionale, în special prin investiții publice extinse în infrastructura rurală,

| 21. | consideră că o coerență a politicilor de dezvoltare, mai ales între politicile comerciale, de dezvoltare, agricole și de pescuit, ar trebui să constituie un principiu director pentru cooperarea UE în domeniul dezvoltării pentru o mai bună aplicare a articolului 12 din Acordul de la Cotonou; |
| --- | --- |

21.

consideră că o coerență a politicilor de dezvoltare, mai ales între politicile comerciale, de dezvoltare, agricole și de pescuit, ar trebui să constituie un principiu director pentru cooperarea UE în domeniul dezvoltării pentru o mai bună aplicare a articolului 12 din Acordul de la Cotonou;

| 22. | evidențiază necesitatea ca UE și țările ACP să conceapă un mecanism adecvat și flexibil, care să poată fi adaptat la situații de urgență specifice, rezultate în urma dezastrelor din sectorul agricol; |
| --- | --- |

22.

evidențiază necesitatea ca UE și țările ACP să conceapă un mecanism adecvat și flexibil, care să poată fi adaptat la situații de urgență specifice, rezultate în urma dezastrelor din sectorul agricol;

| 23. | salută asistența Facilității pentru alimente, care dispune de un buget de 1 miliard de euro, și care a fost constituită de UE pentru a acorda, între 2009 și 2011, asistență rapidă către peste 50 de țări prioritare din întreaga lume care se confruntă cu prețuri mult crescute la alimente, în vederea creșterii capacității producției locale de alimente și a furnizării acesteia, emancipând, astfel, comunitățile agricole locale; |
| --- | --- |

23.

salută asistența Facilității pentru alimente, care dispune de un buget de 1 miliard de euro, și care a fost constituită de UE pentru a acorda, între 2009 și 2011, asistență rapidă către peste 50 de țări prioritare din întreaga lume care se confruntă cu prețuri mult crescute la alimente, în vederea creșterii capacității producției locale de alimente și a furnizării acesteia, emancipând, astfel, comunitățile agricole locale;

| 24. | solicită guvernelor ACP să se asigure că femeilor din zonele rurale li se acordă drepturi depline și egale de a deține terenuri și alte resurse, inclusiv prin dreptul de moștenire, și că sunt întreprinse reforme administrative și alte măsuri necesare pentru a acorda femeilor același acces, ca bărbaților, la credite, capital, dreptul la muncă, documente de identificare legală, tehnologii corespunzătoare și acces la piețe și la informații; |
| --- | --- |

24.

solicită guvernelor ACP să se asigure că femeilor din zonele rurale li se acordă drepturi depline și egale de a deține terenuri și alte resurse, inclusiv prin dreptul de moștenire, și că sunt întreprinse reforme administrative și alte măsuri necesare pentru a acorda femeilor același acces, ca bărbaților, la credite, capital, dreptul la muncă, documente de identificare legală, tehnologii corespunzătoare și acces la piețe și la informații;

| 25. | ia act de faptul că Uniunea Europeană în ansamblu, incluzând statele sale membre, rămâne principalul donator de ajutoare pentru dezvoltare, alocând 56 % din totalul mondial, adică 49 de miliarde de euro în 2009, fapt confirmat de angajamentele colective ale guvernelor UE de a atinge 0,56 % și 0,70 % din venitul național brut pentru asistența oficială pentru dezvoltare până în 2010 și, respectiv, 2015; |
| --- | --- |

25.

ia act de faptul că Uniunea Europeană în ansamblu, incluzând statele sale membre, rămâne principalul donator de ajutoare pentru dezvoltare, alocând 56 % din totalul mondial, adică 49 de miliarde de euro în 2009, fapt confirmat de angajamentele colective ale guvernelor UE de a atinge 0,56 % și 0,70 % din venitul național brut pentru asistența oficială pentru dezvoltare până în 2010 și, respectiv, 2015;

| 26. | solicită statelor membre ale UE și Comisiei Europene să își îndeplinească angajamentele, în special pentru statele ACP cel mai puțin dezvoltate și pentru statele ACP importatoare nete de produse alimentare, astfel încât să le permită acestora să atenueze efectele adverse pe care le experimentează în urma creșterilor semnificative ale prețurilor la alimente, care exacerbează din ce în ce mai mult problemele privind balanța de plăți; |
| --- | --- |

26.

solicită statelor membre ale UE și Comisiei Europene să își îndeplinească angajamentele, în special pentru statele ACP cel mai puțin dezvoltate și pentru statele ACP importatoare nete de produse alimentare, astfel încât să le permită acestora să atenueze efectele adverse pe care le experimentează în urma creșterilor semnificative ale prețurilor la alimente, care exacerbează din ce în ce mai mult problemele privind balanța de plăți;

| 27. | consideră că datoria externă a țărilor sărace constituie un obstacol în calea posibilităților lor de dezvoltare și reduce rezistența și capacitatea acestora de a combate eficient sărăcia și foametea; prin urmare, solicită Comisiei Europene și statelor membre ale UE să continue negocierile pentru a obține anularea datoriei pentru țările profund îndatorate, problemă care este în continuare nesoluționată; |
| --- | --- |

27.

consideră că datoria externă a țărilor sărace constituie un obstacol în calea posibilităților lor de dezvoltare și reduce rezistența și capacitatea acestora de a combate eficient sărăcia și foametea; prin urmare, solicită Comisiei Europene și statelor membre ale UE să continue negocierile pentru a obține anularea datoriei pentru țările profund îndatorate, problemă care este în continuare nesoluționată;

| 28. | salută angajamentul ODM de 1 miliard de euro al Comisiei Europene, astfel cum a fost anunțat de Președintele Comisiei la Reuniunea la nivel înalt a Națiunilor Unite privind ODM care a avut loc la New York, de a recompensa țările care înregistrează progrese și de a sprijini țările care au deviat cel mai mult de la cursul inițial, și, abordând în același timp caracteristicile și necesitățile țărilor cel mai puțin dezvoltate, ale micilor state insulare în curs de dezvoltare și ale statelor ACP importatoare nete de produse alimentare, de a elabora criterii obiective și transparente de eligibilitate și de a garanta că accesul la aceste resurse depinde de cerere; solicită, de asemenea, Comisiei Europene să ia în considerare utilizarea unei părți din angajamentul ODM de 1 miliard de euro pentru a subvenționa resursele suplimentare ale entităților private care se vor califica pentru acordarea de subvenții prin punerea în aplicare a unor proiecte care să sporească producția alimentară pentru piețele locale și regionale și, de asemenea, în dezvoltarea și utilizarea biotehnologiilor necesare pentru atingerea acestor obiective; |
| --- | --- |

28.

salută angajamentul ODM de 1 miliard de euro al Comisiei Europene, astfel cum a fost anunțat de Președintele Comisiei la Reuniunea la nivel înalt a Națiunilor Unite privind ODM care a avut loc la New York, de a recompensa țările care înregistrează progrese și de a sprijini țările care au deviat cel mai mult de la cursul inițial, și, abordând în același timp caracteristicile și necesitățile țărilor cel mai puțin dezvoltate, ale micilor state insulare în curs de dezvoltare și ale statelor ACP importatoare nete de produse alimentare, de a elabora criterii obiective și transparente de eligibilitate și de a garanta că accesul la aceste resurse depinde de cerere; solicită, de asemenea, Comisiei Europene să ia în considerare utilizarea unei părți din angajamentul ODM de 1 miliard de euro pentru a subvenționa resursele suplimentare ale entităților private care se vor califica pentru acordarea de subvenții prin punerea în aplicare a unor proiecte care să sporească producția alimentară pentru piețele locale și regionale și, de asemenea, în dezvoltarea și utilizarea biotehnologiilor necesare pentru atingerea acestor obiective;

| 29. | consideră că impactul comercial al agrocombustibililor din generația viitoare necesită, de asemenea, o analiză mai aprofundată; prin urmare, invită Comisia Europeană să adopte și să pună în aplicare urgent criterii transparente privind sustenabilitatea, precum și să examineze posibilele efecte negative ale subvențiilor pentru recoltele de agrocombustibili; |
| --- | --- |

29.

consideră că impactul comercial al agrocombustibililor din generația viitoare necesită, de asemenea, o analiză mai aprofundată; prin urmare, invită Comisia Europeană să adopte și să pună în aplicare urgent criterii transparente privind sustenabilitatea, precum și să examineze posibilele efecte negative ale subvențiilor pentru recoltele de agrocombustibili;

| 30. | sprijină instituirea, în cadrul cooperării regionale ACP-UE, a unui mecanism corespunzător de adaptare la schimbările climatice și de atenuare a acestora pentru exploatările de tip familial; |
| --- | --- |

30.

sprijină instituirea, în cadrul cooperării regionale ACP-UE, a unui mecanism corespunzător de adaptare la schimbările climatice și de atenuare a acestora pentru exploatările de tip familial;

| 31. | încurajează o mai bună coordonare, în special la nivel național, dar și în cadrul comunității de dezvoltare internațională, a eforturilor depuse în contextul programelor agricole și acoperirea parțială a programelor concepute în țările ACP, care reprezintă o povară asupra resurselor umane și financiare; |
| --- | --- |

31.

încurajează o mai bună coordonare, în special la nivel național, dar și în cadrul comunității de dezvoltare internațională, a eforturilor depuse în contextul programelor agricole și acoperirea parțială a programelor concepute în țările ACP, care reprezintă o povară asupra resurselor umane și financiare;

| 32. | evidențiază necesitatea de răspundere financiară, la nivel național și internațional, a tuturor programelor agricole rezultate în urma ajutoarelor europene, pentru a asigura gestionarea rațională a fondurilor alocate; |
| --- | --- |

32.

evidențiază necesitatea de răspundere financiară, la nivel național și internațional, a tuturor programelor agricole rezultate în urma ajutoarelor europene, pentru a asigura gestionarea rațională a fondurilor alocate;

| 33. | solicită guvernelor ACP să promoveze o gestionare mai durabilă a patrimoniului ecologic, cum ar fi vânatul sălbatic, și recomandă continuarea cercetării în ceea ce privește producția durabilă de proteine în țările ACP, ca modalitate de reducere a dependenței față de sursele de proteine animale, ce se diminuează rapid; |
| --- | --- |

33.

solicită guvernelor ACP să promoveze o gestionare mai durabilă a patrimoniului ecologic, cum ar fi vânatul sălbatic, și recomandă continuarea cercetării în ceea ce privește producția durabilă de proteine în țările ACP, ca modalitate de reducere a dependenței față de sursele de proteine animale, ce se diminuează rapid;

| 34. | recomandă UE și țărilor ACP să pună un accent deosebit, în timpul negocierilor actuale și viitoare privind schimbările climatice, pe necesitatea de creștere a disponibilității inputurilor agricole, cum ar fi îngrășămintele, semințele și alte instrumente, pentru a permite agricultorilor să stimuleze producția, promovând în același timp gestionarea durabilă a resurselor de apă, precum și să acorde o atenție specială alocării sprijinului necesar pentru practicile agricole ecologice; |
| --- | --- |

34.

recomandă UE și țărilor ACP să pună un accent deosebit, în timpul negocierilor actuale și viitoare privind schimbările climatice, pe necesitatea de creștere a disponibilității inputurilor agricole, cum ar fi îngrășămintele, semințele și alte instrumente, pentru a permite agricultorilor să stimuleze producția, promovând în același timp gestionarea durabilă a resurselor de apă, precum și să acorde o atenție specială alocării sprijinului necesar pentru practicile agricole ecologice;

| 35. | încredințează Copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului de miniștri ACP-UE, Președintelui Comisiei Europene, Parlamentului European, parlamentelor naționale ale statelor membre ACP și UE, Vicepreședintelui Comisiei Europene/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Președintelui Comisiei Uniunii Africane, Parlamentului Panafrican și Secretarului General al ONU. |
| --- | --- |

35.

încredințează Copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului de miniștri ACP-UE, Președintelui Comisiei Europene, Parlamentului European, parlamentelor naționale ale statelor membre ACP și UE, Vicepreședintelui Comisiei Europene/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Președintelui Comisiei Uniunii Africane, Parlamentului Panafrican și Secretarului General al ONU.

REZOLUȚIE (30)

privind problemele de securitate în regiunea Sahel-Sahara: terorism și trafic de droguri, de arme și de persoane

Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE,

reunită la Kinshasa (Republica Democratică Congo) între 2 și 4 decembrie 2010,

având în vedere articolul 17 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

având în vedere Convenția internațională privind reprimarea atentatelor teroriste comise cu explozibil, adoptată de Adunarea Generală a Națiunilor Unite la 15 decembrie 1997 la New York,

având în vedere Protocolul la Convenția Uniunii Africane privind prevenirea și combaterea terorismului, adoptată la Addis Abeba la 8 iulie 2004 la cea de-a treia ședință ordinară a Conferinței Uniunii Africane,

având în vedere Rezoluția Adunării Generale a ONU 60/288 din 8 septembrie 2006 privind Strategia globală a Organizației Națiunilor Unite împotriva terorismului,

având în vedere Convenția ONU împotriva criminalității organizate transnaționale din 15 noiembrie 2000 și protocoalele la aceasta,

având în vedere Programul de acțiune al Națiunilor Unite pentru prevenirea, combaterea și eradicarea traficului ilicit cu arme de calibru mic și armament ușor în toate aspectele sale, adoptat la New York la 20 iulie 2001,

având în vedere Acordul de parteneriat ACP-UE („Acordul de la Cotonou”), în special articolele 1, 8, 25 și 28,

având în vedere dispozițiile suplimentare relevante ale Tratatului privind Uniunea Europeană (TUE), în special articolele 3, 6, 21 și 39, și ale Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolele 205, 208, 214 și 222,

având în vedere Strategia europeană de securitate, adoptată la Bruxelles la 12 decembrie 2003,

având în vedere Strategia UE împotriva terorismului, adoptată la Bruxelles la 30 noiembrie 2005,

având în vedere Parteneriatul Africa-UE pentru pace și securitate, în special inițiativele 2, 7 și 8 ale Planului de acțiune 2011-2013, adoptat la Summitul Africa-UE, desfășurat la Tripoli în perioada 29-30 noiembrie 2010,

având în vedere Programul de la Stockholm (31), precum și accentul pus la punctul 1.2.4, pe o mai mare coerență între aspectele interne și externe ale subiectelor privind securitatea și, la punctul 4.4.2, pe o abordare globală, incluzând relațiile externe, privind combaterea traficului de persoane,

având în vedere Convenția Organizației Conferinței Islamice pentru combaterea terorismului internațional, aprobată la cea de-a 26-a reuniune a Conferinței Islamice a Miniștrilor de externe, desfășurată la Ouagadougou între 28 iunie și 1 iulie 1999,

având în vedere exemplul oferit de legislațiile naționale din Mali și Mauritania în ceea ce privește identificarea unor soluții de durată la această problemă,

| A. | având în vedere dimensiunea regiunii Sahel-Sahara și caracterul său natural auster, |
| --- | --- |

A.

având în vedere dimensiunea regiunii Sahel-Sahara și caracterul său natural auster,

| B. | întrucât relieful său este caracterizat prin munți și peșteri care domină întinderi de dune, nisip și oaze, |
| --- | --- |

B.

întrucât relieful său este caracterizat prin munți și peșteri care domină întinderi de dune, nisip și oaze,

| C. | întrucât Mali, Algeria, Mauritania, Niger, Libia și Ciad sunt principalele țări care constituie frontierele fâșiei Sahel-Sahara, |
| --- | --- |

C.

întrucât Mali, Algeria, Mauritania, Niger, Libia și Ciad sunt principalele țări care constituie frontierele fâșiei Sahel-Sahara,

| D. | întrucât, dată fiind amploarea acestui teritoriu cu suprafața de 4 milioane de km2, cu populație risipită, și lungimea granițelor sale neclar definite, există o necesitate de coordonare efectivă a informațiilor și a acțiunilor și de mijloace sofisticate de detectare, protecție și prevenire, |
| --- | --- |

D.

întrucât, dată fiind amploarea acestui teritoriu cu suprafața de 4 milioane de km2, cu populație risipită, și lungimea granițelor sale neclar definite, există o necesitate de coordonare efectivă a informațiilor și a acțiunilor și de mijloace sofisticate de detectare, protecție și prevenire,

| E. | întrucât toate părțile interesate naționale, regionale și internaționale trebuie mobilizate pentru a lua parte la combaterea terorismului și pentru a consolida securitatea în regiune, inclusiv prin dialog structurat, |
| --- | --- |

E.

întrucât toate părțile interesate naționale, regionale și internaționale trebuie mobilizate pentru a lua parte la combaterea terorismului și pentru a consolida securitatea în regiune, inclusiv prin dialog structurat,

| F. | întrucât arcul Sahel este o zonă fundamentală între Africa sub-sahariană și Europa și întrucât situația în fâșia Sahel-Sahara reprezintă, prin urmare, un subiect esențial privind securitatea atât pentru Africa, cât și pentru Europa, |
| --- | --- |

F.

întrucât arcul Sahel este o zonă fundamentală între Africa sub-sahariană și Europa și întrucât situația în fâșia Sahel-Sahara reprezintă, prin urmare, un subiect esențial privind securitatea atât pentru Africa, cât și pentru Europa,

| G. | întrucât transformarea fâșiei Sahel-Sahara într-o zonă care se pretează la activități ilegale și periculoase și la forme de trafic constituie o amenințare pentru securitatea mondială, |
| --- | --- |

G.

întrucât transformarea fâșiei Sahel-Sahara într-o zonă care se pretează la activități ilegale și periculoase și la forme de trafic constituie o amenințare pentru securitatea mondială,

| H. | având în vedere subdezvoltarea regiunilor aride și impactul acesteia asupra tinerilor, care rămân fără ocupație, |
| --- | --- |

H.

având în vedere subdezvoltarea regiunilor aride și impactul acesteia asupra tinerilor, care rămân fără ocupație,

| I. | întrucât, în eforturile lor de recrutare, teroriștii exploatează deficitul de dezvoltare, condițiile nesigure, privarea socială și perspectivele slabe de angajare ale multor tineri care nu au niciun viitor în regiune, oferindu-le venituri ilegale, dar importante, |
| --- | --- |

I.

întrucât, în eforturile lor de recrutare, teroriștii exploatează deficitul de dezvoltare, condițiile nesigure, privarea socială și perspectivele slabe de angajare ale multor tineri care nu au niciun viitor în regiune, oferindu-le venituri ilegale, dar importante,

| J. | având în vedere impactul negativ al terorismului și al crimei organizate asupra statelor din regiune și a populațiilor lor locale respective, |
| --- | --- |

J.

având în vedere impactul negativ al terorismului și al crimei organizate asupra statelor din regiune și a populațiilor lor locale respective,

| K. | având în vedere repercusiunile grave pe care le are insecuritatea asupra economiei regiunii, în special asupra sectorului minier și a turismului, asupra dezvoltării sale și a creării de locuri de muncă, |
| --- | --- |

K.

având în vedere repercusiunile grave pe care le are insecuritatea asupra economiei regiunii, în special asupra sectorului minier și a turismului, asupra dezvoltării sale și a creării de locuri de muncă,

| L. | întrucât regiunea a devenit o zonă de tranzit și de tranzacții pentru traficanții de droguri, de arme și contrabandiști care imigrează ilegal în Europa, |
| --- | --- |

L.

întrucât regiunea a devenit o zonă de tranzit și de tranzacții pentru traficanții de droguri, de arme și contrabandiști care imigrează ilegal în Europa,

| M. | având în vedere avântul pe care l-a dobândit insecuritatea în această regiune, cauzată de organizația Al-Qaida în Maghrebul Islamic (AQMI), cu răpirile și luările de ostatici, care sunt folosite, în prezent, ca monedă de schimb, |
| --- | --- |

M.

având în vedere avântul pe care l-a dobândit insecuritatea în această regiune, cauzată de organizația Al-Qaida în Maghrebul Islamic (AQMI), cu răpirile și luările de ostatici, care sunt folosite, în prezent, ca monedă de schimb,

| N. | având în vedere încălcarea spațiului aerian al unor state învecinate de către traficanți de produse ilicite, inclusiv cocaină, |
| --- | --- |

N.

având în vedere încălcarea spațiului aerian al unor state învecinate de către traficanți de produse ilicite, inclusiv cocaină,

| O. | având în vedere resursele și posibilitățile imense pe care le au teroriștii și traficanții de droguri față de țările aflate sub amenințare, |
| --- | --- |

O.

având în vedere resursele și posibilitățile imense pe care le au teroriștii și traficanții de droguri față de țările aflate sub amenințare,

| P. | întrucât unele țări și-au exprimat voința de a acorda asistență statelor care se află la frontiera cu Sahara pentru remedierea acestei situații, |
| --- | --- |

P.

întrucât unele țări și-au exprimat voința de a acorda asistență statelor care se află la frontiera cu Sahara pentru remedierea acestei situații,

| Q. | întrucât insecuritatea îngreunează punerea în aplicare a proiectelor de dezvoltare și activitatea ONG-urilor umanitare, |
| --- | --- |

Q.

întrucât insecuritatea îngreunează punerea în aplicare a proiectelor de dezvoltare și activitatea ONG-urilor umanitare,

| R. | având în vedere tradițiile privind toleranța, solidaritatea și respectarea persoanei umane la care a aderat Islamul, în conformitate cu practica din regiune, |
| --- | --- |

R.

având în vedere tradițiile privind toleranța, solidaritatea și respectarea persoanei umane la care a aderat Islamul, în conformitate cu practica din regiune,

| S. | având în vedere caracterul barbar al executării cetățenilor inocenți, |
| --- | --- |

S.

având în vedere caracterul barbar al executării cetățenilor inocenți,

| T. | întrucât răpirile pentru răscumpărări sunt mai adesea legate de crima organizată decât de conflictele ideologice sau religioase, |
| --- | --- |

T.

întrucât răpirile pentru răscumpărări sunt mai adesea legate de crima organizată decât de conflictele ideologice sau religioase,

| U. | întrucât opțiunea militară poate fi eficientă numai dacă este însoțită de o politică de dezvoltare durabilă în regiunea Sahel-Sahara, |
| --- | --- |

U.

întrucât opțiunea militară poate fi eficientă numai dacă este însoțită de o politică de dezvoltare durabilă în regiunea Sahel-Sahara,

| V. | întrucât instrumentele internaționale menționate anterior constituie baza pentru o cooperare globală consolidată care se reflectă, de asemenea, în evoluțiile privind relațiile Uniunii Europene cu țările terțe, |
| --- | --- |

V.

întrucât instrumentele internaționale menționate anterior constituie baza pentru o cooperare globală consolidată care se reflectă, de asemenea, în evoluțiile privind relațiile Uniunii Europene cu țările terțe,

| W. | întrucât Centrul internațional de studii privind terorismul a dovedit intensificarea dramatică a atacurilor teroriste în Africa de Nord și de Vest, care au înregistrat o creștere de peste 500 % după 11 septembrie 2001 (32), cu peste 1 500 de persoane ucise și 6 000 de răniți; |
| --- | --- |

W.

întrucât Centrul internațional de studii privind terorismul a dovedit intensificarea dramatică a atacurilor teroriste în Africa de Nord și de Vest, care au înregistrat o creștere de peste 500 % după 11 septembrie 2001 (32), cu peste 1 500 de persoane ucise și 6 000 de răniți;

| X. | întrucât regiunea cunoaște o consolidare alarmantă a legăturilor dintre traficanții de droguri din America Latină și din state ale Africii de Vest și Centrale și întrucât acestea din urmă formează, în prezent, o rută de tranzit esențială pentru transporturile de droguri către Europa, reprezentând peste 25 % din consumul global de cocaină; subliniind că aceste tendințe necesită un angajament mai mare din partea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

X.

întrucât regiunea cunoaște o consolidare alarmantă a legăturilor dintre traficanții de droguri din America Latină și din state ale Africii de Vest și Centrale și întrucât acestea din urmă formează, în prezent, o rută de tranzit esențială pentru transporturile de droguri către Europa, reprezentând peste 25 % din consumul global de cocaină; subliniind că aceste tendințe necesită un angajament mai mare din partea Uniunii Europene,

| Y. | întrucât în Sahel există legături din ce în ce mai strânse între carteluri de droguri și organizații teroriste din America Latină, cu numeroase resurse și foarte bine organizate, care doresc implicarea populației locale, |
| --- | --- |

Y.

întrucât în Sahel există legături din ce în ce mai strânse între carteluri de droguri și organizații teroriste din America Latină, cu numeroase resurse și foarte bine organizate, care doresc implicarea populației locale,

| Z. | întrucât Strategia europeană de securitate din 2003 a afirmat că terorismul „reprezintă o amenințare strategică crescândă pentru întreaga Europă” și întrucât regiunea Sahel-Sahara este una dintre prioritățile UE în lupta împotriva terorismului, |
| --- | --- |

Z.

întrucât Strategia europeană de securitate din 2003 a afirmat că terorismul „reprezintă o amenințare strategică crescândă pentru întreaga Europă” și întrucât regiunea Sahel-Sahara este una dintre prioritățile UE în lupta împotriva terorismului,

| AA. | întrucât este esențial să se blocheze sursele finanțării pentru traficul ilicit și răpiri și, în acest sens, să se adopte toate măsurile posibile pentru a evita spălarea banilor, |
| --- | --- |

AA.

întrucât este esențial să se blocheze sursele finanțării pentru traficul ilicit și răpiri și, în acest sens, să se adopte toate măsurile posibile pentru a evita spălarea banilor,

| 1. | cinstește memoria victimelor terorismului; condamnă cu fermitate terorismul sub toate formele sale și în toate manifestările sale și reclamă eliberarea necondiționată a tuturor ostaticilor; |
| --- | --- |

1.

cinstește memoria victimelor terorismului; condamnă cu fermitate terorismul sub toate formele sale și în toate manifestările sale și reclamă eliberarea necondiționată a tuturor ostaticilor;

| 2. | deplânge profund situația care se înrăutățește privind securitatea regiunii Sahel-Sahara, care a costat multe vieți și riscă să submineze progresele înregistrate în ultimii câțiva ani cu privire la combaterea terorismului în regiune; |
| --- | --- |

2.

deplânge profund situația care se înrăutățește privind securitatea regiunii Sahel-Sahara, care a costat multe vieți și riscă să submineze progresele înregistrate în ultimii câțiva ani cu privire la combaterea terorismului în regiune;

| 3. | solicită Națiunilor Unite să elaboreze cu promptitudine un răspuns mai coordonat privind Sahel, astfel cum se prevede în Declarația Prezidențială din cadrul Consiliului de Securitate al ONU din 10 iulie 2009 (S/PRST/2009/20) în ceea ce privește combaterea activităților criminale transfrontaliere și a amenințărilor teroriste, în special în fâșia Sahel-Sahara, inclusiv punerea în aplicare a Strategiei globale de combatere a terorismului în regiune; |
| --- | --- |

3.

solicită Națiunilor Unite să elaboreze cu promptitudine un răspuns mai coordonat privind Sahel, astfel cum se prevede în Declarația Prezidențială din cadrul Consiliului de Securitate al ONU din 10 iulie 2009 (S/PRST/2009/20) în ceea ce privește combaterea activităților criminale transfrontaliere și a amenințărilor teroriste, în special în fâșia Sahel-Sahara, inclusiv punerea în aplicare a Strategiei globale de combatere a terorismului în regiune;

| 4. | evidențiază importanța de a oferi asistență, sprijin și consiliere psihologică ulterioară victimelor terorismului și familiilor acestora; |
| --- | --- |

4.

evidențiază importanța de a oferi asistență, sprijin și consiliere psihologică ulterioară victimelor terorismului și familiilor acestora;

| 5. | sprijină consolidarea cooperării internaționale privind combaterea terorismului, salută coordonarea realizată de unele țări, încurajează toate țările din regiune să își intensifice eforturile de combatere efectivă a terorismului și a crimei organizate și speră că schimbul de informații nu va fi împiedicat de rivalități regionale; |
| --- | --- |

5.

sprijină consolidarea cooperării internaționale privind combaterea terorismului, salută coordonarea realizată de unele țări, încurajează toate țările din regiune să își intensifice eforturile de combatere efectivă a terorismului și a crimei organizate și speră că schimbul de informații nu va fi împiedicat de rivalități regionale;

| 6. | solicită Secretarului General al Națiunilor Unite, Președintelui Consiliului UE și Președintelui Comisiei Uniunii Africane să faciliteze organizarea unui summit al șefilor de stat din Algeria, Mali, Niger, Mauritania, Libia și Ciad în vederea stabilirii unei strategii comune pentru a combate AQMI și a asigurării controlului comun asupra fâșiei Sahel-Sahara în ansamblu; |
| --- | --- |

6.

solicită Secretarului General al Națiunilor Unite, Președintelui Consiliului UE și Președintelui Comisiei Uniunii Africane să faciliteze organizarea unui summit al șefilor de stat din Algeria, Mali, Niger, Mauritania, Libia și Ciad în vederea stabilirii unei strategii comune pentru a combate AQMI și a asigurării controlului comun asupra fâșiei Sahel-Sahara în ansamblu;

| 7. | solicită statelor din regiunea Sahel-Sahara să își pună în comun resursele de comunicații și informații pentru a fi informate în timp real cu privire la poziția grupurilor salafiste; |
| --- | --- |

7.

solicită statelor din regiunea Sahel-Sahara să își pună în comun resursele de comunicații și informații pentru a fi informate în timp real cu privire la poziția grupurilor salafiste;

| 8. | solicită comunității internaționale să sprijine țările din regiunea Sahel-Sahara prin intermediul unor capacități efective de supraveghere aeriană și terestră și, în acest sens, să le furnizeze echipamentul militar și sprijinul tehnic necesare pentru combaterea acestor teroriști; |
| --- | --- |

8.

solicită comunității internaționale să sprijine țările din regiunea Sahel-Sahara prin intermediul unor capacități efective de supraveghere aeriană și terestră și, în acest sens, să le furnizeze echipamentul militar și sprijinul tehnic necesare pentru combaterea acestor teroriști;

| 9. | solicită statelor din regiunea Sahel-Sahara să ia toate măsurile necesare pentru identificarea persoanelor care colaborează cu AQMI și să le aresteze; |
| --- | --- |

9.

solicită statelor din regiunea Sahel-Sahara să ia toate măsurile necesare pentru identificarea persoanelor care colaborează cu AQMI și să le aresteze;

| 10. | evidențiază necesitatea adoptării de comunitatea internațională, mai ales de Uniunea Europeană, precum și de membrii ACP, în special de membrii Comunității statelor sahelo-sahariene (CEN-SAD), a unei abordări eficiente pentru combaterea violenței în regiunea Sahel-Sahara; |
| --- | --- |

10.

evidențiază necesitatea adoptării de comunitatea internațională, mai ales de Uniunea Europeană, precum și de membrii ACP, în special de membrii Comunității statelor sahelo-sahariene (CEN-SAD), a unei abordări eficiente pentru combaterea violenței în regiunea Sahel-Sahara;

| 11. | solicită șefilor de stat implicați să înființeze un forum permanent pentru consultări privind pacea și securitatea în regiune și să facă din acesta un jalon pentru stabilitate și dezvoltare; recomandă în continuare ca legăturile dintre securitate și dezvoltare să fie identificate în mod clar pentru a maximiza eficiența programelor inițiate; |
| --- | --- |

11.

solicită șefilor de stat implicați să înființeze un forum permanent pentru consultări privind pacea și securitatea în regiune și să facă din acesta un jalon pentru stabilitate și dezvoltare; recomandă în continuare ca legăturile dintre securitate și dezvoltare să fie identificate în mod clar pentru a maximiza eficiența programelor inițiate;

| 12. | solicită autorităților din țările învecinate să desfășoare campanii de conștientizare în rândul populațiilor locale pentru a le implica în gestionarea problemei; |
| --- | --- |

12.

solicită autorităților din țările învecinate să desfășoare campanii de conștientizare în rândul populațiilor locale pentru a le implica în gestionarea problemei;

| 13. | solicită UE și statelor sale membre să mobilizeze toate resursele disponibile pentru a promova securitatea și dezvoltarea în regiunea Sahel-Sahara în cooperare cu țările din regiune, Națiunile Unite și alți parteneri internaționali; |
| --- | --- |

13.

solicită UE și statelor sale membre să mobilizeze toate resursele disponibile pentru a promova securitatea și dezvoltarea în regiunea Sahel-Sahara în cooperare cu țările din regiune, Națiunile Unite și alți parteneri internaționali;

| 14. | sprijină inițiativele ECOWAS și ale partenerilor săi internaționali pentru a preveni și a combate traficul de droguri și de persoane, precum și crima organizată în regiune, prin elaborarea unui plan de acțiune regional, mai ales prin înființarea oficiului de consiliere specială privind combaterea drogurilor, a traficului de persoane și a criminalității pe lângă Președintele Comisiei ECOWAS; |
| --- | --- |

14.

sprijină inițiativele ECOWAS și ale partenerilor săi internaționali pentru a preveni și a combate traficul de droguri și de persoane, precum și crima organizată în regiune, prin elaborarea unui plan de acțiune regional, mai ales prin înființarea oficiului de consiliere specială privind combaterea drogurilor, a traficului de persoane și a criminalității pe lângă Președintele Comisiei ECOWAS;

| 15. | subliniază că trebuie luate măsuri efective pentru a bloca sursele de finanțare a teroriștilor și a complicilor acestora și solicită statelor din regiune să adopte măsurile susținute de Biroul Națiunilor Unite pentru combaterea drogurilor și a criminalității (UNODC), și anume reforma sistemelor de justiție penală, legile anticorupție, o mai bună monitorizare a comerțului cu armament ușor și blocarea conturilor bancare ale suspecților; |
| --- | --- |

15.

subliniază că trebuie luate măsuri efective pentru a bloca sursele de finanțare a teroriștilor și a complicilor acestora și solicită statelor din regiune să adopte măsurile susținute de Biroul Națiunilor Unite pentru combaterea drogurilor și a criminalității (UNODC), și anume reforma sistemelor de justiție penală, legile anticorupție, o mai bună monitorizare a comerțului cu armament ușor și blocarea conturilor bancare ale suspecților;

| 16. | salută presiunile internaționale exercitate asupra statelor care furnizează sprijin material și financiar grupurilor teroriste și se angajează să utilizeze presiunea politică pentru a aborda creșterea exponențială a finanțării anumitor grupuri teroriste; |
| --- | --- |

16.

salută presiunile internaționale exercitate asupra statelor care furnizează sprijin material și financiar grupurilor teroriste și se angajează să utilizeze presiunea politică pentru a aborda creșterea exponențială a finanțării anumitor grupuri teroriste;

| 17. | condamnă cu fermitate companiile și organizațiile care, deși formal nu încalcă legea, sunt cunoscute pentru faptul că acordă sprijin organizațiilor teroriste; |
| --- | --- |

17.

condamnă cu fermitate companiile și organizațiile care, deși formal nu încalcă legea, sunt cunoscute pentru faptul că acordă sprijin organizațiilor teroriste;

| 18. | încurajează sprijinul acordat Centrului african de studii și de cercetare asupra terorismului (CAERT), însărcinat să faciliteze punerea în aplicare a inițiativelor Uniunii Africane (UA) de combatere a terorismului, în eforturile sale de dezvoltare a unei baze de date confidențiale care să includă numele teroriștilor suspecți și tendințele activităților teroriste; |
| --- | --- |

18.

încurajează sprijinul acordat Centrului african de studii și de cercetare asupra terorismului (CAERT), însărcinat să faciliteze punerea în aplicare a inițiativelor Uniunii Africane (UA) de combatere a terorismului, în eforturile sale de dezvoltare a unei baze de date confidențiale care să includă numele teroriștilor suspecți și tendințele activităților teroriste;

| 19. | salută faptul că utilizarea fondurilor din „instrumentul pentru stabilitate” al UE a fost extinsă la regiunea Sahel-Sahara; |
| --- | --- |

19.

salută faptul că utilizarea fondurilor din „instrumentul pentru stabilitate” al UE a fost extinsă la regiunea Sahel-Sahara;

| 20. | sprijină consolidarea capacităților prin intermediul unui cadru multilateral precum Națiunile Unite; |
| --- | --- |

20.

sprijină consolidarea capacităților prin intermediul unui cadru multilateral precum Națiunile Unite;

| 21. | solicită ca toate măsurile luate pentru combaterea terorismului să respecte convențiile și protocoalele internaționale privind drepturile omului; |
| --- | --- |

21.

solicită ca toate măsurile luate pentru combaterea terorismului să respecte convențiile și protocoalele internaționale privind drepturile omului;

| 22. | insistă asupra necesității de asociere a luptei împotriva grupurilor teroriste și a dezvoltării regiunii; |
| --- | --- |

22.

insistă asupra necesității de asociere a luptei împotriva grupurilor teroriste și a dezvoltării regiunii;

| 23. | solicită Uniunii Europene, în contextul Programelor Orientative Regionale și al Programelor Orientative Naționale, să își continue acțiunea în sprijinul populațiilor din regiune, contribuind la facilitarea unui acces mai bun al acestora la apă, educație publică și servicii de protecție a sănătății, precum și a unei infrastructuri mai bune pentru a deschide întreprinderi și pentru a demara activități comerciale în regiune; |
| --- | --- |

23.

solicită Uniunii Europene, în contextul Programelor Orientative Regionale și al Programelor Orientative Naționale, să își continue acțiunea în sprijinul populațiilor din regiune, contribuind la facilitarea unui acces mai bun al acestora la apă, educație publică și servicii de protecție a sănătății, precum și a unei infrastructuri mai bune pentru a deschide întreprinderi și pentru a demara activități comerciale în regiune;

| 24. | subliniază faptul că activitățile organizațiilor neguvernamentale contribuie în mod semnificativ la dezvoltare, democrație și drepturile omului și că ar putea fi utilă consultarea acestora pentru a obține informații valoroase privind situația în acest domeniu; subliniază că nu ar trebui să se permită ca măsurile represive de combatere a terorismului să constituie un obstacol în calea eforturilor acestor organizații în domeniile dezvoltării, democrației și drepturilor omului; |
| --- | --- |

24.

subliniază faptul că activitățile organizațiilor neguvernamentale contribuie în mod semnificativ la dezvoltare, democrație și drepturile omului și că ar putea fi utilă consultarea acestora pentru a obține informații valoroase privind situația în acest domeniu; subliniază că nu ar trebui să se permită ca măsurile represive de combatere a terorismului să constituie un obstacol în calea eforturilor acestor organizații în domeniile dezvoltării, democrației și drepturilor omului;

| 25. | subliniază că Sahel este una dintre regiunile cele mai afectate de schimbările climatice și de pierderea biodiversității, care au un impact profund asupra agriculturii, a agricultorilor și a vieții populației locale, și că acest lucru va conduce la accentuarea sărăciei și a inegalităților; |
| --- | --- |

25.

subliniază că Sahel este una dintre regiunile cele mai afectate de schimbările climatice și de pierderea biodiversității, care au un impact profund asupra agriculturii, a agricultorilor și a vieții populației locale, și că acest lucru va conduce la accentuarea sărăciei și a inegalităților;

| 26. | solicită Comisiei Europene să sprijine măsurile pentru inversarea deșertificării treptate a acestei regiuni, inclusiv prin utilizarea cercetării și a informațiilor locale în acest domeniu; |
| --- | --- |

26.

solicită Comisiei Europene să sprijine măsurile pentru inversarea deșertificării treptate a acestei regiuni, inclusiv prin utilizarea cercetării și a informațiilor locale în acest domeniu;

| 27. | încredințează Copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului de miniștri ACP-UE, Președintelui Consiliului UE, Vicepreședintelui Comisiei Europene/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Secretarului General al Națiunilor Unite și guvernelor țărilor din regiunea Sahel-Sahara. |
| --- | --- |

27.

încredințează Copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului de miniștri ACP-UE, Președintelui Consiliului UE, Vicepreședintelui Comisiei Europene/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Secretarului General al Națiunilor Unite și guvernelor țărilor din regiunea Sahel-Sahara.

DECLARAȚIE

privind anunțarea rezultatelor din al doilea tur de scrutin al alegerilor prezidențiale, care a avut loc la 28 noiembrie 2010 în Côte d’Ivoire

Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE,

reunită la Kinshasa (Republica Democratică Congo) între 2 și 4 decembrie 2010,

având în vedere dispozițiile Codului electoral din Côte d'Ivoire,

având în vedere Codul de conduită pentru partidele, grupurile și forțele politice și pentru candidații care participă la alegeri în Côte d'Ivoire,

având în vedere pericolul pe care orice întrerupere a procesului electoral l-ar putea prezenta pentru echilibrul politic și social care a fost atins cu dificultate în Côte d'Ivoire și pentru stabilitatea subregiunii în ansamblu,

având în vedere concluziile preliminare ale misiunilor de observare a alegerilor trimise de unele organizații internaționale, în special de Uniunea Africană, de Comunitatea Economică a Statelor vest-africane (ECOWAS) și de Uniunea Europeană, în care s-a constatat că al doilea tur de scrutin al alegerilor prezidențiale s-a desfășurat în mod liber și democratic,

| 1. | deplânge ciocnirile violente care au avut loc în unele părți ale țării înainte de anunțarea rezultatelor provizorii și care s-au soldat cu mai mulți morți; |
| --- | --- |

1.

deplânge ciocnirile violente care au avut loc în unele părți ale țării înainte de anunțarea rezultatelor provizorii și care s-au soldat cu mai mulți morți;

| 2. | regretă că împiedicarea funcționării corespunzătoare a Comisiei electorale independente din Côte d'Ivoire a dus la imposibilitatea acesteia de a anunța rezultatele provizorii ale celui de-al doilea tur de scrutin al alegerilor prezidențiale în termenul prevăzut de Codul electoral; |
| --- | --- |

2.

regretă că împiedicarea funcționării corespunzătoare a Comisiei electorale independente din Côte d'Ivoire a dus la imposibilitatea acesteia de a anunța rezultatele provizorii ale celui de-al doilea tur de scrutin al alegerilor prezidențiale în termenul prevăzut de Codul electoral;

| 3. | recomandă tuturor părților implicate să dea dovadă de reținere maximă după anunțarea rezultatelor finale de către Consiliul Constituțional din Côte d'Ivoire și să utilizeze canalele legale adecvate pentru orice plângere; |
| --- | --- |

3.

recomandă tuturor părților implicate să dea dovadă de reținere maximă după anunțarea rezultatelor finale de către Consiliul Constituțional din Côte d'Ivoire și să utilizeze canalele legale adecvate pentru orice plângere;

| 4. | reamintește Consiliului Constituțional că toate deciziile trebuie luate pe o bază obiectivă, cu un simț ridicat de răspundere și de responsabilitate față de populația din Côte d'Ivoire; |
| --- | --- |

4.

reamintește Consiliului Constituțional că toate deciziile trebuie luate pe o bază obiectivă, cu un simț ridicat de răspundere și de responsabilitate față de populația din Côte d'Ivoire;

| 5. | condamnă decizia Consiliului Constituțional de a invalida rezultatele provizorii publicate de Comisia electorală independentă din Côte d'Ivoire, fără să fi urmat în prealabil procedura prevăzută de Codul electoral; |
| --- | --- |

5.

condamnă decizia Consiliului Constituțional de a invalida rezultatele provizorii publicate de Comisia electorală independentă din Côte d'Ivoire, fără să fi urmat în prealabil procedura prevăzută de Codul electoral;

| 6. | refuză să recunoască rezultatele anunțate de Consiliul Constituțional, considerându-le a fi contrare voinței exprimate prin vot de populația din Côte d'Ivoire. |
| --- | --- |

6.

refuză să recunoască rezultatele anunțate de Consiliul Constituțional, considerându-le a fi contrare voinței exprimate prin vot de populația din Côte d'Ivoire.

---

(1)  Adoptată de către Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE la 4 decembrie 2010, la Kinshasa (Republica Democratică Congo).

1

(2)  JO C 306 E, 15.12.2006, p. 96.

2

(3)  JO C 8E, 14.1.2010, p. 85.

3

(4)  Adoptată de către Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE la 4 decembrie 2010, la Kinshasa (Republica Democratică Congo).

4

(5)  JO C 341E, 16.12.2010, p. 25.

5

(6)  JO C 193, 16.7.2010, p. 20.

6

(7)  Acordul de la Copenhaga

7

(8)  Exploatarea reprezintă numai 7 % din potențialul hidrologic și 1 % din potențialul geotermal hidrologic

8

(9)  Adoptată de către Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE la 4 decembrie 2010, la Kinshasa (Republica Democratică Congo).

9

(10)  JO C 271, 25.10.2008, p. 32.

10

(11)  FAO, Situația insecurității alimentare în lume: asigurarea securității alimentare în crize prelungite, 2010.

11

Situația insecurității alimentare în lume: asigurarea securității alimentare în crize prelungite

(12)  Stocktaking on the Millennium Development Goals (Bilanț privind Obiectivele de dezvoltare ale mileniului), PNUD, UNFPA, UNICEF (coordonator) și PAM, ianuarie 2010.

12

Stocktaking on the Millennium Development Goals (Bilanț privind Obiectivele de dezvoltare ale mileniului),

(13)  Progress for children - Achieving the MDGs with equity (Progrese pentru copii: Îndeplinirea ODM-urilor într-un mod echitabil, UNICEF 2010.

13

Progress for children - Achieving the MDGs with equity (Progrese pentru copii: Îndeplinirea ODM-urilor într-un mod echitabil, UNICEF 2010

(14)  Progress for children - Achieving the MDGs with equity (Progrese pentru copii: Îndeplinirea ODM-urilor într-un mod echitabil.), UNICEF 2010.

14

Progress for children - Achieving the MDGs with equity (Progrese pentru copii: Îndeplinirea ODM-urilor într-un mod echitabil.), UNICEF 2010.

(15)  Rezumat UNESCO privind Politica de integrare a copiilor cu dizabilități: Obiectiv esențial pentru prima parte a copilăriei, nr. 46/aprilie-iunie 2009.

15

Politica de integrare a copiilor cu dizabilități: Obiectiv esențial pentru prima parte a copilăriei

(16)  UNICEF, Progrese pentru copii: Îndeplinirea Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului în mod echitabil, numărul 9, septembrie 2010.

16

Progrese pentru copii: Îndeplinirea Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului în mod echitabil

(17)  Stocktaking on the Millennium Development Goals (Bilanț privind Obiectivele de dezvoltare ale mileniului), PNUD, UNFPA, UNICEF (coordonator) și PAM, ianuarie 2010.

17

Stocktaking on the Millennium Development Goals (Bilanț privind Obiectivele de dezvoltare ale mileniului

(18)  Declarația comună din 5.10.2010 semnată de Irina Bokova, director general al Organizației Națiunilor Unite pentru Educație, Știință și Cultură (UNESCO), Helen Clark, administrator al Programului Națiunilor Unite pentru Dezvoltare (PNUD), de Anthony Lake, director executiv al Fondului Națiunilor Unite pentru Copii (UNICEF) și de Juan Somavia, director general al Organizației Internaționale a Muncii (OIM).

18

(19)  Îndeplinirea Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului, UNICEF, nr. 9, septembrie 2010.

19

Îndeplinirea Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului,

(20)  Îndeplinirea Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului ODM în mod echitabil, UNICEF, nr. 9, septembrie 2010.

20

Îndeplinirea Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului ODM în mod echitabil

(21)  Accelerating action against Child Labour (Accelerarea acțiunilor împotriva muncii copiilor, OIM, 2010.

21

Accelerating action against Child Labour (Accelerarea acțiunilor împotriva muncii copiilor

(22)  COM(2010)159.

22

(23)  Adoptată de către Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE la 4 decembrie 2010, la Kinshasa (Republica Democratică Congo).

23

(24)  JO C 271, 25.10.2008, p. 32.

24

(25)  JO C 297 E, 20.11.2008, p. 201.

25

(26)  JO C 46 E, 24.02.2010, p. 10.

26

(27)  JO C 285 E, 21.10.2010, p. 69.

27

(28)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0174.

28

(29)  JO C 58, 1.3.2008, p. 44.

29

(30)  Adoptată de către Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE la 4 decembrie 2010, la Kinshasa (Republica Democratică Congo).

30

(31)  JO C 115, 4.5.2010, p. 1.

31

(32)  http://www.potomacinstitute.org/attachments/525_Maghreb%20Terrorism%20report.pdf

32

---