# Официален вестник C 109/2011

| | ISSN 1830-365X
  doi:10.3000/1830365X.C_2011.109.bul |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | C 109 |
| | |
| Издание на български език | Информация и известия | Година 548 април 2011 г. |

ISSN 1830-365X

doi:10.3000/1830365X.C_2011.109.bul

Официален вестник

на Европейския съюз

C 109

Издание на български език

Информация и известия

Година 548 април 2011 г.

---

| Известие No | Съдържание | Страница |
| --- | --- | --- |
| | IV   Информация |
| | ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ |
| | Европейска комисия |
| 2011/C 109/01 | Обменен курс на еврото | 1 |

Известие No

Съдържание

Страница

IV   Информация

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Европейска комисия

2011/C 109/01

Обменен курс на еврото

1

| | V   Становища |
| --- | --- |
| | ДРУГИ АКТОВЕ |
| | Европейска комисия |
| 2011/C 109/02 | Публикация на заявка съгласно член 6, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 510/2006 на Съвета относно закрилата на географски указания и наименования за произход на земеделски продукти и храни | 2 |
| 2011/C 109/03 | Публикация на заявка съгласно член 6, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 510/2006 на Съвета относно закрилата на географски указания и наименования за произход на земеделски продукти и храни | 6 |

V   Становища

ДРУГИ АКТОВЕ

Европейска комисия

2011/C 109/02

Публикация на заявка съгласно член 6, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 510/2006 на Съвета относно закрилата на географски указания и наименования за произход на земеделски продукти и храни

2

2011/C 109/03

Публикация на заявка съгласно член 6, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 510/2006 на Съвета относно закрилата на географски указания и наименования за произход на земеделски продукти и храни

6

| BG | |
| --- | --- |

BG

---

IV Информация

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Европейска комисия

| 8.4.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 109/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 109/1

---

Обменен курс на еврото (1)

7 април 2011 година

2011/C 109/01

1 евро =

| | Валута | Обменен курс |
| --- | --- | --- |
| USD | щатски долар | 1,4283 |
| JPY | японска йена | 121,70 |
| DKK | датска крона | 7,4571 |
| GBP | лира стерлинг | 0,87590 |
| SEK | шведска крона | 9,0455 |
| CHF | швейцарски франк | 1,3118 |
| ISK | исландска крона | |
| NOK | норвежка крона | 7,8175 |
| BGN | български лев | 1,9558 |
| CZK | чешка крона | 24,435 |
| HUF | унгарски форинт | 264,28 |
| LTL | литовски лит | 3,4528 |
| LVL | латвийски лат | 0,7093 |
| PLN | полска злота | 3,9755 |
| RON | румънска лея | 4,1125 |
| TRY | турска лира | 2,1620 |
| AUD | австралийски долар | 1,3614 |
| CAD | канадски долар | 1,3695 |
| HKD | хонконгски долар | 11,1009 |
| NZD | новозеландски долар | 1,8345 |
| SGD | сингапурски долар | 1,8002 |
| KRW | южнокорейски вон | 1 557,45 |
| ZAR | южноафрикански ранд | 9,5544 |
| CNY | китайски юан рен-мин-би | 9,3442 |
| HRK | хърватска куна | 7,3720 |
| IDR | индонезийска рупия | 12 387,16 |
| MYR | малайзийски рингит | 4,3263 |
| PHP | филипинско песо | 61,531 |
| RUB | руска рубла | 40,3840 |
| THB | тайландски бат | 42,963 |
| BRL | бразилски реал | 2,2842 |
| MXN | мексиканско песо | 16,8443 |
| INR | индийска рупия | 63,1380 |

Валута

Обменен курс

USD

щатски долар

1,4283

JPY

японска йена

121,70

DKK

датска крона

7,4571

GBP

лира стерлинг

0,87590

SEK

шведска крона

9,0455

CHF

швейцарски франк

1,3118

ISK

исландска крона

NOK

норвежка крона

7,8175

BGN

български лев

1,9558

CZK

чешка крона

24,435

HUF

унгарски форинт

264,28

LTL

литовски лит

3,4528

LVL

латвийски лат

0,7093

PLN

полска злота

3,9755

RON

румънска лея

4,1125

TRY

турска лира

2,1620

AUD

австралийски долар

1,3614

CAD

канадски долар

1,3695

HKD

хонконгски долар

11,1009

NZD

новозеландски долар

1,8345

SGD

сингапурски долар

1,8002

KRW

южнокорейски вон

1 557,45

ZAR

южноафрикански ранд

9,5544

CNY

китайски юан рен-мин-би

9,3442

HRK

хърватска куна

7,3720

IDR

индонезийска рупия

12 387,16

MYR

малайзийски рингит

4,3263

PHP

филипинско песо

61,531

RUB

руска рубла

40,3840

THB

тайландски бат

42,963

BRL

бразилски реал

2,2842

MXN

мексиканско песо

16,8443

INR

индийска рупия

63,1380

---

(1)  Източник: референтен обменен курс, публикуван от Европейската централна банка.

---

V Становища

ДРУГИ АКТОВЕ

Европейска комисия

| 8.4.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 109/2 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 109/2

---

Публикация на заявка съгласно член 6, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 510/2006 на Съвета относно закрилата на географски указания и наименования за произход на земеделски продукти и храни

2011/C 109/02

Настоящата публикация предоставя право на възражение срещу заявката в съответствие с член 7 от Регламент (ЕО) No 510/2006 на Съвета (1). Декларациите за възражение трябва да бъдат получени в Комисията в срок от шест месеца от датата на настоящата публикация.

ЕДИНЕН ДОКУМЕНТ

РЕГЛАМЕНТ (ЕО) No 510/2006 НА СЪВЕТА

„CILIEGIA DELL’ETNA“

ЕО No: IT-PDO-0005-0572-23.11.2006

ЗГУ ( ) ЗНП ( X )

1.   Наименование:

„Ciliegia dell’Etna“

2.   Държава-членка или трета държава:

Италия

3.   Описание на земеделския или хранителния продукт:

3.1.   Вид продукт:

| Клас 1.6. | Плодове, зеленчуци и зърнени култури, пресни или преработени |
| --- | --- |

Клас 1.6.

Плодове, зеленчуци и зърнени култури, пресни или преработени

3.2.   Описание на продукта, за който се отнася наименованието от точка 1:

ЗНП „Ciliegia dell’Etna“ се предоставя за плодовете на дивата череша от вида Prunus avium L. от семейство Розоцветни, екотип „Mastrantonio (Donnantonio)“. Техните специфични характеристики са:

| — | захари: ≥ 19 °Brix, |
| --- | --- |

—

захари: ≥ 19 °Brix,

| — | киселинност (gr ябълчена киселина на 100 ml): ≤ 0,4, |
| --- | --- |

—

киселинност (gr ябълчена киселина на 100 ml): ≤ 0,4,

| — | съотношение Brix/киселинност ≥ 47,5, |
| --- | --- |

—

съотношение Brix/киселинност ≥ 47,5,

| — | консистенция (N): ≥ 5,5, |
| --- | --- |

—

консистенция (N): ≥ 5,5,

| — | дължина на дръжката (mm): 35—55, |
| --- | --- |

—

дължина на дръжката (mm): 35—55,

| — | минимално тегло на плода (gr): 7. |
| --- | --- |

—

минимално тегло на плода (gr): 7.

Черешите със ЗНП „Ciliegia dell’Etna“ са искрящо червени на цвят, средно големи, хрупкави отвън, с много плътна месеста част и с дълги дръжки.

Плодовете са сладки, но не и неприятно възсладки, а ниската киселинност им придава приятен и балансиран вкус.

Търговските категории на черешите със ЗНП „Ciliegia dell’Etna“ се определят, както следва:

| — | екстра (Е): плодове с тегло > 8,5 gr, |
| --- | --- |

—

екстра (Е): плодове с тегло > 8,5 gr,

| — | 1-ва категория: плодове с тегло между 7 и 8,5 gr. |
| --- | --- |

—

1-ва категория: плодове с тегло между 7 и 8,5 gr.

3.3.   Суровини (само за преработени продукти):

—

3.4.   Фураж (само за продукти от животински произход):

—

3.5.   Специфични етапи на производство, които трябва да бъдат извършени в определения географски район:

Отглеждането на черешите със ЗНП „Ciliegia dell’Etna“ трябва да се извършва в рамките на географския район, определен в точка 4 по-долу. По-специално, брането на черешите със ЗНП „Ciliegia dell’Etna“ се извършва на ръка, като се съблюдава естественото зреене на плодовете и се запазват дръжките, за да се избегнат инфекции и гниене. След брането и до момента на пускането им на пазара плодовете трябва да се съхраняват на хладни и тъмни места, за да се избегне понижаването на качеството и съхраняемостта им.

3.6.   Специфични правила за рязане, настъргване, опаковане и др.:

Опаковането на черешите със ЗНП „Ciliegia dell’Etna“ трябва да се извършва в рамките на производствения район, определен в точка 4, за да се предотвратят повреждането и загубата на присъщите им характеристики в резултат на транспортирането им в насипно състояние. Дейностите по подготвянето и транспортирането биха могли да доведат до повреждане на плодовете, и по-специално до подбиване и разцепване на кожицата и месестата им част, а впоследствие и до образуване на плесени, което вреди на качеството на пуснатия на пазара продукт със ЗНП „Ciliegia dell’Etna“.

Поради това е необходимо тези дейности да се извършват в рамките на производствения район от персонал със специфична квалификация, без да се транспортират плодовете преди опаковането и като се поставят направо в опаковки с подходящи размери, след като е направен първоначален подбор за отстраняване на некачествените плодове. Когато пускането на пазара не може да се извърши в рамките на 48 часа след брането, плодовете трябва да се охладят, като се съхраняват в хладилна камера и се използват всички способи, които забавят дихателния метаболизъм на плодовете.

Черешите със ЗНП „Ciliegia dell’Etna“ трябва да се търгуват в свежо състояние и в нови, чисти и сухи опаковки, направени от материали, които са в съответствие с действащите разпоредби за опаковките, с максимална вместимост 10 kg череши. За да се избегне повреждане от смачкване по време на транспортирането, опаковките трябва да са с твърди и високи стени, които обаче не превишават 12 cm.

Съдържанието на опаковките трябва да е съставено единствено от череши, които принадлежат на екотипа „Mastrantonio (Donnantonio)“ и са с еднаква степен на зрялост и размер.

Всяка опаковка трябва да бъде обвита с тънко пластмасово фолио и да бъде затворена с печат за гаранция, чието счупване да е неизбежно при отварянето ѝ.

3.7.   Специфични правила за етикетиране:

На външната страна на всяка опаковка трябва да са указани — освен логото на ЗНП, графичният символ на Общността и съответните позовавания — изискваните от закона данни като името, търговското наименование и адреса на опаковчика, както и евентуално наименованието на стопанствата, от които произлизат плодовете, първоначалното нетно тегло, датата на опаковане и търговската категория. При обозначаването е забранено да се добавят всякакви указания за произход, които не са изрично предвидени, или допълнителни указания, които биха могли да въведат потребителя в заблуждение. Логото на ЗНП има правоъгълна форма с размери 100 mm × 38 mm. В горната му част е поставен надписът „Denominazione d’Origine Protetta“, в центъра е поставено съкращението „D.O.P“, а в долната част — надписът „Ciliegia dell’Etna“. В десния край са изрисувани две череши с различна големина, наложени върху изображението на регион Сицилия.

Image

4.   Кратко определение на географския район:

Районът на производство на черешите със ЗНП „Ciliegia dell’Etna“ се разпростира от брега на Йонийско море до места с надморска височина 1 600 m по източните и югоизточните склонове на вулкана Етна и обхваща териториите на провинция Catania и административната територия на общините Giarre, Riposto, Mascali, Fiumefreddo di Sicilia, Piedimonte Etneo, Linguaglossa, Castiglione di Sicilia, Randazzo, Milo, Zafferana Etnea, S. Venerina, Sant’Alfio, Trecastagni, Pedara, Viagrande, Nicolosi, Ragalna, Adrano, Biancavilla, S. Maria di Licodia, Belpasso, Aci S. Antonio, Acireale.

5.   Връзка с географския район:

5.1.   Специфични характеристики на географския район:

Районът, където се отглеждат черешите със ЗНП „Ciliegia dell’Etna“, се характеризира с почви, развиващи се върху подпочвени слоеве с вулканичен произход. Точно почвата с вулканичен произход и значителните температурни амплитуди обуславят червения цвят на черешите със ЗНП „Ciliegia dell’Etna“. В планинската част почвите не са дълбоки и се характеризират с голяма повърхностна каменистост и с песъчлива и силно едрозърнеста текстура, докато в хълмистата и крайбрежната част почвите са по-развити, по-дълбоки, с рохка песъчлива текстура и са подходящи за напояване. Разпростирането на производствения район до места с надморска височина 1 600 m придава на черешите със ЗНП „Ciliegia dell’Etna“ изключителни характеристики що се отнася до периода на зреене. В действителност този период е много дълъг за екотипа „Mastrantonio (Donnantonio)“ и трае от началото на юни до третата декада на юли. Случаите на измръзване са редки и са свързани с явлението температурна инверсия, което се наблюдава по-рядко в по-ветровитите хълмисти части. Отчетената абсолютна максимална температура за месец юли е 44,3 °C, а средните температури обикновено са между 39 и 40 °C. Годишните валежи достигат максималните стойности както за провинцията, така и за целия остров Сицилия и се увеличават с надморската височина.

5.2.   Специфични характеристики на продукта:

Отличителната характеристика на черешите със ЗНП „Ciliegia dell’Etna“ в сравнение с другите сортове, отглеждани в същия район, или същия сорт, отглеждан извън определения географски район, е ниската киселинност, съчетана с хрупкавост и добро съдържание на захари в плодовете. Това позволява зрелите плодове да имат наситен искрящо червен цвят и да са много сладки, без обаче да дават неприятното усещане за възсладост, което е типично за продуктите с високо съдържание на захари. Към тези характеристики трябва да се добави специфичният период на зреене, който е по-дълъг от този на другите сортове череши, тъй като следва пропорционално постепенното увеличаване на надморската височина, на която се намират насажденията в района на вулкана Етна.

5.3.   Причинно-следствена връзка между географския район и качеството или особеностите на продукта (за ЗНП) или специфично качество, репутация или друга особеност на продукта (за ЗГУ):

Районът около вулкана Етна е добре известен с производството на череши и тяхното качество. Наименованието „Етна“ е тясно свързано с черешите, като се има предвид че в Италия голяма част от потребителите свързват мястото с продукта „череша“ и обратното. Характерните свойства на черешите със ЗНП „Ciliegia dell’Etna“ се обуславят в голяма степен от морфологичните и почвено-климатични характеристики на производствения район, както и от дейността на овощарите, които подготвят терените и се грижат за насажденията. В действителност, въпреки че изложението изток—югоизток на географския район на производство, високата интензивност на слънчевото греене, преобладаващите ветрове и големите температурни амплитуди предоставят благоприятни климатични условия за отглеждането на череши, трудностите, свързани с прекалената близост на вулкана Етна, изискват значителни усилия от страна на местните овощари, за да направят големите, покрити с лава, труднодостъпни и оголени площи плодородни. Приносът на хората за тази цел се състои в осъществяването на трудоемки агрономически дейности за каптиране на подземните води, разораване на земите и терасиране на терените, които са довели до разполагането на насажденията на различна надморска височина и до създаването на специфични умения у овощарите за тяхното отглеждане. И днес непрестанните усилия на местните овощари в отглеждането и правилното третиране на насажденията, които се издигат по склоновете на Етна, дават възможност за степенуване на зрелостта на плодовете във времето, което води до удължаване на периода на бране и до това черешите със ЗНП „Ciliegia dell’Etna“ да са максимално изложени на благоприятните климатични условия, за да се добият плодове, които са ценени заради искрящия си цвят, консистенция и деликатен вкус. Качеството на продукта се потвърждава и от традиционния празник, посветен на черешите.

Следователно за създаването на силната връзка между черешите със ЗНП „Ciliegia dell’Etna“ и производствения район около вулкана Етна способстват не само естествените фактори, но и хората със своята вековна традиция и усилията си за превръщането на изгорените земи в плодородни терени, както и широкото разпространение на локализирани напоителни съоръжения, които позволяват спомагателното напояване и торовото напояване с оглед на дългия вегетативен сезон в период на суша.

В действителност с отглеждането на черешите със ЗНП „Ciliegia dell’Etna“ през годините се зараждат специфична култура и икономическа дейност, съставена от занаяти, традиции и обичаи, които овощарите си предават през вековете, като използват и до днес в диалектната реч думите „cirasa“ или „ciriegia“ за означаване на черешите, обработват терените, които наричат „terre scatinate“, т.е. терените, получени в резултат на разораването на лавата, прилагат култивационни техники, при които присаждането се прави по методите „sgroppo“ или „pezza“, и събират черешите на ръка с помощта на специални стълби с тридесет стъпала и кошове, наричани „panari“.

В заключение въз основа на всички изброени елементи може да се твърди, както и правят някои автори, че отглеждането на черешите със ЗНП „Ciliegia dell’Etna“ е древна традиция в областта около вулкана Етна и че опитът на местните овощари, натрупан през поколенията чрез непрекъснато търсене и прилагане на специфични култивационни техники, е бил определящ за успешното утвърждаване във времето на отглеждането на черешите със ЗНП „Ciliegia dell’Etna“ и за изграждането на традиционното историческо и културно наследство на района.

Препратка към публикуваната спецификация:

(Член 5, параграф 7 от Регламент (ЕО) No 510/2006)

Настоящата администрация е започнала националната процедура за възражение, като е публикувала предложението за признаване на защитеното наименование за произход „Ciliegia dell’Etna“ в Държавен вестник на Република Италия No 75 от 30 март 2006 г.

Справка с консолидирания текст на производствената спецификация може да бъде направена в Интернет:

| — | на следния адрес: http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm? txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg
  или |
| --- | --- |

—

на следния адрес: http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm? txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg

или

| — | като се отвори директно началната страница на уебсайта на министерството (http://www.politicheagricole.it) и се кликне върху „Prodotti di Qualità“ (отляво на екрана) и след това върху „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE [regolamento (CE) n. 510/2006]“. |
| --- | --- |

—

като се отвори директно началната страница на уебсайта на министерството (http://www.politicheagricole.it) и се кликне върху „Prodotti di Qualità“ (отляво на екрана) и след това върху „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE [regolamento (CE) n. 510/2006]“.

---

(1)  ОВ L 93, 31.3.2006 г., стр. 12.

---

| 8.4.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 109/6 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 109/6

---

Публикация на заявка съгласно член 6, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 510/2006 на Съвета относно закрилата на географски указания и наименования за произход на земеделски продукти и храни

2011/C 109/03

Настоящата публикация предоставя право на възражение срещу заявката в съответствие с член 7 от Регламент (ЕО) No 510/2006 на Съвета (1). Декларациите за възражение трябва да бъдат получени в Комисията в срок от шест месеца от датата на настоящата публикация.

ЕДИНЕН ДОКУМЕНТ

РЕГЛАМЕНТ (ЕО) No 510/2006 НА СЪВЕТА

„HOLSTEINER KATENSCHINKEN“/„HOLSTEINER SCHINKEN“/„HOLSTEINER KATENRAUCHSCHINKEN“/„HOLSTEINER KNOCHENSCHINKEN“

ЕО No: DE-PGI-0005-0713-14.07.2008

ЗГУ ( X ) ЗНП ( )

1.   Наименование:

„Holsteiner Katenschinken“/„Holsteiner Schinken“/„Holsteiner Katenrauchschinken“/„Holsteiner Knochenschinken“

2.   Държава-членка или трета държава:

Германия

3.   Описание на земеделския продукт или храна:

3.1.   Вид продукт:

| Клас 1.2 — | Месни продукти |
| --- | --- |

Клас 1.2 —

Месни продукти

3.2.   Описание на продукта, за който се отнася наименованието от точка 1:

За производството на Holsteiner Katenschinken/Holsteiner Schinken/Holsteiner Katenrauchschinken/Holsteiner Knochenschinken, по-нататък наричани общо „Holsteiner Katenschinken“, се използва свински бут, от който не са отделени тръбестата бедрена кост и сакралната кост. Шунката се нарязва на кръгли парчета („Hamburger Rundschnitt“), соли се ръчно и се опушва чрез процес на бавно студено опушване с буково дърво. Целият процес на производство от получаването на суровините до узряването на цялата шунка се извършва в географския район и трае най-малко 4 месеца. След като изтече периодът на зреене, при срязване шунката има ярко червен цвят с малко жилки тлъстина. Тя има приятен мирис и вкус на естествен пушек, главно от буково дърво. Тлъстината има лек вкус на ядки. По отношение на допирното усещане Holsteiner Katenschinken е мека и плътна.

В зависимост от използваната порода свине готовата Katenschinken тежи между 7,5 и 19 kg. Максималното съдържание на вода е 68 %.

Основните използвани суровини са: шунка от свински бут, пушек, сол, селитра, нитритна сол за консервиране, подправки. Освен това в процеса на бавно студено опушване се използва единствено буково дърво.

Holsteiner Katenschinken се продава нацяло или нарязана по желание на клиента. Освен това нарязани отделни парчета се оставят да зреят във вакуум и след узряването се продават (горната част от бута, шунка от частта над коляното, сланината на бута или на резени).

3.3.   Суровини (само за преработени продукти):

За производството на Holsteiner Katenschinken се използват задни свински бутове, независимо от произхода на свинете.

3.4.   Фураж (само за продукти от животински произход):

—

3.5.   Специфични етапи на производство, които трябва да бъдат извършени в определения географски район:

Цялостният производствен процес от получаването на суровините до узряването на цялата шунка трябва да се състои в определения географски район.

3.6.   Специфични правила за рязане, настъргване, опаковане и др.:

—

3.7.   Специфични правила за поставяне на етикети:

На съответните външни опаковки на стоката (цяла шунка, парчета или нарязана на резени) се поставя етикет „Holsteiner Katenschinken“. Дружеството за защита на съответното ЗГУ „Schutzgemeinschaft Schleswig-Holsteinischer Schinkenhersteller e.V.“ предоставя своя емблема на съответните членуващи в дружеството предприятия. С нея могат да бъдат обозначени цяла Holsteiner Katenschinken, отделни парчета или нарязана Holsteiner Katenschinken. Предприятия, които не са членове на дружеството за защита, могат също да произвеждат и продават Holsteiner Katenschinken, при условие че те изпълняват условията в спецификацията.

4.   Кратко определение на географския район:

Географският район обхваща цялата федерална провинция Schleswig-Holstein.

5.   Връзка с географския район:

5.1.   Специфична характеристика на географския район:

Holsteiner Katenschinken има дългогодишна традиция в района на Schleswig-Holstein, където тя е дълбоко вкоренена съставна част на културата.

Развитието на Holsteiner Katenschinkens в исторически план трябва да се разглежда като взаимодействие на редица фактори. В Schleswig-Holstein тези фактори характеризират специалния производствен процес и произтичащото от него особено качество на Holsteiner Katenschinken.

| — | Климатичните условия в Schleswig-Holstein са довели до развитието на гори, съставени главно от дъбови и букови дървета. Техните плодове, жълъди и букови жълъди, са били използвани за угояването на свинете. Угояването на свине и горското стопанство в миналото са били важни опорни стълбове на селското стопанство. |
| --- | --- |

—

Климатичните условия в Schleswig-Holstein са довели до развитието на гори, съставени главно от дъбови и букови дървета. Техните плодове, жълъди и букови жълъди, са били използвани за угояването на свинете. Угояването на свине и горското стопанство в миналото са били важни опорни стълбове на селското стопанство.

| — | Буковата дървесина не се е използвала само в строителството на къщи, но — поради бавното ѝ изгаряне — за горене в откритите огнища в къщите. Поради обилното наличие на дървесина и характера на икономиката се е появил особен вид къщи. Така наречената „Hallenhaus“ няма комин. На пушека на отворено огнище хората са опушвали шунка и други месни продукти, като това е бил един от малкото методи за консервиране, с които те са разполагали по онова време. Този тип къщи се е запазил като преобладаващ още от най-ранните заселвания в региона, през Средновековието, до ерата на индустриализацията, като е бил най-разпространен в Schleswig-Holstein. |
| --- | --- |

—

Буковата дървесина не се е използвала само в строителството на къщи, но — поради бавното ѝ изгаряне — за горене в откритите огнища в къщите. Поради обилното наличие на дървесина и характера на икономиката се е появил особен вид къщи. Така наречената „Hallenhaus“ няма комин. На пушека на отворено огнище хората са опушвали шунка и други месни продукти, като това е бил един от малкото методи за консервиране, с които те са разполагали по онова време. Този тип къщи се е запазил като преобладаващ още от най-ранните заселвания в региона, през Средновековието, до ерата на индустриализацията, като е бил най-разпространен в Schleswig-Holstein.

| — | Типът къща „Hallenhaus“, по чийто модел са изградени и камерите за опушване („Räucherkaten“), е неразделно свързан с традицията и развитието на процеса на студено опушване на Holsteiner Katenschinken и потребителите го асоциират по положителен начин с шунковия специалитет. |
| --- | --- |

—

Типът къща „Hallenhaus“, по чийто модел са изградени и камерите за опушване („Räucherkaten“), е неразделно свързан с традицията и развитието на процеса на студено опушване на Holsteiner Katenschinken и потребителите го асоциират по положителен начин с шунковия специалитет.

| — | Поради неизменно високата влажност на въздуха сушенето с въздух на шунката в Schleswig-Holstein не е било и все още не е възможно поради бързото образуване на мухъл. В следствие на тези условия се е развила особената форма на опушване на Holsteiner Katenschinken. |
| --- | --- |

—

Поради неизменно високата влажност на въздуха сушенето с въздух на шунката в Schleswig-Holstein не е било и все още не е възможно поради бързото образуване на мухъл. В следствие на тези условия се е развила особената форма на опушване на Holsteiner Katenschinken.

| — | Консервирането, което предхожда процеса на опушване, е било възможно, тъй като в този регион още много рано е имало наличие на сол. Тя се е добивала от морска сол или от изгарянето на растения, съдържащи сол. Нарастващото търсене е могло да бъде задоволено чрез пътищата за международна търговия „Ochsenweg“ и „Salzstrasse“. |
| --- | --- |

—

Консервирането, което предхожда процеса на опушване, е било възможно, тъй като в този регион още много рано е имало наличие на сол. Тя се е добивала от морска сол или от изгарянето на растения, съдържащи сол. Нарастващото търсене е могло да бъде задоволено чрез пътищата за международна търговия „Ochsenweg“ и „Salzstrasse“.

| — | С началото на индустриалната епоха в средата на 19-и век и с нарастващото търсене на месо, опушването на шунка в Schleswig-Holstein се е превърнало в стопанска дейност, като е надхвърлило потреблението за собственото домакинство. |
| --- | --- |

—

С началото на индустриалната епоха в средата на 19-и век и с нарастващото търсене на месо, опушването на шунка в Schleswig-Holstein се е превърнало в стопанска дейност, като е надхвърлило потреблението за собственото домакинство.

| — | Традиционният процес на опушване е дълбоко залегнал и в обичаите на Schleswig-Holstein. По традиция коленето на свинете и опушването са се извършвали през зимния сезон. |
| --- | --- |

—

Традиционният процес на опушване е дълбоко залегнал и в обичаите на Schleswig-Holstein. По традиция коленето на свинете и опушването са се извършвали през зимния сезон.

5.2.   Специфична характеристика на продукта:

Суровият бут, който се използва за производството на Holsteiner Katenschinken, се осолява единствено ръчно. При това става въпрос за процес на сухо осоляване. При постоянно ниска температура шунката се оставя да зрее в продължение на 3—8 седмици в помещение за зреене, като всяка седмица тя се осолява ръчно. В тези помещения на маси за осоляване в шунката се втрива смес за консервиране и тя се оставя в специален басейн или съд за зреене или върху рафтове. По време на зреенето солта и подправките бавно проникват от повърхността във вътрешността на шунката.

След осоляването шунката се изтърква с четка или се измива и още веднъж се оставя да зрее в контролирана охладена среда. При този процес концентрацията на сол във вътрешността се изравнява и шунката узрява.

Преди шунката да бъде окачена в помещението за опушване, тя се оставя да се изсъхне на повърхността. Процесът на опушването може да трае няколко седмици. Той се извършва както в традиционни, така и в модерни камери за опушване. От решаващо значение за типичния вкус на Holsteiner Katenschinken е традиционното използване на буково дърво като горивен материал под формата на цепеници или букови стърготини, което изгаря с мек пламък и отделяне на пушек.

След изтичането на периода на зреене повърхността на нарязаната Holsteiner Katenschinken има ярко червен цвят с малко жилки тлъстина. Тя има приятен аромат и вкус на естествен пушек. Тлъстината има лек вкус на ядки. По отношение на допирното усещане Holsteiner Katenschinken е мека и плътна.

5.3.   Причинно-следствена връзка между географския район и качеството или особеностите на продукта (за ЗНП) или специфично качество, репутация или друга особеност на продукта (за ЗГУ):

Описаните по-горе особени фактори в Schleswig-Holstein — климатичните условия, специалният вид къщи с отворено огнище, наличието на необходимите суровини и икономическото развитие — са благоприятствали за дългогодишната традиция на производство на Holsteiner Katenschinken по специалния метод на студено опушване с пушек от буково дърво и са допринесли за това продуктът да заема особено място в културния живот на Schleswig-Holstein. Така Holsteiner Katenschinken се е превърнала в типичен за района специалитет, който се ползва с добра репутация главно поради тясната връзка с региона на произход.

Holsteiner Katenschinken е типичен за провинцията специалитет с многогодишна традиция и висока популярност и извън границите на провинцията, който се ползва с добра репутация преди всичко в самия район.

Holsteiner Katenschinken се ползва с отлична репутация от стотици години. Най-ранното писмено доказателство за това датира от 1608 г. и документира изпращането на шунка от района на датския крал Christian IV, управляващ страната по това време. Качеството и високата пазарна стойност на шунката и сланината от региона в сравнение с пушените продукти от Вестфалия, Померания и Дания бяха подчертани в особена степен още в универсалния речник „Zedler's Universallexikon“ от 1742 г.

По времето на пътешествията до Западна Индия през 18-и век шунката и сланината от района са били сред най-желаните продукти за износ и са се търгували срещу захар и ром от Карибските острови.

Holsteiner Katenschinken се предлага от древни времена като особено вкусен местен специалитет в ресторантите и заведенията за хранене в региона. От десетилетия насам Holsteiner Katenschinken фигурира целогодишно в почти всяко меню с регионални ястия в ресторантите и гостилниците и е най-често поръчваната традиционна гарнитура към отглежданите в района аспержи в местната кухня.

В туристическата реклама и в репортажите на многобройни медии Holsteiner Katenschinken фигурира като търсен деликатес. Традиционните селски къщи с пушилни на шунка са неотменна част от туристическата програма на автобусните и еднодневните екскурзии. Голям брой сезонни празници на шунката допринасят за високата популярност на Holsteiner Katenschinken.

Освен това от десетилетия насам федерална провинция Schleswig-Holstein представя Katenschinken като един от най-добрите и типични за провинцията специалитети в рамките на земеделското и потребителско изложение „Международна зелена седмица“ в Берлин.

Препратка към публикуваната спецификация:

Цялата спецификация е публикувана в:

Markenblatt, бр. 51 от 21 декември 2007 г., Част 7a-aa, стр. 23771

http://publikationen.dpma.de/DPMApublikationen/dld_gd_file.do?id=221

---

(1)  ОВ L 93, 31.3.2006 г., стр. 12.

---