# Jurnalul Oficial C 101/2011

| | ISSN 1830-3668
  doi:10.3000/18303668.C_2011.101.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 101 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 541 aprilie 2011 |

ISSN 1830-3668

doi:10.3000/18303668.C_2011.101.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 101

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 541 aprilie 2011

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | AVIZE |
| | Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor |
| 2011/C 101/01 | Avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor privind propunerea de regulament privind comercializarea și utilizarea precursorilor de explozivi | 1 |
| 2011/C 101/02 | Avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu – Strategia de securitate internă a UE în acțiune: cinci pași către o Europă mai sigură | 6 |
| 2011/C 101/03 | Avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor cu privire la propunerea modificată de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea sistemului Eurodac pentru compararea amprentelor digitale în scopul aplicării eficace a Regulamentului (CE) nr. (.../...) (de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de protecție internațională prezentate în unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe sau de către un apatrid) | 14 |
| 2011/C 101/04 | Avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Agenția Europeană pentru Securitatea Rețelelor Informatice și a Datelor (ENISA) | 20 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor

2011/C 101/01

Avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor privind propunerea de regulament privind comercializarea și utilizarea precursorilor de explozivi

1

2011/C 101/02

Avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu – Strategia de securitate internă a UE în acțiune: cinci pași către o Europă mai sigură

6

2011/C 101/03

Avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor cu privire la propunerea modificată de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea sistemului Eurodac pentru compararea amprentelor digitale în scopul aplicării eficace a Regulamentului (CE) nr. (.../...) (de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de protecție internațională prezentate în unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe sau de către un apatrid)

14

2011/C 101/04

Avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Agenția Europeană pentru Securitatea Rețelelor Informatice și a Datelor (ENISA)

20

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2011/C 101/05 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.6076 – Orangina Schweppes/Européenne d'Embouteillage) (
  1
  ) | 25 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2011/C 101/05

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.6076 – Orangina Schweppes/Européenne d'Embouteillage) (
  1
  )

1

25

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2011/C 101/06 | Rata de schimb a monedei euro | 26 |
| | Curtea de Conturi |
| 2011/C 101/07 | Raportul special nr. 1/2011 Deconcentrarea gestionării de către Comisie a asistenței externe de la serviciile sale centrale către delegații a condus la îmbunătățirea furnizării ajutorului? | 27 |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE |
| 2011/C 101/08 | Procedura națională a Belgiei pentru atribuirea drepturilor de trafic aerian limitate | 28 |
| 2011/C 101/09 | Informații comunicate de statele membre privind ajutorul de stat acordat în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1628/2006 al Comisiei de aplicare a articolelor 87 și 88 din Tratatul CE ajutorului regional național pentru investiții (
  1
  ) | 34 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2011/C 101/06

Rata de schimb a monedei euro

26

Curtea de Conturi

2011/C 101/07

Raportul special nr. 1/2011 Deconcentrarea gestionării de către Comisie a asistenței externe de la serviciile sale centrale către delegații a condus la îmbunătățirea furnizării ajutorului?

27

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

2011/C 101/08

Procedura națională a Belgiei pentru atribuirea drepturilor de trafic aerian limitate

28

2011/C 101/09

Informații comunicate de statele membre privind ajutorul de stat acordat în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1628/2006 al Comisiei de aplicare a articolelor 87 și 88 din Tratatul CE ajutorului regional național pentru investiții (
  1
  )

1

34

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisia Europeană |
| 2011/C 101/10 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.6144 – Giesecke & Devrient/Wincor Nixdorf International/BEB Industrie-Elektronik) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 36 |
| 2011/C 101/11 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.6182 – MAN/MAN Camions et Bus/MAN Truck & Bus Belgium) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 38 |
| | ALTE ACTE |
| | Comisia Europeană |
| 2011/C 101/12 | Comunicare în atenția lui Ibrahim Hassan Tali Al-Asiri, care a fost adăugat pe lista menționată la articolele 2, 3 și 7 din Regulamentul (CE) nr. 881/2002 al Consiliului de instituire a unor măsuri restrictive specifice împotriva anumitor persoane și entități care au legătură cu Osama ben Laden, cu rețeaua Al-Qaida și cu talibanii, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 317/2011 al Comisiei | 39 |

V   Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

2011/C 101/10

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.6144 – Giesecke & Devrient/Wincor Nixdorf International/BEB Industrie-Elektronik) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

36

2011/C 101/11

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.6182 – MAN/MAN Camions et Bus/MAN Truck & Bus Belgium) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

38

ALTE ACTE

Comisia Europeană

2011/C 101/12

Comunicare în atenția lui Ibrahim Hassan Tali Al-Asiri, care a fost adăugat pe lista menționată la articolele 2, 3 și 7 din Regulamentul (CE) nr. 881/2002 al Consiliului de instituire a unor măsuri restrictive specifice împotriva anumitor persoane și entități care au legătură cu Osama ben Laden, cu rețeaua Al-Qaida și cu talibanii, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 317/2011 al Comisiei

39

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor

| 1.4.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 101/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 101/1

---

Avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor privind propunerea de regulament privind comercializarea și utilizarea precursorilor de explozivi

2011/C 101/01

AUTORITATEA EUROPEANĂ PENTRU PROTECȚIA DATELOR,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 16,

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolele 7 și 8,

având în vedere Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (1),

având în vedere solicitarea unui aviz formulată în conformitate cu articolul 28 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date (2),

ADOPTĂ PREZENTUL AVIZ:

I.   INTRODUCERE

| 1. | La 20 septembrie 2010, Comisia Europeană a adoptat o propunere de regulament privind comercializarea și utilizarea precursorilor de explozivi (3) („propunerea”). La 11 noiembrie 2010, propunerea, în forma adoptată de Comisie, a fost transmisă AEPD pentru consultare, în conformitate cu articolul 28 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001. AEPD salută faptul că este consultată de către Comisie și că în expunerea de motive a propunerii se face trimitere la această consultare. |
| --- | --- |

1.

La 20 septembrie 2010, Comisia Europeană a adoptat o propunere de regulament privind comercializarea și utilizarea precursorilor de explozivi (3) („propunerea”). La 11 noiembrie 2010, propunerea, în forma adoptată de Comisie, a fost transmisă AEPD pentru consultare, în conformitate cu articolul 28 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001. AEPD salută faptul că este consultată de către Comisie și că în expunerea de motive a propunerii se face trimitere la această consultare.

| 2. | Principalul obiectiv al măsurilor propuse este de a reduce riscul unor atacuri din partea teroriștilor sau altor infractori prin folosirea unor dispozitive explozive artizanale. În acest scop, regulamentul limitează accesul publicului larg la anumite substanțe chimice care pot fi utilizate în scop ilicit ca precursori pentru explozivi artizanali. În plus, propunerea impune un control mai strict al vânzării acestor substanțe chimice prin raportarea tranzacțiilor suspecte și a furturilor. |
| --- | --- |

2.

Principalul obiectiv al măsurilor propuse este de a reduce riscul unor atacuri din partea teroriștilor sau altor infractori prin folosirea unor dispozitive explozive artizanale. În acest scop, regulamentul limitează accesul publicului larg la anumite substanțe chimice care pot fi utilizate în scop ilicit ca precursori pentru explozivi artizanali. În plus, propunerea impune un control mai strict al vânzării acestor substanțe chimice prin raportarea tranzacțiilor suspecte și a furturilor.

| 3. | În prezentul aviz, AEPD atrage atenția legiuitorilor asupra unui număr de aspecte relevante privind protecția datelor și oferă recomandări pentru asigurarea dreptului fundamental la protecția datelor cu caracter personal. |
| --- | --- |

3.

În prezentul aviz, AEPD atrage atenția legiuitorilor asupra unui număr de aspecte relevante privind protecția datelor și oferă recomandări pentru asigurarea dreptului fundamental la protecția datelor cu caracter personal.

II.   ANALIZA PROPUNERII ȘI A ASPECTELOR RELEVANTE PRIVIND PROTECȚIA DATELOR

1.   Măsuri propuse de Comisie

| 4. | Propunerea abordează probleme legate de utilizarea în scop ilicit a anumitor substanțe chimice, care sunt în mare măsură disponibile pe piață pentru publicul larg, ca precursorii de explozivi artizanali. Articolele 4 și 5 din propunere se referă la interzicerea vânzării către publicul larg, coroborată cu un sistem de acordare a licențelor și cu cerința de înregistrare a tuturor tranzacțiilor autorizate. Articolul 6 impune operatorilor economici să raporteze tranzacțiile suspecte și furturile. În sfârșit, articolul 7 se referă la necesitatea de protecție a datelor. |
| --- | --- |

4.

Propunerea abordează probleme legate de utilizarea în scop ilicit a anumitor substanțe chimice, care sunt în mare măsură disponibile pe piață pentru publicul larg, ca precursorii de explozivi artizanali. Articolele 4 și 5 din propunere se referă la interzicerea vânzării către publicul larg, coroborată cu un sistem de acordare a licențelor și cu cerința de înregistrare a tuturor tranzacțiilor autorizate. Articolul 6 impune operatorilor economici să raporteze tranzacțiile suspecte și furturile. În sfârșit, articolul 7 se referă la necesitatea de protecție a datelor.

Articolele 4 și 5:   Interzicerea vânzării, acordarea licențelor și înregistrarea tranzacțiilor

| 5. | Vânzarea către publicul larg a anumitor substanțe chimice cu concentrație peste pragurile specificate va fi interzisă. Vânzarea substanțelor cu concentrație mai ridicată va fi permisă numai către utilizatorii care pot justifica necesitatea de utilizare a substanței chimice. |
| --- | --- |

5.

Vânzarea către publicul larg a anumitor substanțe chimice cu concentrație peste pragurile specificate va fi interzisă. Vânzarea substanțelor cu concentrație mai ridicată va fi permisă numai către utilizatorii care pot justifica necesitatea de utilizare a substanței chimice.

| 6. | Domeniul de aplicare al interdicției este limitat la o listă restrânsă de substanțe chimice și amestecuri din acestea (a se vedea anexa I la Propunere) și la vânzarea lor către publicul larg. Restricțiile nu se aplică în cazul utilizatorilor profesioniști sau al operațiunilor între întreprinderi. În plus, accesul publicului larg la substanțele incluse în lista restrânsă este limitat numai dacă substanțele au o concentrație care depășește anumite niveluri. În plus, substanțele pot fi obținute în continuare prin prezentarea unei licențe emise de o autoritate publică (care să justifice utilizarea legitimă). În sfârșit, se aplică o excepție agricultorilor, cărora li se permite să cumpere nitrat de amoniu pentru a fi utilizat ca îngrășământ, fără a fi necesară o licență, indiferent de pragurile de concentrație. |
| --- | --- |

6.

Domeniul de aplicare al interdicției este limitat la o listă restrânsă de substanțe chimice și amestecuri din acestea (a se vedea anexa I la Propunere) și la vânzarea lor către publicul larg. Restricțiile nu se aplică în cazul utilizatorilor profesioniști sau al operațiunilor între întreprinderi. În plus, accesul publicului larg la substanțele incluse în lista restrânsă este limitat numai dacă substanțele au o concentrație care depășește anumite niveluri. În plus, substanțele pot fi obținute în continuare prin prezentarea unei licențe emise de o autoritate publică (care să justifice utilizarea legitimă). În sfârșit, se aplică o excepție agricultorilor, cărora li se permite să cumpere nitrat de amoniu pentru a fi utilizat ca îngrășământ, fără a fi necesară o licență, indiferent de pragurile de concentrație.

| 7. | De asemenea, licențele vor fi necesare atunci când o persoană din publicul larg intenționează să importe în Uniunea Europeană substanțele enumerate în lista restrânsă. |
| --- | --- |

7.

De asemenea, licențele vor fi necesare atunci când o persoană din publicul larg intenționează să importe în Uniunea Europeană substanțele enumerate în lista restrânsă.

| 8. | Un operator economic care pune la dispoziția unei persoane din publicul larg care deține licență o substanță sau un amestec are obligația de a verifica licența și de a înregistra tranzacția. |
| --- | --- |

8.

Un operator economic care pune la dispoziția unei persoane din publicul larg care deține licență o substanță sau un amestec are obligația de a verifica licența și de a înregistra tranzacția.

| 9. | Fiecare stat membru are obligația de a institui norme de acordare a licenței. Autoritatea competentă din statul membru refuză să acorde licența solicitantului dacă există motive rezonabile de îndoială privind legitimitatea utilizării preconizate. Licențele acordate sunt valabile în toate statele membre. Comisia poate elabora orientări privind detaliile tehnice ale licențelor pentru a sprijini recunoașterea reciprocă a acestora. |
| --- | --- |

9.

Fiecare stat membru are obligația de a institui norme de acordare a licenței. Autoritatea competentă din statul membru refuză să acorde licența solicitantului dacă există motive rezonabile de îndoială privind legitimitatea utilizării preconizate. Licențele acordate sunt valabile în toate statele membre. Comisia poate elabora orientări privind detaliile tehnice ale licențelor pentru a sprijini recunoașterea reciprocă a acestora.

Articolul 6:   Raportarea tranzacțiilor suspecte și a furturilor

| 10. | Vânzarea unei game mai largi de substanțe chimice în cauză (cele enumerate în anexa II, pe lângă cele enumerate în anexa I, care sunt deja supuse cerinței de autorizare) va fi supusă raportării tranzacțiilor suspecte și furturilor. |
| --- | --- |

10.

Vânzarea unei game mai largi de substanțe chimice în cauză (cele enumerate în anexa II, pe lângă cele enumerate în anexa I, care sunt deja supuse cerinței de autorizare) va fi supusă raportării tranzacțiilor suspecte și furturilor.

| 11. | Propunerea impune fiecărui stat membru să desemneze un punct național de contact (cu un număr de telefon și o adresă de e-mail clar identificate) pentru raportarea tranzacțiilor suspecte și a furturilor. Operatorii economici trebuie să raporteze orice tranzacție suspectă și furt fără întârziere, menționând, dacă este posibil, identitatea clientului. |
| --- | --- |

11.

Propunerea impune fiecărui stat membru să desemneze un punct național de contact (cu un număr de telefon și o adresă de e-mail clar identificate) pentru raportarea tranzacțiilor suspecte și a furturilor. Operatorii economici trebuie să raporteze orice tranzacție suspectă și furt fără întârziere, menționând, dacă este posibil, identitatea clientului.

| 12. | Comisia elaborează și actualizează orientări pentru a oferi asistență operatorilor economici în recunoașterea și notificarea tranzacțiilor suspecte. Orientările vor include și actualizări periodice ale unei liste de substanțe suplimentare care nu sunt incluse nici în anexa I, nici în anexa II, pentru care este încurajată raportarea voluntară a tranzacțiilor suspecte și a furturilor. |
| --- | --- |

12.

Comisia elaborează și actualizează orientări pentru a oferi asistență operatorilor economici în recunoașterea și notificarea tranzacțiilor suspecte. Orientările vor include și actualizări periodice ale unei liste de substanțe suplimentare care nu sunt incluse nici în anexa I, nici în anexa II, pentru care este încurajată raportarea voluntară a tranzacțiilor suspecte și a furturilor.

Articolul 7:   Protecția datelor

| 13. | Considerentul 11 și articolul 7 impun ca prelucrarea datelor cu caracter personal în cadrul regulamentului să fie efectuată întotdeauna în conformitate cu legislația UE privind protecția datelor, în special Directiva 95/46/CE (4), precum și cu legile naționale privind protecția datelor care pun în aplicare această directivă. Propunerea nu conține nicio altă dispoziție privind protecția datelor. |
| --- | --- |

13.

Considerentul 11 și articolul 7 impun ca prelucrarea datelor cu caracter personal în cadrul regulamentului să fie efectuată întotdeauna în conformitate cu legislația UE privind protecția datelor, în special Directiva 95/46/CE (4), precum și cu legile naționale privind protecția datelor care pun în aplicare această directivă. Propunerea nu conține nicio altă dispoziție privind protecția datelor.

2.   Sunt necesare dispoziții mai precise pentru a asigura protecția adecvată a datelor cu caracter personal

| 14. | Raportarea tranzacțiilor suspecte și a furturilor și sistemul de acordare a licențelor și de înregistrare prevăzute de regulament implică prelucrarea unor date cu caracter personal. Ambele implică – în orice caz, într-o anumită măsură – o imixtiune în viața privată și în dreptul la protecția datelor cu caracter personal și, prin urmare, necesită măsuri de protecție adecvate. |
| --- | --- |

14.

Raportarea tranzacțiilor suspecte și a furturilor și sistemul de acordare a licențelor și de înregistrare prevăzute de regulament implică prelucrarea unor date cu caracter personal. Ambele implică – în orice caz, într-o anumită măsură – o imixtiune în viața privată și în dreptul la protecția datelor cu caracter personal și, prin urmare, necesită măsuri de protecție adecvate.

| 15. | AEPD salută faptul că propunerea conține o dispoziție separată (articolul 7) privind protecția datelor. Însă această unică dispoziție – foarte generală – inclusă în propunere nu este suficientă pentru a răspunde în mod adecvat preocupărilor legate de protecția datelor generate de măsurile propuse. În plus, articolele relevante din propunere (articolele 4, 5 și 6) nu descriu suficient de detaliat caracteristicile operațiunilor de prelucrare a datelor prevăzute. |
| --- | --- |

15.

AEPD salută faptul că propunerea conține o dispoziție separată (articolul 7) privind protecția datelor. Însă această unică dispoziție – foarte generală – inclusă în propunere nu este suficientă pentru a răspunde în mod adecvat preocupărilor legate de protecția datelor generate de măsurile propuse. În plus, articolele relevante din propunere (articolele 4, 5 și 6) nu descriu suficient de detaliat caracteristicile operațiunilor de prelucrare a datelor prevăzute.

| 16. | În scop ilustrativ, în legătură cu acordarea licențelor, regulamentul impune operatorilor economici să țină evidența tranzacțiilor autorizate, fără a specifica însă ce date cu caracter personal ar trebui să fie cuprinse în aceste evidențe, cât timp ar trebui păstrate, cui pot fi dezvăluite și în ce condiții. De asemenea, nu se specifică nici ce tip de date vor fi colectate atunci când se prelucrează cererile de acordare a licenței. |
| --- | --- |

16.

În scop ilustrativ, în legătură cu acordarea licențelor, regulamentul impune operatorilor economici să țină evidența tranzacțiilor autorizate, fără a specifica însă ce date cu caracter personal ar trebui să fie cuprinse în aceste evidențe, cât timp ar trebui păstrate, cui pot fi dezvăluite și în ce condiții. De asemenea, nu se specifică nici ce tip de date vor fi colectate atunci când se prelucrează cererile de acordare a licenței.

| 17. | În ceea ce privește cerința de raportare a tranzacțiilor suspecte și a furturilor, propunerea stabilește o cerință de raportare, fără a specifica însă ce anume constituie o tranzacție suspectă, ce date personale ar trebui raportate, cât timp ar trebui păstrate informațiile raportate, cui pot fi dezvăluite aceste date și în ce condiții. De asemenea, propunerea nu conține niciun alt detaliu referitor la „punctele naționale de contact” care trebuie desemnate sau la o bază de date ce ar putea fi creată de către aceste puncte de contact pentru statele lor membre sau orice eventuală bază de date ce ar putea să fie creată la nivelul UE. |
| --- | --- |

17.

În ceea ce privește cerința de raportare a tranzacțiilor suspecte și a furturilor, propunerea stabilește o cerință de raportare, fără a specifica însă ce anume constituie o tranzacție suspectă, ce date personale ar trebui raportate, cât timp ar trebui păstrate informațiile raportate, cui pot fi dezvăluite aceste date și în ce condiții. De asemenea, propunerea nu conține niciun alt detaliu referitor la „punctele naționale de contact” care trebuie desemnate sau la o bază de date ce ar putea fi creată de către aceste puncte de contact pentru statele lor membre sau orice eventuală bază de date ce ar putea să fie creată la nivelul UE.

| 18. | Din punct de vedere al protecției datelor, colectarea datelor privind tranzacțiile suspecte este cel mai sensibil subiect cuprins în propunere. Dispozițiile relevante ar trebui clarificate astfel încât să se asigure păstrarea proporționalității în prelucrarea datelor și prevenirea abuzurilor. Pentru a realiza acest lucru se recomandă specificarea clară a condițiilor de prelucrare a datelor și aplicarea unor măsuri de protecție adecvate. |
| --- | --- |

18.

Din punct de vedere al protecției datelor, colectarea datelor privind tranzacțiile suspecte este cel mai sensibil subiect cuprins în propunere. Dispozițiile relevante ar trebui clarificate astfel încât să se asigure păstrarea proporționalității în prelucrarea datelor și prevenirea abuzurilor. Pentru a realiza acest lucru se recomandă specificarea clară a condițiilor de prelucrare a datelor și aplicarea unor măsuri de protecție adecvate.

| 19. | Un aspect important este faptul că datele nu ar trebui folosite decât pentru combaterea terorismului (și a altor infracțiuni ce implică utilizarea în scop ilicit a substanțelor chimice pentru dispozitive explozive artizanale). De asemenea, datele nu trebuie păstrate pe o perioadă lungă de timp, în special dacă numărul destinatarilor potențiali sau reali este prea mare și/sau dacă datele urmează să fie folosite în scopul extragerii de date. Acest lucru este și mai important în cazurile în care se poate demonstra că suspiciunile inițiale au fost nefondate. În aceste cazuri trebuie să existe o justificare specifică pentru păstrarea în continuare a datelor. În acest context, AEPD menționează, în scop ilustrativ, hotărârea Curții Europene a Drepturilor Omului în cauza S și Marper/Regatul Unit (2008) (5), conform căreia păstrarea pe termen lung a ADN-ului persoanelor care nu au fost condamnate pentru o infracțiune reprezintă o încălcare a dreptului acestora la viață privată, conform articolului 8 din Convenția europeană a drepturilor omului. |
| --- | --- |

19.

Un aspect important este faptul că datele nu ar trebui folosite decât pentru combaterea terorismului (și a altor infracțiuni ce implică utilizarea în scop ilicit a substanțelor chimice pentru dispozitive explozive artizanale). De asemenea, datele nu trebuie păstrate pe o perioadă lungă de timp, în special dacă numărul destinatarilor potențiali sau reali este prea mare și/sau dacă datele urmează să fie folosite în scopul extragerii de date. Acest lucru este și mai important în cazurile în care se poate demonstra că suspiciunile inițiale au fost nefondate. În aceste cazuri trebuie să existe o justificare specifică pentru păstrarea în continuare a datelor. În acest context, AEPD menționează, în scop ilustrativ, hotărârea Curții Europene a Drepturilor Omului în cauza S și Marper/Regatul Unit (2008) (5), conform căreia păstrarea pe termen lung a ADN-ului persoanelor care nu au fost condamnate pentru o infracțiune reprezintă o încălcare a dreptului acestora la viață privată, conform articolului 8 din Convenția europeană a drepturilor omului.

| 20. | Din aceste motive, AEPD recomandă ca articolele 5, 6 și 7 din propunere să conțină dispoziții suplimentare și cu un grad mai mare de specificitate, care să abordeze în mod adecvat aceste probleme. Unele recomandări specifice sunt incluse în cele ce urmează. |
| --- | --- |

20.

Din aceste motive, AEPD recomandă ca articolele 5, 6 și 7 din propunere să conțină dispoziții suplimentare și cu un grad mai mare de specificitate, care să abordeze în mod adecvat aceste probleme. Unele recomandări specifice sunt incluse în cele ce urmează.

| 21. | În plus, ar trebui să se ia în discuție și posibilitatea ca într-o decizie a Comisiei de punere în aplicare să fie introduse dispoziții specifice și mai detaliate în conformitate cu articolele 10, 11 și 12 din propunere, cu scopul de a aborda și alte aspecte legate de protecția datelor la nivel practic. |
| --- | --- |

21.

În plus, ar trebui să se ia în discuție și posibilitatea ca într-o decizie a Comisiei de punere în aplicare să fie introduse dispoziții specifice și mai detaliate în conformitate cu articolele 10, 11 și 12 din propunere, cu scopul de a aborda și alte aspecte legate de protecția datelor la nivel practic.

| 22. | În sfârșit, AEPD recomandă, de asemenea, ca orientările Comisiei privind tranzacțiile suspecte și detaliile tehnice ale licențelor să cuprindă mai multe dispoziții specifice cu privire la prelucrarea și protecția datelor. Ambele orientări, precum și orice eventuală decizie de punere în aplicare în domeniul protecției datelor, ar trebui să fie adoptate după consultarea AEPD și – în cazul în care este vorba despre punerea în aplicare la nivel național – a Grupului de lucru pentru protecția persoanelor în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal. Regulamentul ar trebui să prevadă în mod clar acest lucru și, de asemenea, ar trebui să enumere în mod specific principalele aspecte ce trebuie abordate în orientări/decizia de punere în aplicare. |
| --- | --- |

22.

În sfârșit, AEPD recomandă, de asemenea, ca orientările Comisiei privind tranzacțiile suspecte și detaliile tehnice ale licențelor să cuprindă mai multe dispoziții specifice cu privire la prelucrarea și protecția datelor. Ambele orientări, precum și orice eventuală decizie de punere în aplicare în domeniul protecției datelor, ar trebui să fie adoptate după consultarea AEPD și – în cazul în care este vorba despre punerea în aplicare la nivel național – a Grupului de lucru pentru protecția persoanelor în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal. Regulamentul ar trebui să prevadă în mod clar acest lucru și, de asemenea, ar trebui să enumere în mod specific principalele aspecte ce trebuie abordate în orientări/decizia de punere în aplicare.

3.   Recomandări cu privire la acordarea licențelor și înregistrarea tranzacțiilor

3.1.   
  Recomandări pentru articolul 5 din propunere

Perioada maximă de păstrare a datelor și categoriile de date colectate

| 23. | AEPD recomandă ca articolul 5 din regulament să precizeze o perioadă maximă de păstrare a datelor (prima facie, care să nu depășească doi ani), precum și categoriile de date cu caracter personal ce trebuie înregistrate (fără a depăși numele, numărul licenței și substanțele cumpărate). Aceste recomandări decurg din principiul necesității și proporționalității: colectarea și păstrarea datelor cu caracter personal ar trebui să se limiteze la ceea ce este strict necesar pentru scopurile urmărite [a se vedea articolul 6 literele (c) și (e) din Directiva 95/46/CE]. În cazul în care aceste precizări sunt lăsate în seama legislației sau practicii naționale, acest lucru va produce, probabil, incertitudini inutile și un tratament inegal al unor situații similare în practică. |
| --- | --- |

23.

AEPD recomandă ca articolul 5 din regulament să precizeze o perioadă maximă de păstrare a datelor (prima facie, care să nu depășească doi ani), precum și categoriile de date cu caracter personal ce trebuie înregistrate (fără a depăși numele, numărul licenței și substanțele cumpărate). Aceste recomandări decurg din principiul necesității și proporționalității: colectarea și păstrarea datelor cu caracter personal ar trebui să se limiteze la ceea ce este strict necesar pentru scopurile urmărite [a se vedea articolul 6 literele (c) și (e) din Directiva 95/46/CE]. În cazul în care aceste precizări sunt lăsate în seama legislației sau practicii naționale, acest lucru va produce, probabil, incertitudini inutile și un tratament inegal al unor situații similare în practică.

Interzicerea colectării „categoriilor speciale de date”

| 24. | În plus, articolul 5 din regulament ar trebui să interzică, de asemenea, în mod expres – în legătură cu procedura de acordare a licențelor – colectarea și prelucrarea „categoriilor speciale de date” (astfel cum sunt definite la articolul 8 din Directiva 95/46/CE), cum ar fi, printre altele, datele cu caracter personal care dezvăluie originea rasială sau etnică, opiniile politice, convingerile religioase sau filozofice. |
| --- | --- |

24.

În plus, articolul 5 din regulament ar trebui să interzică, de asemenea, în mod expres – în legătură cu procedura de acordare a licențelor – colectarea și prelucrarea „categoriilor speciale de date” (astfel cum sunt definite la articolul 8 din Directiva 95/46/CE), cum ar fi, printre altele, datele cu caracter personal care dezvăluie originea rasială sau etnică, opiniile politice, convingerile religioase sau filozofice.

| 25. | Acest lucru ar trebui să contribuie și la asigurarea faptului că solicitanții nu vor fi tratați într-o manieră discriminatorie, de exemplu din motive legate de rasă, cetățenie, afiliere politică sau religioasă. În acest context, AEPD subliniază faptul că asigurarea unui nivel ridicat de protecție a datelor reprezintă și un mijloc ce contribuie la combaterea rasismului, xenofobiei și discriminării, ceea ce poate contribui, la rândul său, la prevenirea radicalizării și recrutării pentru terorism. |
| --- | --- |

25.

Acest lucru ar trebui să contribuie și la asigurarea faptului că solicitanții nu vor fi tratați într-o manieră discriminatorie, de exemplu din motive legate de rasă, cetățenie, afiliere politică sau religioasă. În acest context, AEPD subliniază faptul că asigurarea unui nivel ridicat de protecție a datelor reprezintă și un mijloc ce contribuie la combaterea rasismului, xenofobiei și discriminării, ceea ce poate contribui, la rândul său, la prevenirea radicalizării și recrutării pentru terorism.

3.2.   
  Recomandări pentru orientări/decizia de punere în aplicare

Datele colectate în timpul procesului de acordare a licenței

| 26. | Regulamentul prevede că cererile de acordare a licenței trebuie să fie respinse dacă există motive rezonabile de îndoială privind legitimitatea utilizării preconizate. În această privință, ar fi util ca orientările sau decizia de punere în aplicare să precizeze datele care pot fi colectate de către autoritățile de acordare a licenței în legătură cu cererea de acordare a licenței. |
| --- | --- |

26.

Regulamentul prevede că cererile de acordare a licenței trebuie să fie respinse dacă există motive rezonabile de îndoială privind legitimitatea utilizării preconizate. În această privință, ar fi util ca orientările sau decizia de punere în aplicare să precizeze datele care pot fi colectate de către autoritățile de acordare a licenței în legătură cu cererea de acordare a licenței.

Limitarea scopului

| 27. | Orientările sau decizia de punere în aplicare ar trebui să prevadă că evidențele trebuie dezvăluite doar autorităților competente de aplicare a legii care anchetează activități teroriste sau alte suspiciuni de utilizări abuzive, infracționale ale precursorilor de explozivi. Informațiile nu trebuie folosite în niciun alt scop suplimentar [a se vedea articolul 6 litera (b) din Directiva 95/46/CE]. |
| --- | --- |

27.

Orientările sau decizia de punere în aplicare ar trebui să prevadă că evidențele trebuie dezvăluite doar autorităților competente de aplicare a legii care anchetează activități teroriste sau alte suspiciuni de utilizări abuzive, infracționale ale precursorilor de explozivi. Informațiile nu trebuie folosite în niciun alt scop suplimentar [a se vedea articolul 6 litera (b) din Directiva 95/46/CE].

Informații adresate persoanelor vizate în legătură cu înregistrarea tranzacțiilor (și raportarea tranzacțiilor suspecte)

| 28. | AEPD recomandă, de asemenea, ca orientările sau decizia de punere în aplicare să specifice că autoritatea de acordare a licențelor – care se află în postura cea mai bună pentru a furniza o astfel de notificare direct persoanelor vizate – ar trebui să îi informeze pe titularii licențelor în legătură cu faptul că substanțele cumpărate de către aceștia vor fi înregistrate și ar putea fi raportate în cazul în care se constată că sunt „suspecte” (a se vedea articolele 10 și 11 din Directiva 95/46/CE). |
| --- | --- |

28.

AEPD recomandă, de asemenea, ca orientările sau decizia de punere în aplicare să specifice că autoritatea de acordare a licențelor – care se află în postura cea mai bună pentru a furniza o astfel de notificare direct persoanelor vizate – ar trebui să îi informeze pe titularii licențelor în legătură cu faptul că substanțele cumpărate de către aceștia vor fi înregistrate și ar putea fi raportate în cazul în care se constată că sunt „suspecte” (a se vedea articolele 10 și 11 din Directiva 95/46/CE).

4.   Recomandări cu privire la raportarea tranzacțiilor suspecte și a furturilor

4.1.   
  Recomandări pentru articolul 6 din propunere

| 29. | AEPD recomandă clarificarea, în conținutul propunerii, a rolului și naturii punctelor naționale de contact. Evaluarea impactului se referă, în alineatul 6.33, la posibilitatea ca aceste puncte de contact să nu fie doar „autorități de aplicare a legii”, ci și „asociații”. Documentele legislative nu conțin nicio altă informație în această privință. Acest aspect ar trebui clarificat, în mod particular, la articolul 6.2 din propunere. În principiu, datele ar trebui păstrate de către autoritățile de aplicare a legii, iar în caz contrar, motivele trebuie justificate foarte clar. |
| --- | --- |

29.

AEPD recomandă clarificarea, în conținutul propunerii, a rolului și naturii punctelor naționale de contact. Evaluarea impactului se referă, în alineatul 6.33, la posibilitatea ca aceste puncte de contact să nu fie doar „autorități de aplicare a legii”, ci și „asociații”. Documentele legislative nu conțin nicio altă informație în această privință. Acest aspect ar trebui clarificat, în mod particular, la articolul 6.2 din propunere. În principiu, datele ar trebui păstrate de către autoritățile de aplicare a legii, iar în caz contrar, motivele trebuie justificate foarte clar.

| 30. | În plus, articolul 6 din regulament ar trebui să precizeze datele cu caracter personal care trebuie înregistrate (fără a depăși numele, numărul licenței, substanțele cumpărate și motivele care stau la baza suspiciunii). Aceste recomandări decurg din principiul necesității și proporționalității: colectarea datelor cu caracter personal trebuie să se limiteze la ceea ce este strict necesar pentru scopurile urmărite [a se vedea articolul 6 litera (c) din Directiva 95/46/CE]. În acest context, se aplică considerații similare celor exprimate la punctul 23. |
| --- | --- |

30.

În plus, articolul 6 din regulament ar trebui să precizeze datele cu caracter personal care trebuie înregistrate (fără a depăși numele, numărul licenței, substanțele cumpărate și motivele care stau la baza suspiciunii). Aceste recomandări decurg din principiul necesității și proporționalității: colectarea datelor cu caracter personal trebuie să se limiteze la ceea ce este strict necesar pentru scopurile urmărite [a se vedea articolul 6 litera (c) din Directiva 95/46/CE]. În acest context, se aplică considerații similare celor exprimate la punctul 23.

| 31. | Articolul 6 din regulament ar trebui să interzică, de asemenea, în mod expres – în legătură cu procedura de raportare – colectarea și prelucrarea „categoriilor speciale de date” (astfel cum sunt definite la articolul 8 din Directiva 95/46/CE), cum ar fi, printre altele, datele cu caracter personal care dezvăluie originea rasială sau etnică, opiniile politice, convingerile religioase sau filozofice (a se vedea și punctele 24 și 25). |
| --- | --- |

31.

Articolul 6 din regulament ar trebui să interzică, de asemenea, în mod expres – în legătură cu procedura de raportare – colectarea și prelucrarea „categoriilor speciale de date” (astfel cum sunt definite la articolul 8 din Directiva 95/46/CE), cum ar fi, printre altele, datele cu caracter personal care dezvăluie originea rasială sau etnică, opiniile politice, convingerile religioase sau filozofice (a se vedea și punctele 24 și 25).

| 32. | În sfârșit, articolul 6 ar trebui să stabilească o perioadă maximă de păstrare a datelor, ținând seama de scopurile stocării datelor. AEPD recomandă ca toate tranzacțiile suspecte și furturile raportate să fie șterse din baza de date după expirarea termenului specificat (prima facie, cel mult doi ani de la data raportării), cu excepția cazului în care tranzacția suspectă sau furtul au generat o anchetă specifică care este încă în curs. Acest lucru ar trebui să contribuie la asigurarea faptului că, în cazurile în care suspiciunea nu a fost confirmată (sau ancheta nu a fost continuată), persoanele nevinovate nu vor mai fi menținute pe „lista neagră” și nu vor mai fi considerate „suspecte” pe o perioadă mai lungă decât este necesar [a se vedea articolul 6 litera (e) din Directiva 95/46/CE]. Divergențele prea mari existente la nivel național asupra acestui punct ar trebui, în orice caz, evitate. |
| --- | --- |

32.

În sfârșit, articolul 6 ar trebui să stabilească o perioadă maximă de păstrare a datelor, ținând seama de scopurile stocării datelor. AEPD recomandă ca toate tranzacțiile suspecte și furturile raportate să fie șterse din baza de date după expirarea termenului specificat (prima facie, cel mult doi ani de la data raportării), cu excepția cazului în care tranzacția suspectă sau furtul au generat o anchetă specifică care este încă în curs. Acest lucru ar trebui să contribuie la asigurarea faptului că, în cazurile în care suspiciunea nu a fost confirmată (sau ancheta nu a fost continuată), persoanele nevinovate nu vor mai fi menținute pe „lista neagră” și nu vor mai fi considerate „suspecte” pe o perioadă mai lungă decât este necesar [a se vedea articolul 6 litera (e) din Directiva 95/46/CE]. Divergențele prea mari existente la nivel național asupra acestui punct ar trebui, în orice caz, evitate.

| 33. | Această limitare este necesară și pentru a asigura conformitatea cu principiul calității datelor [a se vedea articolul 6 litera (d) din Directiva 95/46/CE], precum și cu alte principii juridice importante precum prezumția de nevinovăție. Acest aspect ar putea avea ca rezultat nu doar un nivel de protecție mai adecvat pentru persoanele fizice, ci ar trebui, în același timp, să permită organelor de aplicare a legii să se concentreze mai bine asupra cazurilor mai grave în care există probabilitatea ca suspiciunea să fie confirmată în cele din urmă. |
| --- | --- |

33.

Această limitare este necesară și pentru a asigura conformitatea cu principiul calității datelor [a se vedea articolul 6 litera (d) din Directiva 95/46/CE], precum și cu alte principii juridice importante precum prezumția de nevinovăție. Acest aspect ar putea avea ca rezultat nu doar un nivel de protecție mai adecvat pentru persoanele fizice, ci ar trebui, în același timp, să permită organelor de aplicare a legii să se concentreze mai bine asupra cazurilor mai grave în care există probabilitatea ca suspiciunea să fie confirmată în cele din urmă.

4.2.   
  Recomandări pentru orientări/decizia de punere în aplicare

Ar trebui definite criterii pentru tranzacțiile suspecte

| 34. | Propunerea nu definește tranzacțiile care ar putea fi considerate „suspecte”. Cu toate acestea, articolul 6 alineatul (6) litera (a) din propunere prevede obligația Comisiei de a „întocmi și actualiza orientări” și de a furniza informații privind „mijloacele de recunoaștere și notificare a tranzacțiilor suspecte”. |
| --- | --- |

34.

Propunerea nu definește tranzacțiile care ar putea fi considerate „suspecte”. Cu toate acestea, articolul 6 alineatul (6) litera (a) din propunere prevede obligația Comisiei de a „întocmi și actualiza orientări” și de a furniza informații privind „mijloacele de recunoaștere și notificare a tranzacțiilor suspecte”.

| 35. | AEPD salută faptul că propunerea impune Comisiei să întocmească orientări. Acestea ar trebui să fie suficient de clare și concrete și să prevină o interpretare prea generală, astfel încât să se reducă la minimum transmiterile de date cu caracter personal către autoritățile de aplicare a legii și să se prevină orice practici arbitrare sau discriminatorii, de exemplu din motive legate de rasă, naționalitate, afiliere politică sau religioasă. |
| --- | --- |

35.

AEPD salută faptul că propunerea impune Comisiei să întocmească orientări. Acestea ar trebui să fie suficient de clare și concrete și să prevină o interpretare prea generală, astfel încât să se reducă la minimum transmiterile de date cu caracter personal către autoritățile de aplicare a legii și să se prevină orice practici arbitrare sau discriminatorii, de exemplu din motive legate de rasă, naționalitate, afiliere politică sau religioasă.

Limitarea scopului, confidențialitate, securitate și acces

| 36. | Orientările/normele de aplicare ar trebui să prevadă, de asemenea, faptul că informațiile trebuie păstrate în condiții de securitate și confidențialitate și că trebuie dezvăluite doar autorităților competente de aplicare a legii care anchetează activități teroriste sau alte suspiciuni de utilizări abuzive, infracționale ale precursorilor de explozivi. Informațiile nu ar trebui să fie folosite în niciun alt scop suplimentar, de exemplu pentru anchetarea altor aspecte de către autoritățile fiscale sau de imigrare. |
| --- | --- |

36.

Orientările/normele de aplicare ar trebui să prevadă, de asemenea, faptul că informațiile trebuie păstrate în condiții de securitate și confidențialitate și că trebuie dezvăluite doar autorităților competente de aplicare a legii care anchetează activități teroriste sau alte suspiciuni de utilizări abuzive, infracționale ale precursorilor de explozivi. Informațiile nu ar trebui să fie folosite în niciun alt scop suplimentar, de exemplu pentru anchetarea altor aspecte de către autoritățile fiscale sau de imigrare.

| 37. | Orientările/decizia de punere în aplicare ar trebui să specifice, în plus, cine trebuie să aibă acces la datele primite (și stocate) de punctele naționale de contact. Accesul/dezvăluirile ar trebui să fie limitat(e) strict la necesitatea de cunoaștere a datelor. De asemenea, ar trebui avută în vedere publicarea unei liste cu destinatarii posibili. |
| --- | --- |

37.

Orientările/decizia de punere în aplicare ar trebui să specifice, în plus, cine trebuie să aibă acces la datele primite (și stocate) de punctele naționale de contact. Accesul/dezvăluirile ar trebui să fie limitat(e) strict la necesitatea de cunoaștere a datelor. De asemenea, ar trebui avută în vedere publicarea unei liste cu destinatarii posibili.

Drepturile de acces pentru persoanele vizate

| 38. | Orientările/decizia de punere în aplicare ar trebui să prevadă drepturile de acces pentru persoanele vizate, inclusiv, atunci când este cazul, de corectare sau ștergere a datelor acestora (a se vedea articolele 12-14 din Directiva 95/46/CE). Existența acestui drept – sau a oricăror excepții potențiale prevăzute la articolul 13 – ar putea avea implicații importante. De exemplu, conform normelor generale, persoana vizată are și dreptul să știe dacă tranzacția sa a fost raportată ca fiind suspectă. Cu toate acestea, exercitarea (potențială) a acestui drept ar putea împiedica vânzătorul de precursori de explozivi să comunice tranzacțiile suspecte ale cumpărătorului. Prin urmare, orice excepții ar trebui justificate clar și prevăzute în mod specific, preferabil în regulament sau, în orice caz, în orientări/decizia de punere de aplicare. Ar trebui să se prevadă, de asemenea, un mecanism de recurs, cu implicarea punctelor naționale de contact. |
| --- | --- |

38.

Orientările/decizia de punere în aplicare ar trebui să prevadă drepturile de acces pentru persoanele vizate, inclusiv, atunci când este cazul, de corectare sau ștergere a datelor acestora (a se vedea articolele 12-14 din Directiva 95/46/CE). Existența acestui drept – sau a oricăror excepții potențiale prevăzute la articolul 13 – ar putea avea implicații importante. De exemplu, conform normelor generale, persoana vizată are și dreptul să știe dacă tranzacția sa a fost raportată ca fiind suspectă. Cu toate acestea, exercitarea (potențială) a acestui drept ar putea împiedica vânzătorul de precursori de explozivi să comunice tranzacțiile suspecte ale cumpărătorului. Prin urmare, orice excepții ar trebui justificate clar și prevăzute în mod specific, preferabil în regulament sau, în orice caz, în orientări/decizia de punere de aplicare. Ar trebui să se prevadă, de asemenea, un mecanism de recurs, cu implicarea punctelor naționale de contact.

5.   Comentarii suplimentare

Analiza periodică a eficienței

| 39. | AEPD salută faptul că articolul 16 din propunere prevede o revizuire a regulamentului (la cinci ani de la adoptare). Într-adevăr, AEPD consideră că orice instrumente noi ar trebui să dovedească, în cadrul revizuirilor periodice, că ele constituie în continuare mijloace eficiente de combatere a terorismului (și a altor activități infracționale). AEPD recomandă ca regulamentul să prevadă în mod specific faptul că, în timpul acestei revizuiri, ar trebui avută în vedere eficiența regulamentului, precum și efectele sale asupra drepturilor fundamentale, inclusiv asupra protecției datelor. |
| --- | --- |

39.

AEPD salută faptul că articolul 16 din propunere prevede o revizuire a regulamentului (la cinci ani de la adoptare). Într-adevăr, AEPD consideră că orice instrumente noi ar trebui să dovedească, în cadrul revizuirilor periodice, că ele constituie în continuare mijloace eficiente de combatere a terorismului (și a altor activități infracționale). AEPD recomandă ca regulamentul să prevadă în mod specific faptul că, în timpul acestei revizuiri, ar trebui avută în vedere eficiența regulamentului, precum și efectele sale asupra drepturilor fundamentale, inclusiv asupra protecției datelor.

III.   CONCLUZII

| 40. | AEPD recomandă completarea propunerii cu mai multe dispoziții specifice pentru abordarea adecvată a problemelor legate de protecția datelor. În plus, orientările Comisiei privind tranzacțiile suspecte și detaliile tehnice ale licențelor – și o eventuală decizie de punere în aplicare în domeniul protecției datelor – ar trebui să includă, de asemenea, mai multe dispoziții specifice privind prelucrarea datelor și protecția datelor. Orientările (și decizia de punere în aplicare, dacă există) ar trebui să fie adoptate după consultarea AEPD și – dacă este cazul – a Grupului de lucru pentru protecția persoanelor în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal, cu implicarea reprezentanților autorităților de protecție a datelor din statele membre. |
| --- | --- |

40.

AEPD recomandă completarea propunerii cu mai multe dispoziții specifice pentru abordarea adecvată a problemelor legate de protecția datelor. În plus, orientările Comisiei privind tranzacțiile suspecte și detaliile tehnice ale licențelor – și o eventuală decizie de punere în aplicare în domeniul protecției datelor – ar trebui să includă, de asemenea, mai multe dispoziții specifice privind prelucrarea datelor și protecția datelor. Orientările (și decizia de punere în aplicare, dacă există) ar trebui să fie adoptate după consultarea AEPD și – dacă este cazul – a Grupului de lucru pentru protecția persoanelor în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal, cu implicarea reprezentanților autorităților de protecție a datelor din statele membre.

| 41. | Articolul 5 din regulament ar trebui să precizeze o perioadă maximă de păstrare a datelor (prima facie, care să nu depășească doi ani) pentru tranzacțiile înregistrate, precum și pentru categoriile de date cu caracter personal ce trebuie înregistrate (fără a depăși numele, numărul licenței și substanțele cumpărate). Prelucrarea categoriilor speciale de date ar trebui interzisă în mod expres. |
| --- | --- |

41.

Articolul 5 din regulament ar trebui să precizeze o perioadă maximă de păstrare a datelor (prima facie, care să nu depășească doi ani) pentru tranzacțiile înregistrate, precum și pentru categoriile de date cu caracter personal ce trebuie înregistrate (fără a depăși numele, numărul licenței și substanțele cumpărate). Prelucrarea categoriilor speciale de date ar trebui interzisă în mod expres.

| 42. | Rolul și natura punctelor de contact ar trebui clarificate la articolul 6 din propunere. Această dispoziție ar trebui să precizeze, de asemenea, o perioadă maximă de păstrare pentru datele raportate în legătură cu tranzacțiile suspecte (prima facie, care să nu depășească doi ani), precum și datele cu caracter personal care trebuie înregistrate (fără a depăși numele, numărul licenței, substanțele cumpărate și motivele care stau la baza suspiciunii). Prelucrarea categoriilor speciale de date ar trebui interzisă în mod expres. |
| --- | --- |

42.

Rolul și natura punctelor de contact ar trebui clarificate la articolul 6 din propunere. Această dispoziție ar trebui să precizeze, de asemenea, o perioadă maximă de păstrare pentru datele raportate în legătură cu tranzacțiile suspecte (prima facie, care să nu depășească doi ani), precum și datele cu caracter personal care trebuie înregistrate (fără a depăși numele, numărul licenței, substanțele cumpărate și motivele care stau la baza suspiciunii). Prelucrarea categoriilor speciale de date ar trebui interzisă în mod expres.

| 43. | În plus, orientările/decizia de punere în aplicare ar trebui să specifice datele care pot fi colectate de autoritățile de acordare a licenței în legătură cu cererea de acordare a licenței. De asemenea, acestea ar trebui să limiteze în mod clar scopurile pentru care pot fi utilizate datele. Dispoziții similare ar trebui să se aplice și pentru registrele de tranzacții suspecte. Orientările/decizia de punere în aplicare ar trebui să precizeze că autoritatea de autorizare ar trebui să îi informeze pe titularii licențelor în privința faptului că substanțele cumpărate de către aceștia vor fi înregistrate și ar putea face obiectul raportării în cazul în care se constată că sunt „suspecte”. De asemenea, orientările/decizia de punere în aplicare ar trebui să precizeze cine trebuie să aibă acces la datele primite (și stocate) de către punctele naționale de contact. Accesul/dezvăluirile ar trebui să fie limitat(e) strict la necesitatea de cunoaștere a datelor. Este recomandată, în plus, prevederea drepturilor de acces corespunzătoare pentru persoanele vizate, precum și specificarea și justificarea clară a excepțiilor. |
| --- | --- |

43.

În plus, orientările/decizia de punere în aplicare ar trebui să specifice datele care pot fi colectate de autoritățile de acordare a licenței în legătură cu cererea de acordare a licenței. De asemenea, acestea ar trebui să limiteze în mod clar scopurile pentru care pot fi utilizate datele. Dispoziții similare ar trebui să se aplice și pentru registrele de tranzacții suspecte. Orientările/decizia de punere în aplicare ar trebui să precizeze că autoritatea de autorizare ar trebui să îi informeze pe titularii licențelor în privința faptului că substanțele cumpărate de către aceștia vor fi înregistrate și ar putea face obiectul raportării în cazul în care se constată că sunt „suspecte”. De asemenea, orientările/decizia de punere în aplicare ar trebui să precizeze cine trebuie să aibă acces la datele primite (și stocate) de către punctele naționale de contact. Accesul/dezvăluirile ar trebui să fie limitat(e) strict la necesitatea de cunoaștere a datelor. Este recomandată, în plus, prevederea drepturilor de acces corespunzătoare pentru persoanele vizate, precum și specificarea și justificarea clară a excepțiilor.

| 44. | Eficiența măsurilor prevăzute ar trebui analizată periodic, având în vedere, în același timp, impactul acestora asupra vieții private. |
| --- | --- |

44.

Eficiența măsurilor prevăzute ar trebui analizată periodic, având în vedere, în același timp, impactul acestora asupra vieții private.

Adoptat la Bruxelles, 15 decembrie 2010.

Peter HUSTINX

Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor

---

(1)  JO L 281, 23.11.1995, p. 31.

1

(2)  JO L 8, 12.1.2001, p. 1.

2

(3)  COM(2010) 473.

3

(4)  Citată la nota de subsol 1.

4

(5)  S. și Marper/Regatul Unit (4 decembrie 2008) (Cererile nr. 30562/04 și 30566/04).

5

---

| 1.4.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 101/6 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 101/6

---

Avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu – „Strategia de securitate internă a UE în acțiune: cinci pași către o Europă mai sigură”

2011/C 101/02

AUTORITATEA EUROPEANĂ PENTRU PROTECȚIA DATELOR,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 16,

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolele 7 și 8,

având în vedere Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (1),

având în vedere solicitarea unui aviz, formulată în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 45/2001 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date (2), în special articolul 41,

ADOPTĂ PREZENTUL AVIZ:

I.   INTRODUCERE

| 1. | La 22 noiembrie 2010, Comisia a adoptat o Comunicare intitulată „Strategia de securitate internă a UE în acțiune: cinci pași către o Europă mai sigură” (denumită în continuare „Comunicarea”) (3), care a fost trimisă spre consultare Autorității Europene pentru Protecția Datelor (AEPD). |
| --- | --- |

1.

La 22 noiembrie 2010, Comisia a adoptat o Comunicare intitulată „Strategia de securitate internă a UE în acțiune: cinci pași către o Europă mai sigură” (denumită în continuare „Comunicarea”) (3), care a fost trimisă spre consultare Autorității Europene pentru Protecția Datelor (AEPD).

| 2. | AEPD salută faptul că a fost consultată de către Comisie. AEPD furnizase anterior adoptării Comunicării observații informale cu privire la proiectul de text, unele dintre acestea fiind luate în considerare în versiunea finală a Comunicării. |
| --- | --- |

2.

AEPD salută faptul că a fost consultată de către Comisie. AEPD furnizase anterior adoptării Comunicării observații informale cu privire la proiectul de text, unele dintre acestea fiind luate în considerare în versiunea finală a Comunicării.

Contextul Comunicării

| 3. | Strategia de securitate internă a UE (denumită în continuare SSI), abordată în cadrul Comunicării, a fost adoptată la 23 februarie 2010, în cursul președinției spaniole (4). Strategia instituie un model european de securitate care include, printre altele, măsuri privind aplicarea legii și cooperarea judiciară, gestionarea frontierelor și protecția civilă, acordând atenția cuvenită valorilor europene comune, precum drepturile fundamentale. Principalele sale obiective sunt următoarele:






  — | informarea publicului cu privire la instrumentele existente ale UE care contribuie deja la garantarea securității și libertății cetățenilor UE și a valorii adăugate pe care acțiunea UE o realizează în acest domeniu; |
| --- | --- | --- |

3.

Strategia de securitate internă a UE (denumită în continuare SSI), abordată în cadrul Comunicării, a fost adoptată la 23 februarie 2010, în cursul președinției spaniole (4). Strategia instituie un model european de securitate care include, printre altele, măsuri privind aplicarea legii și cooperarea judiciară, gestionarea frontierelor și protecția civilă, acordând atenția cuvenită valorilor europene comune, precum drepturile fundamentale. Principalele sale obiective sunt următoarele:

—

informarea publicului cu privire la instrumentele existente ale UE care contribuie deja la garantarea securității și libertății cetățenilor UE și a valorii adăugate pe care acțiunea UE o realizează în acest domeniu;

| — | dezvoltarea suplimentară a instrumentelor și politicilor comune, utilizând o abordare mai integrată a cauzelor insecurității și nu doar a efectelor acesteia; |
| --- | --- |

—

dezvoltarea suplimentară a instrumentelor și politicilor comune, utilizând o abordare mai integrată a cauzelor insecurității și nu doar a efectelor acesteia;

| — | consolidarea aplicării legii și a cooperării judiciare, gestionarea frontierelor, protecția civilă și gestionarea dezastrelor. |
| --- | --- |

—

consolidarea aplicării legii și a cooperării judiciare, gestionarea frontierelor, protecția civilă și gestionarea dezastrelor.

| 4. | SSI vizează cele mai urgente amenințări și provocări pentru securitatea UE, cum ar fi infracțiunile grave și criminalitatea organizată, terorismul și criminalitatea cibernetică, gestionarea frontierelor externe ale UE și dezvoltarea unei capacități de reziliență în caz de dezastre naturale sau provocate de om. Strategia prevede orientări generale, principii și instrucțiuni cu privire la modul în care UE ar trebui să reacționeze la aceste probleme și invită Comisia să propună măsuri oportune de aplicare a strategiei. |
| --- | --- |

4.

SSI vizează cele mai urgente amenințări și provocări pentru securitatea UE, cum ar fi infracțiunile grave și criminalitatea organizată, terorismul și criminalitatea cibernetică, gestionarea frontierelor externe ale UE și dezvoltarea unei capacități de reziliență în caz de dezastre naturale sau provocate de om. Strategia prevede orientări generale, principii și instrucțiuni cu privire la modul în care UE ar trebui să reacționeze la aceste probleme și invită Comisia să propună măsuri oportune de aplicare a strategiei.

| 5. | Mai mult decât atât, este important să se menționeze, în acest context, concluziile recente ale Consiliului Justiție și Afaceri Interne privind crearea și punerea în aplicare a unui ciclu de politică al UE pentru combaterea crimei organizate și a infracțiunilor grave internaționale, adoptate la 8-9 noiembrie 2010 (5) (denumite în continuare „Concluziile din noiembrie 2010”). Acest document este ulterior Concluziei din 2006 a Consiliului privind arhitectura securității interne (6) și invită Consiliul și Comisia să definească o strategie de securitate internă cuprinzătoare, bazată pe valorile și principiile comune ale UE, astfel cum au fost reafirmate în Carta drepturilor fundamentale a UE (7). |
| --- | --- |

5.

Mai mult decât atât, este important să se menționeze, în acest context, concluziile recente ale Consiliului Justiție și Afaceri Interne privind crearea și punerea în aplicare a unui ciclu de politică al UE pentru combaterea crimei organizate și a infracțiunilor grave internaționale, adoptate la 8-9 noiembrie 2010 (5) (denumite în continuare „Concluziile din noiembrie 2010”). Acest document este ulterior Concluziei din 2006 a Consiliului privind arhitectura securității interne (6) și invită Consiliul și Comisia să definească o strategie de securitate internă cuprinzătoare, bazată pe valorile și principiile comune ale UE, astfel cum au fost reafirmate în Carta drepturilor fundamentale a UE (7).

| 6. | Printre instrucțiunile și obiectivele care ar trebui să orienteze punerea în aplicare a SSI, Concluziile din noiembrie 2010 fac referire la reflectarea unei abordări proactive și bazate pe informații, la cooperarea strânsă între agențiile UE, inclusiv îmbunătățirea în continuare a schimbului lor de informații, și la scopul de a-i face pe cetățeni conștienți de importanța acțiunilor Uniunii în vederea protejării acestora. De asemenea, aceste concluzii invită Comisia să elaboreze, împreună cu experții agențiilor competente și ai statelor membre, un plan strategic multianual (denumit în continuare PSM) pentru fiecare prioritate, care să definească strategia cea mai adecvată de soluționare a problemei. De asemenea, Comisia este invitată să elaboreze, prin consultări cu experți ai statelor membre și ai agențiilor UE, un mecanism independent de evaluare a punerii în aplicare a PSM. AEPD va reveni la aceste aspecte în continuarea prezentului aviz, deoarece sunt strâns legate sau au un impact considerabil asupra protecției datelor cu caracter personal, a vieții private și a altor drepturi și libertăți fundamentale. |
| --- | --- |

6.

Printre instrucțiunile și obiectivele care ar trebui să orienteze punerea în aplicare a SSI, Concluziile din noiembrie 2010 fac referire la reflectarea unei abordări proactive și bazate pe informații, la cooperarea strânsă între agențiile UE, inclusiv îmbunătățirea în continuare a schimbului lor de informații, și la scopul de a-i face pe cetățeni conștienți de importanța acțiunilor Uniunii în vederea protejării acestora. De asemenea, aceste concluzii invită Comisia să elaboreze, împreună cu experții agențiilor competente și ai statelor membre, un plan strategic multianual (denumit în continuare PSM) pentru fiecare prioritate, care să definească strategia cea mai adecvată de soluționare a problemei. De asemenea, Comisia este invitată să elaboreze, prin consultări cu experți ai statelor membre și ai agențiilor UE, un mecanism independent de evaluare a punerii în aplicare a PSM. AEPD va reveni la aceste aspecte în continuarea prezentului aviz, deoarece sunt strâns legate sau au un impact considerabil asupra protecției datelor cu caracter personal, a vieții private și a altor drepturi și libertăți fundamentale.

Conținutul și obiectivul Comunicării

| 7. | Comunicarea propune cinci obiective strategice, toate având legătură cu protecția vieții private și a datelor:






  — | destrămarea rețelelor infracționale internaționale, |
| --- | --- | --- |

7.

Comunicarea propune cinci obiective strategice, toate având legătură cu protecția vieții private și a datelor:

—

destrămarea rețelelor infracționale internaționale,

| — | prevenirea terorismului și combaterea radicalizării și a recrutării, |
| --- | --- |

—

prevenirea terorismului și combaterea radicalizării și a recrutării,

| — | creșterea nivelului de securitate pentru cetățeni și întreprinderi în spațiul cibernetic, |
| --- | --- |

—

creșterea nivelului de securitate pentru cetățeni și întreprinderi în spațiul cibernetic,

| — | consolidarea securității prin gestionarea frontierelor și |
| --- | --- |

—

consolidarea securității prin gestionarea frontierelor și

| — | creșterea capacității de reziliență a Europei în caz de crize și de dezastre. |
| --- | --- |

—

creșterea capacității de reziliență a Europei în caz de crize și de dezastre.

| 8. | „Strategia de securitate internă în acțiune” propusă în cadrul Comunicării prezintă un program comun pentru statele membre, Parlamentul European, Comisie, Consiliu, agenții și alți actori, inclusiv societatea civilă și autoritățile locale, și sugerează modul în care toți aceștia ar trebui să colaboreze în următorii patru ani pentru a atinge obiectivele SSI. |
| --- | --- |

8.

„Strategia de securitate internă în acțiune” propusă în cadrul Comunicării prezintă un program comun pentru statele membre, Parlamentul European, Comisie, Consiliu, agenții și alți actori, inclusiv societatea civilă și autoritățile locale, și sugerează modul în care toți aceștia ar trebui să colaboreze în următorii patru ani pentru a atinge obiectivele SSI.

| 9. | Comunicarea se întemeiază pe Tratatul de la Lisabona și confirmă orientările prevăzute în Programul de la Stockholm (și planul său de acțiune) care subliniază, la capitolul 4.1, necesitatea unei strategii de securitate internă exhaustive, bazate pe respectarea drepturilor fundamentale, protecția internațională și statul de drept. De asemenea, conform Programului de la Stockholm, elaborarea, monitorizarea și punerea în aplicare a strategiei de securitate internă ar trebui să devină una dintre atribuțiile prioritare ale Comitetului pentru securitate internă (COSI) instituit în temeiul articolului 71 din TFUE. Pentru a se asigura punerea în aplicare efectivă a strategiei de securitate internă, aceasta trebuie să acopere, de asemenea, aspecte de securitate ale unei gestionări integrate a frontierelor și, după caz, cooperarea judiciară în materie penală relevantă pentru cooperarea operațională în domeniul securității interne. De asemenea, este important de menționat, în acest context, că programul de la Stockholm invită la o abordare integrată a SSI, care ar trebui să țină seama și de strategia de securitate externă elaborată de UE, precum și alte politici ale UE, în special cele privind piața internă. |
| --- | --- |

9.

Comunicarea se întemeiază pe Tratatul de la Lisabona și confirmă orientările prevăzute în Programul de la Stockholm (și planul său de acțiune) care subliniază, la capitolul 4.1, necesitatea unei strategii de securitate internă exhaustive, bazate pe respectarea drepturilor fundamentale, protecția internațională și statul de drept. De asemenea, conform Programului de la Stockholm, elaborarea, monitorizarea și punerea în aplicare a strategiei de securitate internă ar trebui să devină una dintre atribuțiile prioritare ale Comitetului pentru securitate internă (COSI) instituit în temeiul articolului 71 din TFUE. Pentru a se asigura punerea în aplicare efectivă a strategiei de securitate internă, aceasta trebuie să acopere, de asemenea, aspecte de securitate ale unei gestionări integrate a frontierelor și, după caz, cooperarea judiciară în materie penală relevantă pentru cooperarea operațională în domeniul securității interne. De asemenea, este important de menționat, în acest context, că programul de la Stockholm invită la o abordare integrată a SSI, care ar trebui să țină seama și de strategia de securitate externă elaborată de UE, precum și alte politici ale UE, în special cele privind piața internă.

Scopul avizului

| 10. | Comunicarea se referă la diferite domenii de politică incluse sau având un impact asupra conceptului de „securitate internă”, în sens larg, în Uniunea Europeană. |
| --- | --- |

10.

Comunicarea se referă la diferite domenii de politică incluse sau având un impact asupra conceptului de „securitate internă”, în sens larg, în Uniunea Europeană.

| 11. | Scopul prezentului aviz nu constă într-o analiză a tuturor domeniilor de politică și a subiectelor specifice la care face referire Comunicarea, ci în:






  — | prezentarea obiectivelor propriu-zise ale SSI propuse în Comunicare din perspectiva specifică a protecției vieții private și a datelor și sublinierea, din acest punct de vedere, a legăturilor necesare cu alte strategii care se discută și se adoptă la nivelul Uniunii Europene; |
| --- | --- | --- |

11.

Scopul prezentului aviz nu constă într-o analiză a tuturor domeniilor de politică și a subiectelor specifice la care face referire Comunicarea, ci în:

—

prezentarea obiectivelor propriu-zise ale SSI propuse în Comunicare din perspectiva specifică a protecției vieții private și a datelor și sublinierea, din acest punct de vedere, a legăturilor necesare cu alte strategii care se discută și se adoptă la nivelul Uniunii Europene;

| — | definirea mai multor noțiuni și concepte privind protecția datelor care ar trebui luate în considerare în elaborarea, dezvoltarea și punerea în aplicare a SSI la nivelul UE; |
| --- | --- |

—

definirea mai multor noțiuni și concepte privind protecția datelor care ar trebui luate în considerare în elaborarea, dezvoltarea și punerea în aplicare a SSI la nivelul UE;

| — | prezentarea, atunci când este util și relevant, a unor sugestii cu privire la modul în care problemele legate de protecția datelor pot fi cel mai bine luate în considerare în cadrul punerii în aplicare a acțiunilor propuse în Comunicare. |
| --- | --- |

—

prezentarea, atunci când este util și relevant, a unor sugestii cu privire la modul în care problemele legate de protecția datelor pot fi cel mai bine luate în considerare în cadrul punerii în aplicare a acțiunilor propuse în Comunicare.

| 12. | AEPD va realiza aceasta punând un accent deosebit pe legăturile dintre strategia de securitate internă și strategia de gestionare a informațiilor și activitatea legată de cadrul complet privind protecția datelor. De asemenea, AEPD va face referire la concepte precum cele mai bune tehnici existente și „luarea în considerare a vieții private începând cu momentul conceperii”, evaluarea impactului asupra protecției datelor și a vieții private și drepturile persoanelor vizate, concepte care au efecte directe asupra elaborării și punerii în aplicare a SSI. De asemenea, avizul prezintă observații asupra mai multor domenii de politică selectate, precum gestionarea integrată a frontierelor, inclusiv EUROSUR, și prelucrarea datelor cu caracter personal de către FRONTEX, precum și asupra altor domenii, de exemplu, spațiul cibernetic și TFTP. |
| --- | --- |

12.

AEPD va realiza aceasta punând un accent deosebit pe legăturile dintre strategia de securitate internă și strategia de gestionare a informațiilor și activitatea legată de cadrul complet privind protecția datelor. De asemenea, AEPD va face referire la concepte precum cele mai bune tehnici existente și „luarea în considerare a vieții private începând cu momentul conceperii”, evaluarea impactului asupra protecției datelor și a vieții private și drepturile persoanelor vizate, concepte care au efecte directe asupra elaborării și punerii în aplicare a SSI. De asemenea, avizul prezintă observații asupra mai multor domenii de politică selectate, precum gestionarea integrată a frontierelor, inclusiv EUROSUR, și prelucrarea datelor cu caracter personal de către FRONTEX, precum și asupra altor domenii, de exemplu, spațiul cibernetic și TFTP.

II.   OBSERVAȚII GENERALE

Necesitatea unei abordări mai inteligente, cuprinzătoare și „strategice” a strategiilor UE legate de SSI

| 13. | În prezent, la nivelul UE se discută și se propun diverse strategii europene bazate pe Tratatul de la Lisabona și Programul de la Stockholm, care au un impact direct sau indirect asupra protecției datelor. Strategia de securitate internă este una dintre acestea și este strâns legată de alte strategii (fie abordate în Comunicările recente ale Comisiei, fie prevăzute pentru viitorul apropiat), cum ar fi Strategia de gestionare a informațiilor și Modelul european de schimb de informații, strategia privind punerea în aplicare efectivă a Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, strategia globală privind protecția datelor și politica UE de combatere a terorismului. În prezentul aviz, AEPD acordă o atenție deosebită Strategiei de gestionare a informațiilor și cadrului general privind protecția datelor în temeiul articolului 16 din TFUE, care au legături politice evidente cu SSI din perspectiva protecției datelor. |
| --- | --- |

13.

În prezent, la nivelul UE se discută și se propun diverse strategii europene bazate pe Tratatul de la Lisabona și Programul de la Stockholm, care au un impact direct sau indirect asupra protecției datelor. Strategia de securitate internă este una dintre acestea și este strâns legată de alte strategii (fie abordate în Comunicările recente ale Comisiei, fie prevăzute pentru viitorul apropiat), cum ar fi Strategia de gestionare a informațiilor și Modelul european de schimb de informații, strategia privind punerea în aplicare efectivă a Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, strategia globală privind protecția datelor și politica UE de combatere a terorismului. În prezentul aviz, AEPD acordă o atenție deosebită Strategiei de gestionare a informațiilor și cadrului general privind protecția datelor în temeiul articolului 16 din TFUE, care au legături politice evidente cu SSI din perspectiva protecției datelor.

| 14. | Toate aceste strategii constituie un ansamblu disparat și complex de orientări politice, programe și planuri de acțiuni interdependente care necesită o abordare globală și integrată la nivelul Uniunii Europene. |
| --- | --- |

14.

Toate aceste strategii constituie un ansamblu disparat și complex de orientări politice, programe și planuri de acțiuni interdependente care necesită o abordare globală și integrată la nivelul Uniunii Europene.

| 15. | În termeni mai generali, această abordare a „asocierii strategiilor”, dacă ar fi luată în considerare în acțiunile viitoare, ar demonstra că există o viziune europeană a strategiilor UE și că aceste strategii și comunicările recent adoptate care le dezvoltă sunt strâns legate, după cum este și cazul, Programul de la Stockholm reprezentând punctul lor de referință comun. De asemenea, abordarea respectivă ar avea drept rezultat sinergii pozitive între diferitele politici din cadrul spațiului de libertate, securitate și justiție și ar evita orice posibilă dublare a activității și eforturilor în acest domeniu. Nu mai puțin important, această abordare ar duce și la aplicarea mai eficientă și mai coerentă a normelor de protecție a datelor în contextul tuturor strategiilor inter-relaționate. |
| --- | --- |

15.

În termeni mai generali, această abordare a „asocierii strategiilor”, dacă ar fi luată în considerare în acțiunile viitoare, ar demonstra că există o viziune europeană a strategiilor UE și că aceste strategii și comunicările recent adoptate care le dezvoltă sunt strâns legate, după cum este și cazul, Programul de la Stockholm reprezentând punctul lor de referință comun. De asemenea, abordarea respectivă ar avea drept rezultat sinergii pozitive între diferitele politici din cadrul spațiului de libertate, securitate și justiție și ar evita orice posibilă dublare a activității și eforturilor în acest domeniu. Nu mai puțin important, această abordare ar duce și la aplicarea mai eficientă și mai coerentă a normelor de protecție a datelor în contextul tuturor strategiilor inter-relaționate.

| 16. | AEPD subliniază că gestionarea eficientă a informațiilor în Uniunea Europeană reprezintă unul dintre pilonii SSI; aceasta ar trebui să se bazeze pe principiile necesității și proporționalității pentru a justifica nevoia schimbului de informații. |
| --- | --- |

16.

AEPD subliniază că gestionarea eficientă a informațiilor în Uniunea Europeană reprezintă unul dintre pilonii SSI; aceasta ar trebui să se bazeze pe principiile necesității și proporționalității pentru a justifica nevoia schimbului de informații.

| 17. | De asemenea, după cum se menționează în avizul AEPD referitor la Comunicarea privind modul de gestionare a informațiilor (8), AEPD subliniază că toate măsurile legislative noi care ar facilita stocarea și schimbul de date cu caracter personal ar trebui să fie propuse doar dacă se bazează pe dovezi concrete privind necesitatea acestora (9). Această cerință juridică ar trebui transformată într-o abordare politică proactivă în momentul punerii în aplicare a SSI. De asemenea, necesitatea unei abordări exhaustive a SSI duce în mod inevitabil la necesitatea evaluării tuturor instrumentelor și mecanismelor deja existente în domeniul securității interne înainte de a propune altele noi. |
| --- | --- |

17.

De asemenea, după cum se menționează în avizul AEPD referitor la Comunicarea privind modul de gestionare a informațiilor (8), AEPD subliniază că toate măsurile legislative noi care ar facilita stocarea și schimbul de date cu caracter personal ar trebui să fie propuse doar dacă se bazează pe dovezi concrete privind necesitatea acestora (9). Această cerință juridică ar trebui transformată într-o abordare politică proactivă în momentul punerii în aplicare a SSI. De asemenea, necesitatea unei abordări exhaustive a SSI duce în mod inevitabil la necesitatea evaluării tuturor instrumentelor și mecanismelor deja existente în domeniul securității interne înainte de a propune altele noi.

| 18. | În acest context, AEPD propune, de asemenea, utilizarea mai frecventă a clauzelor care prevăd evaluarea periodică a instrumentelor existente, cum ar fi cele incluse în Directiva privind păstrarea datelor, în prezent, în curs de evaluare (10). |
| --- | --- |

18.

În acest context, AEPD propune, de asemenea, utilizarea mai frecventă a clauzelor care prevăd evaluarea periodică a instrumentelor existente, cum ar fi cele incluse în Directiva privind păstrarea datelor, în prezent, în curs de evaluare (10).

Protecția datelor ca obiectiv al SSI

| 19. | Comunicarea face referire la protecția datelor cu caracter personal la alineatul „Politicile de securitate bazate pe valori comune”, în care se menționează că instrumentele și acțiunile care trebuie utilizate pentru punerea în aplicare a SSI trebuie să se bazeze pe valori comune, inclusiv pe statul de drept și pe respectarea drepturilor fundamentale, astfel cum se prevede în Carta drepturilor fundamentale a UE. În acest context, aceasta stipulează că „Atunci când aplicarea eficientă a legii în UE este facilitată prin schimbul de informații, trebuie să protejăm, de asemenea, viața privată a persoanelor și dreptul fundamental al acestora la protecția datelor cu caracter personal.” |
| --- | --- |

19.

Comunicarea face referire la protecția datelor cu caracter personal la alineatul „Politicile de securitate bazate pe valori comune”, în care se menționează că instrumentele și acțiunile care trebuie utilizate pentru punerea în aplicare a SSI trebuie să se bazeze pe valori comune, inclusiv pe statul de drept și pe respectarea drepturilor fundamentale, astfel cum se prevede în Carta drepturilor fundamentale a UE. În acest context, aceasta stipulează că „Atunci când aplicarea eficientă a legii în UE este facilitată prin schimbul de informații, trebuie să protejăm, de asemenea, viața privată a persoanelor și dreptul fundamental al acestora la protecția datelor cu caracter personal.”

| 20. | Această declarație este salutată, însă nu poate fi considerată, în sine, o abordare suficientă a problemei protecției datelor în cadrul SSI. Comunicarea nu dezvoltă subiectul protecției datelor (11) și nici nu explică modul în care respectarea vieții private și protecția datelor cu caracter personal vor fi asigurate în practică de măsurile de aplicare a SSI. |
| --- | --- |

20.

Această declarație este salutată, însă nu poate fi considerată, în sine, o abordare suficientă a problemei protecției datelor în cadrul SSI. Comunicarea nu dezvoltă subiectul protecției datelor (11) și nici nu explică modul în care respectarea vieții private și protecția datelor cu caracter personal vor fi asigurate în practică de măsurile de aplicare a SSI.

| 21. | Potrivit AEPD, Strategia de securitate în acțiune ar trebui să aibă ca obiectiv protecția în sens larg, care să asigure echilibrul perfect între protecția cetățenilor împotriva amenințărilor existente, pe de o parte, și protecția vieții lor private și dreptul la protecția datelor cu caracter personal, pe de altă parte. Cu alte cuvinte, problemele în materie de securitate și viață privată trebuie luate la fel de serios în considerare în elaborarea SSI, ceea ce ar fi în conformitate cu Programul de la Stockholm și cu Concluziile Consiliului. |
| --- | --- |

21.

Potrivit AEPD, Strategia de securitate în acțiune ar trebui să aibă ca obiectiv protecția în sens larg, care să asigure echilibrul perfect între protecția cetățenilor împotriva amenințărilor existente, pe de o parte, și protecția vieții lor private și dreptul la protecția datelor cu caracter personal, pe de altă parte. Cu alte cuvinte, problemele în materie de securitate și viață privată trebuie luate la fel de serios în considerare în elaborarea SSI, ceea ce ar fi în conformitate cu Programul de la Stockholm și cu Concluziile Consiliului.

| 22. | Pe scurt, asigurarea securității cu respectarea deplină a vieții private și a protecției datelor ar trebui menționată ca obiectiv propriu-zis al strategiei de securitate internă a UE. Acest obiectiv ar trebui să se reflecte în toate măsurile luate de statele membre și de instituțiile europene pentru punerea în aplicare a strategiei. |
| --- | --- |

22.

Pe scurt, asigurarea securității cu respectarea deplină a vieții private și a protecției datelor ar trebui menționată ca obiectiv propriu-zis al strategiei de securitate internă a UE. Acest obiectiv ar trebui să se reflecte în toate măsurile luate de statele membre și de instituțiile europene pentru punerea în aplicare a strategiei.

| 23. | În acest context, AEPD face trimitere la Comunicarea (2010) 609 privind abordarea globală a protecției datelor cu caracter personal în Uniunea Europeană (12). AEPD va emite în curând un aviz referitor la această Comunicare, dar subliniază în prezentul aviz că o strategie eficientă de securitate internă nu poate fi instituită fără sprijinul unui sistem solid de protecție a datelor care să o completeze și să asigure încredere reciprocă și o mai mare eficacitate. |
| --- | --- |

23.

În acest context, AEPD face trimitere la Comunicarea (2010) 609 privind abordarea globală a protecției datelor cu caracter personal în Uniunea Europeană (12). AEPD va emite în curând un aviz referitor la această Comunicare, dar subliniază în prezentul aviz că o strategie eficientă de securitate internă nu poate fi instituită fără sprijinul unui sistem solid de protecție a datelor care să o completeze și să asigure încredere reciprocă și o mai mare eficacitate.

III.   NOȚIUNI ȘI CONCEPTE APLICABILE CONCEPERII ȘI PUNERII ÎN APLICARE A SSI

| 24. | Este evident că unele dintre acțiunile care decurg din obiectivele SSI pot determina creșterea riscurilor pentru viața privată a persoanelor fizice și protecția datelor. Pentru a contracara aceste riscuri, AEPD ar dori să atragă atenția, în mod special, asupra unor concepte precum „luarea în considerare a vieții private începând cu momentul conceperii”, evaluarea impactului asupra protecției datelor și a vieții private, drepturile persoanelor vizate și cele mai bune tehnici existente..Toate acestea ar trebui luate în considerare pentru implementarea SSI și pot contribui în mod util la politicile orientate într-o mai mare măsură spre viața privată și protecția datelor din acest domeniu. |
| --- | --- |

24.

Este evident că unele dintre acțiunile care decurg din obiectivele SSI pot determina creșterea riscurilor pentru viața privată a persoanelor fizice și protecția datelor. Pentru a contracara aceste riscuri, AEPD ar dori să atragă atenția, în mod special, asupra unor concepte precum „luarea în considerare a vieții private începând cu momentul conceperii”, evaluarea impactului asupra protecției datelor și a vieții private, drepturile persoanelor vizate și cele mai bune tehnici existente..Toate acestea ar trebui luate în considerare pentru implementarea SSI și pot contribui în mod util la politicile orientate într-o mai mare măsură spre viața privată și protecția datelor din acest domeniu.

Luarea în considerare a vieții private începând cu momentul conceperii

| 25. | AEPD a susținut în mai multe rânduri și în diverse avize conceptul de viață privată „integrată” (prin „luarea în considerare a vieții private începând cu momentul conceperii” sau prin „confidențialitatea prestabilită”). Acest concept este, în prezent, dezvoltat atât pentru sectorul privat, cât și pentru sectorul public și, prin urmare, trebuie, de asemenea, să joace un rol important în contextul securității interne a UE și în domeniul poliției și justiției (13). |
| --- | --- |

25.

AEPD a susținut în mai multe rânduri și în diverse avize conceptul de viață privată „integrată” (prin „luarea în considerare a vieții private începând cu momentul conceperii” sau prin „confidențialitatea prestabilită”). Acest concept este, în prezent, dezvoltat atât pentru sectorul privat, cât și pentru sectorul public și, prin urmare, trebuie, de asemenea, să joace un rol important în contextul securității interne a UE și în domeniul poliției și justiției (13).

| 26. | Comunicarea nu menționează acest concept. AEPD propune să se facă trimitere la acest concept în acțiunile vizate ce urmează a fi propuse și întreprinse pentru punerea în aplicare a SSI, în special în contextul obiectivului 4, „consolidarea securității prin gestionarea frontierelor”, unde se menționează în mod clar utilizarea într-o mai mare măsură a noilor tehnologii pentru controalele la frontieră și supravegherea frontierelor. |
| --- | --- |

26.

Comunicarea nu menționează acest concept. AEPD propune să se facă trimitere la acest concept în acțiunile vizate ce urmează a fi propuse și întreprinse pentru punerea în aplicare a SSI, în special în contextul obiectivului 4, „consolidarea securității prin gestionarea frontierelor”, unde se menționează în mod clar utilizarea într-o mai mare măsură a noilor tehnologii pentru controalele la frontieră și supravegherea frontierelor.

Evaluarea impactului asupra protecției datelor și a vieții private

| 27. | AEPD încurajează Comisia să reflecteze, ca parte a activității viitoare în ceea ce privește elaborarea și punerea în aplicare a SSI pe baza Comunicării, asupra a ceea ce ar trebui să se înțeleagă printr-o „evaluare efectivă a impactului asupra protecției datelor și a vieții private” (Privacy Impact Assessment – PIA) în spațiul de libertate, securitate și justiție, în special în strategia de securitate internă. |
| --- | --- |

27.

AEPD încurajează Comisia să reflecteze, ca parte a activității viitoare în ceea ce privește elaborarea și punerea în aplicare a SSI pe baza Comunicării, asupra a ceea ce ar trebui să se înțeleagă printr-o „evaluare efectivă a impactului asupra protecției datelor și a vieții private” (Privacy Impact Assessment – PIA) în spațiul de libertate, securitate și justiție, în special în strategia de securitate internă.

| 28. | Comunicarea face referire la evaluarea amenințării și la evaluarea riscurilor, această referire fiind binevenită. Comunicarea nu menționează însă la niciun punct evaluarea impactului asupra protecției datelor și a vieții private. AEPD consideră că lucrările la punerea în aplicare a Comunicării privind SSI oferă o bună ocazie de a dezvolta asemenea evaluări ale impactului asupra protecției datelor și a vieții private în contextul securității interne. AEPD ia notă de faptul că nici orientările din Comunicare, nici Orientările Comisiei privind evaluarea impactului (14) nu specifică acest aspect și nu îl dezvoltă într-o cerință de politică. |
| --- | --- |

28.

Comunicarea face referire la evaluarea amenințării și la evaluarea riscurilor, această referire fiind binevenită. Comunicarea nu menționează însă la niciun punct evaluarea impactului asupra protecției datelor și a vieții private. AEPD consideră că lucrările la punerea în aplicare a Comunicării privind SSI oferă o bună ocazie de a dezvolta asemenea evaluări ale impactului asupra protecției datelor și a vieții private în contextul securității interne. AEPD ia notă de faptul că nici orientările din Comunicare, nici Orientările Comisiei privind evaluarea impactului (14) nu specifică acest aspect și nu îl dezvoltă într-o cerință de politică.

| 29. | Prin urmare, AEPD recomandă ca, la punerea în aplicare a instrumentelor viitoare, să se realizeze o evaluare mai specifică și mai riguroasă a impactului asupra protecției datelor și a vieții private, fie ca evaluare separată, fie ca parte a evaluării impactului asupra drepturilor fundamentale generale efectuate de Comisie. Această evaluare a impactului nu ar trebui să afirme doar principiile generale sau să analizeze opțiunile politice, așa cum se întâmplă în prezent, ci să recomande, de asemenea, garanții specific și concrete. |
| --- | --- |

29.

Prin urmare, AEPD recomandă ca, la punerea în aplicare a instrumentelor viitoare, să se realizeze o evaluare mai specifică și mai riguroasă a impactului asupra protecției datelor și a vieții private, fie ca evaluare separată, fie ca parte a evaluării impactului asupra drepturilor fundamentale generale efectuate de Comisie. Această evaluare a impactului nu ar trebui să afirme doar principiile generale sau să analizeze opțiunile politice, așa cum se întâmplă în prezent, ci să recomande, de asemenea, garanții specific și concrete.

| 30. | În consecință, ar trebui să se elaboreze indicatori și funcții specifice pentru a garanta că fiecare propunere care exercită un impact asupra protecției datelor și a vieții private în domeniul securității interne a UE face obiectul unei examinări atente, incluzând aspecte precum proporționalitatea, necesitatea și principiul limitării scopului. |
| --- | --- |

30.

În consecință, ar trebui să se elaboreze indicatori și funcții specifice pentru a garanta că fiecare propunere care exercită un impact asupra protecției datelor și a vieții private în domeniul securității interne a UE face obiectul unei examinări atente, incluzând aspecte precum proporționalitatea, necesitatea și principiul limitării scopului.

| 31. | În plus, ar putea fi util să se facă trimitere în acest context la articolul 4 din Recomandarea privind dispozitivele de identificare prin radiofrecvență (RFID) (15) în care Comisia a făcut un apel la statele membre să asigure faptul că industria, în colaborare cu părțile interesate relevante ale societății civile, elaborează un cadru pentru evaluările impactului asupra protecției datelor și a vieții private. De asemenea, Rezoluția de la Madrid, adoptată în noiembrie 2009 în cadrul Conferinței Internaționale a Comisarilor pentru Protecția Datelor și Viața Privată, a încurajat aplicarea PIA înainte de aplicarea noilor sisteme și tehnologii de informații în vederea prelucrării datelor cu caracter personal sau a unor modificări substanțiale ale prelucrărilor existente. |
| --- | --- |

31.

În plus, ar putea fi util să se facă trimitere în acest context la articolul 4 din Recomandarea privind dispozitivele de identificare prin radiofrecvență (RFID) (15) în care Comisia a făcut un apel la statele membre să asigure faptul că industria, în colaborare cu părțile interesate relevante ale societății civile, elaborează un cadru pentru evaluările impactului asupra protecției datelor și a vieții private. De asemenea, Rezoluția de la Madrid, adoptată în noiembrie 2009 în cadrul Conferinței Internaționale a Comisarilor pentru Protecția Datelor și Viața Privată, a încurajat aplicarea PIA înainte de aplicarea noilor sisteme și tehnologii de informații în vederea prelucrării datelor cu caracter personal sau a unor modificări substanțiale ale prelucrărilor existente.

Drepturile persoanelor vizate

| 32. | AEPD ia notă de faptul că această Comunicare nu vizează în mod specific problema drepturilor persoanelor vizate care constituie un element esențial al protecției datelor și ar trebui să aibă impact asupra conceperii SSI. Este esențial să se asigure că în toate sistemele și instrumentele diferite care au legătură cu securitatea internă a UE, persoanele vizate beneficiază de drepturi similare în ceea ce privește modalitatea de prelucrare a datele lor cu caracter personal. |
| --- | --- |

32.

AEPD ia notă de faptul că această Comunicare nu vizează în mod specific problema drepturilor persoanelor vizate care constituie un element esențial al protecției datelor și ar trebui să aibă impact asupra conceperii SSI. Este esențial să se asigure că în toate sistemele și instrumentele diferite care au legătură cu securitatea internă a UE, persoanele vizate beneficiază de drepturi similare în ceea ce privește modalitatea de prelucrare a datele lor cu caracter personal.

| 33. | Multe dintre sistemele la care se face referire în Comunicare stabilesc norme specifice privind drepturile persoanelor vizate (vizând, de asemenea, categorii de persoane cum ar fi victimele, infractorii suspectați sau migranții), însă există foarte multe diferențe între sisteme și instrumente, fără o justificare corespunzătoare. |
| --- | --- |

33.

Multe dintre sistemele la care se face referire în Comunicare stabilesc norme specifice privind drepturile persoanelor vizate (vizând, de asemenea, categorii de persoane cum ar fi victimele, infractorii suspectați sau migranții), însă există foarte multe diferențe între sisteme și instrumente, fără o justificare corespunzătoare.

| 34. | Prin urmare, AEPD invită Comisia să examineze mai atent aspectul alinierii drepturilor persoanelor vizate din UE în contextul strategiei de securitate internă și al strategiei de gestionare a informațiilor în viitorul apropiat. |
| --- | --- |

34.

Prin urmare, AEPD invită Comisia să examineze mai atent aspectul alinierii drepturilor persoanelor vizate din UE în contextul strategiei de securitate internă și al strategiei de gestionare a informațiilor în viitorul apropiat.

| 35. | O atenție deosebită ar trebui acordată mecanismelor de recurs. Strategia de securitate internă ar trebui să garanteze faptul că, ori de câte ori drepturile persoanelor fizice nu sunt pe deplin respectate, controlorii de date ar trebui să prevadă proceduri de contestare ușor disponibile, eficiente și acceptabile. |
| --- | --- |

35.

O atenție deosebită ar trebui acordată mecanismelor de recurs. Strategia de securitate internă ar trebui să garanteze faptul că, ori de câte ori drepturile persoanelor fizice nu sunt pe deplin respectate, controlorii de date ar trebui să prevadă proceduri de contestare ușor disponibile, eficiente și acceptabile.

Cele mai bune tehnici existente

| 36. | Punerea în aplicare a SSI se va baza, în mod inevitabil, pe utilizarea unei infrastructuri IT care va sprijini acțiunile prevăzute în Comunicare. Cele mai bune tehnici existente pot fi privite ca factori ce asigură atingerea echilibrului perfect între realizarea obiectivelor strategiei de securitate internă și respectarea drepturilor persoanelor fizice. În contextul de față, AEPD ar dori să reitereze recomandarea formulată în avizele precedente (16) referitoare la necesitatea definirii și promovării de către Comisie împreună cu părțile interesate din industrie a unor măsuri concrete privind aplicarea celor mai bune tehnici existente. Aplicarea acestora înseamnă stadiul cel mai eficient și mai avansat în desfășurarea activităților și îmbunătățirea metodelor lor de exploatare, care indică adecvarea din punct de vedere practic a anumitor tehnici pentru a oferi rezultatele previzionate în mod eficient și conform cu cadrul UE de protecție a datelor și a vieții private. Această abordare este în deplină concordanță cu abordarea menționată anterior, respectiv „luarea în considerare a vieții private începând cu momentul conceperii”. |
| --- | --- |

36.

Punerea în aplicare a SSI se va baza, în mod inevitabil, pe utilizarea unei infrastructuri IT care va sprijini acțiunile prevăzute în Comunicare. Cele mai bune tehnici existente pot fi privite ca factori ce asigură atingerea echilibrului perfect între realizarea obiectivelor strategiei de securitate internă și respectarea drepturilor persoanelor fizice. În contextul de față, AEPD ar dori să reitereze recomandarea formulată în avizele precedente (16) referitoare la necesitatea definirii și promovării de către Comisie împreună cu părțile interesate din industrie a unor măsuri concrete privind aplicarea celor mai bune tehnici existente. Aplicarea acestora înseamnă stadiul cel mai eficient și mai avansat în desfășurarea activităților și îmbunătățirea metodelor lor de exploatare, care indică adecvarea din punct de vedere practic a anumitor tehnici pentru a oferi rezultatele previzionate în mod eficient și conform cu cadrul UE de protecție a datelor și a vieții private. Această abordare este în deplină concordanță cu abordarea menționată anterior, respectiv „luarea în considerare a vieții private începând cu momentul conceperii”.

| 37. | Atunci când este relevant și posibil, ar trebui elaborate documente de referință cu privire la cele mai bune tehnici existente pentru a oferi orientări și un grad mai ridicat de securitate juridică în ceea ce privește aplicarea concretă a măsurilor încadrate de SSI. De asemenea, strategia ar putea promova armonizarea acestor măsuri la nivelul diferitelor state membre. Nu în ultimul rând, definirea celor mai bune tehnici existente care facilitează protecția datelor și a vieții private va contribui la îndeplinirea rolului de supraveghere al autorităților pentru protecția datelor, prin furnizarea acestora de referințe tehnice conforme privind protecția datelor și a vieții private, adoptate de controlorii de date. |
| --- | --- |

37.

Atunci când este relevant și posibil, ar trebui elaborate documente de referință cu privire la cele mai bune tehnici existente pentru a oferi orientări și un grad mai ridicat de securitate juridică în ceea ce privește aplicarea concretă a măsurilor încadrate de SSI. De asemenea, strategia ar putea promova armonizarea acestor măsuri la nivelul diferitelor state membre. Nu în ultimul rând, definirea celor mai bune tehnici existente care facilitează protecția datelor și a vieții private va contribui la îndeplinirea rolului de supraveghere al autorităților pentru protecția datelor, prin furnizarea acestora de referințe tehnice conforme privind protecția datelor și a vieții private, adoptate de controlorii de date.

| 38. | De asemenea, AEPD remarcă importanța unei alinieri adecvate a SSI la activitățile desfășurate deja în cadrul celui de-al șaptelea Program-cadru de cercetare și dezvoltare tehnologică și în cadrul Programului-cadru „Securitate și protecția libertăților”. O viziune comună care vizează să asigure cele mai bune tehnici existente va facilita inovarea cunoștințelor și capacităților necesare pentru protejarea cetățenilor, respectând, totodată, drepturile fundamentale. |
| --- | --- |

38.

De asemenea, AEPD remarcă importanța unei alinieri adecvate a SSI la activitățile desfășurate deja în cadrul celui de-al șaptelea Program-cadru de cercetare și dezvoltare tehnologică și în cadrul Programului-cadru „Securitate și protecția libertăților”. O viziune comună care vizează să asigure cele mai bune tehnici existente va facilita inovarea cunoștințelor și capacităților necesare pentru protejarea cetățenilor, respectând, totodată, drepturile fundamentale.

| 39. | În final, AEPD subliniază rolul pe care îl joacă Agenția Europeană pentru Securitatea Rețelelor Informatice și a Datelor (ENISA) în elaborarea orientărilor și în evaluarea capacităților de securitate necesare pentru asigurarea integrității și disponibilității sistemelor informatice, precum și în promovarea celor mai bune tehnici existente. Având în vedere acest aspect, AEPD salută includerea agenției ca actor central în procesul de îmbunătățire a capacităților de combatere a atacurilor cibernetice și de luptă împotriva criminalității cibernetice (17). |
| --- | --- |

39.

În final, AEPD subliniază rolul pe care îl joacă Agenția Europeană pentru Securitatea Rețelelor Informatice și a Datelor (ENISA) în elaborarea orientărilor și în evaluarea capacităților de securitate necesare pentru asigurarea integrității și disponibilității sistemelor informatice, precum și în promovarea celor mai bune tehnici existente. Având în vedere acest aspect, AEPD salută includerea agenției ca actor central în procesul de îmbunătățire a capacităților de combatere a atacurilor cibernetice și de luptă împotriva criminalității cibernetice (17).

Clarificări în ceea ce privește actorii și rolurile lor

| 40. | În acest context, sunt necesare mai multe clarificări în privința actorilor care fac parte din sau contribuie la arhitectura SSI. Comunicarea face referire la diferiți actori și părți interesate precum cetățeni, organe judiciare, agenții europene, autorități naționale, poliție și întreprinderi. Rolurile și competențele specifice ale acestor actori ar trebui mai bine abordate în acțiunile specifice care urmează a fi propuse pentru punerea în aplicare a SSI. |
| --- | --- |

40.

În acest context, sunt necesare mai multe clarificări în privința actorilor care fac parte din sau contribuie la arhitectura SSI. Comunicarea face referire la diferiți actori și părți interesate precum cetățeni, organe judiciare, agenții europene, autorități naționale, poliție și întreprinderi. Rolurile și competențele specifice ale acestor actori ar trebui mai bine abordate în acțiunile specifice care urmează a fi propuse pentru punerea în aplicare a SSI.

IV.   OBSERVAȚII SPECIFICE PRIVIND DOMENIILE DE POLITICĂ LEGATE DE SSI

Gestionarea integrată a frontierelor (GIF)

| 41. | Comunicarea face trimitere la faptul că, odată cu intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, UE poate să utilizeze mai bine sinergiile dintre politicile de gestionare a frontierelor în materie de persoane și mărfuri. În ceea ce privește circulația persoanelor, Comunicarea menționează că „UE poate aborda gestionarea migrației și combaterea criminalității ca pe un dublu obiectiv al strategiei privind gestionarea integrată a frontierelor”. Documentul percepe gestionarea frontierelor ca pe un puternic mijloc posibil de destrămare a infracțiunilor grave și a criminalității organizate (18). |
| --- | --- |

41.

Comunicarea face trimitere la faptul că, odată cu intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, UE poate să utilizeze mai bine sinergiile dintre politicile de gestionare a frontierelor în materie de persoane și mărfuri. În ceea ce privește circulația persoanelor, Comunicarea menționează că „UE poate aborda gestionarea migrației și combaterea criminalității ca pe un dublu obiectiv al strategiei privind gestionarea integrată a frontierelor”. Documentul percepe gestionarea frontierelor ca pe un puternic mijloc posibil de destrămare a infracțiunilor grave și a criminalității organizate (18).

| 42. | De asemenea, AEPD observă că în Comunicare sunt identificate trei aspecte strategice: 1) o utilizare mai intensă a noilor tehnologii pentru verificările la frontiere (SIS II, VIS, sistemul de intrare/ieșire și programul de înregistrare a călătorilor); 2) o utilizare mai intensă a noilor tehnologii pentru supravegherea frontierelor (Sistemul European de supraveghere a frontierelor, EUROSUR) și 3) o coordonare mai bună între statele membre, prin intermediul FRONTEX. |
| --- | --- |

42.

De asemenea, AEPD observă că în Comunicare sunt identificate trei aspecte strategice: 1) o utilizare mai intensă a noilor tehnologii pentru verificările la frontiere (SIS II, VIS, sistemul de intrare/ieșire și programul de înregistrare a călătorilor); 2) o utilizare mai intensă a noilor tehnologii pentru supravegherea frontierelor (Sistemul European de supraveghere a frontierelor, EUROSUR) și 3) o coordonare mai bună între statele membre, prin intermediul FRONTEX.

| 43. | AEPD dorește să profite de ocazia oferită de prezentul aviz pentru a aminti solicitările formulate într-o serie de avize precedente legate de instituirea, la nivelul UE, a unei politici clare în domeniul gestionării frontierelor, care să respecte pe deplin normele privind protecția datelor. AEPD consideră că lucrările actuale privind SSI și gestionarea informațiilor reprezintă ocazii excelente pentru a lua măsuri mai concrete în direcția unei abordări politice coerente în aceste domenii. |
| --- | --- |

43.

AEPD dorește să profite de ocazia oferită de prezentul aviz pentru a aminti solicitările formulate într-o serie de avize precedente legate de instituirea, la nivelul UE, a unei politici clare în domeniul gestionării frontierelor, care să respecte pe deplin normele privind protecția datelor. AEPD consideră că lucrările actuale privind SSI și gestionarea informațiilor reprezintă ocazii excelente pentru a lua măsuri mai concrete în direcția unei abordări politice coerente în aceste domenii.

| 44. | AEPD ia notă de faptul că această Comunicare nu se referă exclusiv la sistemele de mari dimensiuni deja existente și la cele care ar putea puse în funcțiune în viitorul apropiat (cum ar fi SIS, SIS II și VIS), ci, în aceeași abordare, și la sistemele care ar putea fi propuse de Comisie în viitor, însă în legătură cu care nu a fost încă adoptată o decizie [de exemplu, Programul privind călătorii înregistrați (Registered Travellers Programme – RTP) și sistemul de intrare/ieșire]. În acest context, ar trebui amintit că este încă necesar ca obiectivele și legitimitatea introducerii acestor sisteme să fie clarificate și demonstrate, de asemenea, în lumina rezultatelor evaluărilor de impact specifice efectuate de Comisie. În caz contrar, Comunicarea poate fi privită ca o anticipare a procesului decizional și, în consecință, neluând în considerare faptul că nu a fost încă adoptată o decizie finală cu privire la introducerea în Uniunea Europeană a RTP și a sistemului de intrare/ieșire. |
| --- | --- |

44.

AEPD ia notă de faptul că această Comunicare nu se referă exclusiv la sistemele de mari dimensiuni deja existente și la cele care ar putea puse în funcțiune în viitorul apropiat (cum ar fi SIS, SIS II și VIS), ci, în aceeași abordare, și la sistemele care ar putea fi propuse de Comisie în viitor, însă în legătură cu care nu a fost încă adoptată o decizie [de exemplu, Programul privind călătorii înregistrați (Registered Travellers Programme – RTP) și sistemul de intrare/ieșire]. În acest context, ar trebui amintit că este încă necesar ca obiectivele și legitimitatea introducerii acestor sisteme să fie clarificate și demonstrate, de asemenea, în lumina rezultatelor evaluărilor de impact specifice efectuate de Comisie. În caz contrar, Comunicarea poate fi privită ca o anticipare a procesului decizional și, în consecință, neluând în considerare faptul că nu a fost încă adoptată o decizie finală cu privire la introducerea în Uniunea Europeană a RTP și a sistemului de intrare/ieșire.

| 45. | Prin urmare, AEPD propune ca asemenea anticipări să fie evitate în activitatea viitoare privind punerea în aplicare a SSI. Astfel cum s-a menționat anterior, orice decizie privind introducerea unor noi sisteme de mari dimensiuni intruzive asupra vieții private ar trebui luată numai în urma unei evaluări adecvate a tuturor sistemelor existente, ținând seama de necesitate și proporționalitate. |
| --- | --- |

45.

Prin urmare, AEPD propune ca asemenea anticipări să fie evitate în activitatea viitoare privind punerea în aplicare a SSI. Astfel cum s-a menționat anterior, orice decizie privind introducerea unor noi sisteme de mari dimensiuni intruzive asupra vieții private ar trebui luată numai în urma unei evaluări adecvate a tuturor sistemelor existente, ținând seama de necesitate și proporționalitate.

EUROSUR

| 46. | Comunicarea menționează că, în 2011, Comisia va prezenta o propunere legislativă de înființare a EUROSUR pentru a contribui la securitatea internă și la combaterea criminalității. De asemenea, se menționează că EUROSUR va utiliza noi tehnologii dezvoltate prin proiecte de cercetare și activități finanțate de UE, cum ar fi imagistica prin satelit pentru detectarea și urmărirea țintelor la frontierele maritime, de exemplu, urmărirea ambarcațiunilor de viteză care transportă droguri spre UE. |
| --- | --- |

46.

Comunicarea menționează că, în 2011, Comisia va prezenta o propunere legislativă de înființare a EUROSUR pentru a contribui la securitatea internă și la combaterea criminalității. De asemenea, se menționează că EUROSUR va utiliza noi tehnologii dezvoltate prin proiecte de cercetare și activități finanțate de UE, cum ar fi imagistica prin satelit pentru detectarea și urmărirea țintelor la frontierele maritime, de exemplu, urmărirea ambarcațiunilor de viteză care transportă droguri spre UE.

| 47. | În acest context, AEPD remarcă faptul că nu este clar dacă și în ce măsură propunerea legislativă privind EUROSUR, pe care Comisia urmează să o prezinte în 2011, prevede și prelucrarea datelor cu caracter personal în contextul EUROSUR. Comisia nu a adoptat încă o poziție clară în acest sens în Comunicare. Acest aspect este cu atât mai relevant cu cât Comunicarea stabilește legături clare între EUROSUR și FRONTEX la nivel tactic, operațional și strategic (a se vedea observațiile de mai jos cu privire la FRONTEX) și solicită o cooperare strânsă între acestea. |
| --- | --- |

47.

În acest context, AEPD remarcă faptul că nu este clar dacă și în ce măsură propunerea legislativă privind EUROSUR, pe care Comisia urmează să o prezinte în 2011, prevede și prelucrarea datelor cu caracter personal în contextul EUROSUR. Comisia nu a adoptat încă o poziție clară în acest sens în Comunicare. Acest aspect este cu atât mai relevant cu cât Comunicarea stabilește legături clare între EUROSUR și FRONTEX la nivel tactic, operațional și strategic (a se vedea observațiile de mai jos cu privire la FRONTEX) și solicită o cooperare strânsă între acestea.

Prelucrarea datelor cu caracter personal de către FRONTEX

| 48. | La 17 mai 2010, AEPD a emis un aviz privind revizuirea Regulamentului FRONTEX (19), în cadrul căruia invită la o adevărată dezbatere și la o reflecție aprofundată asupra problemei protecției datelor în contextul consolidării sarcinilor existente ale FRONTEX și al atribuirii de noi responsabilități. |
| --- | --- |

48.

La 17 mai 2010, AEPD a emis un aviz privind revizuirea Regulamentului FRONTEX (19), în cadrul căruia invită la o adevărată dezbatere și la o reflecție aprofundată asupra problemei protecției datelor în contextul consolidării sarcinilor existente ale FRONTEX și al atribuirii de noi responsabilități.

| 49. | Comunicarea se referă la necesitatea consolidării contribuției FRONTEX la frontierele externe în cadrul obiectivului 4 Consolidarea securității prin gestionarea frontierelor. În acest context, Comunicarea menționează că, pe baza experienței dobândite și în contextul abordării globale a UE în materie de gestionare a informațiilor, Comisia consideră că posibilitatea pentru FRONTEX de a prelucra și utiliza aceste informații, într-un scop limitat și în conformitate cu norme clar definite de gestionare a datelor cu caracter personal, va contribui în mod semnificativ la dezmembrarea organizațiilor infracționale. Aceasta reprezintă o abordare nouă față de propunerea Comisiei privind revizuirea Regulamentului FRONTEX care nu menționează absolut nimic despre prelucrarea datelor cu caracter personal, revizuire care face în prezent obiectul discuțiilor în Parlamentul European și Consiliu. |
| --- | --- |

49.

Comunicarea se referă la necesitatea consolidării contribuției FRONTEX la frontierele externe în cadrul obiectivului 4 Consolidarea securității prin gestionarea frontierelor. În acest context, Comunicarea menționează că, pe baza experienței dobândite și în contextul abordării globale a UE în materie de gestionare a informațiilor, Comisia consideră că posibilitatea pentru FRONTEX de a prelucra și utiliza aceste informații, într-un scop limitat și în conformitate cu norme clar definite de gestionare a datelor cu caracter personal, va contribui în mod semnificativ la dezmembrarea organizațiilor infracționale. Aceasta reprezintă o abordare nouă față de propunerea Comisiei privind revizuirea Regulamentului FRONTEX care nu menționează absolut nimic despre prelucrarea datelor cu caracter personal, revizuire care face în prezent obiectul discuțiilor în Parlamentul European și Consiliu.

| 50. | În acest context, AEPD salută faptul că această Comunicare oferă o serie de indicii legate de situațiile în care prelucrarea datelor cu caracter personal s-ar putea dovedi necesară (de exemplu, analiza riscurilor, îmbunătățirea operațiunilor comune sau schimbul de informații cu Europol). Mai exact, Comunicarea explică faptul că, în prezent, informațiile pe care le obține FRONTEX cu privire la infractorii implicați în rețelele de trafic nu pot fi utilizate în continuare pentru analiza riscurilor sau pentru a viza mai bine obiectivele viitoarelor operațiuni comune. De asemenea, datele relevante privind infractorii suspectați nu ajung la autoritățile naționale competente sau la Europol în vederea efectuării unor anchete suplimentare. |
| --- | --- |

50.

În acest context, AEPD salută faptul că această Comunicare oferă o serie de indicii legate de situațiile în care prelucrarea datelor cu caracter personal s-ar putea dovedi necesară (de exemplu, analiza riscurilor, îmbunătățirea operațiunilor comune sau schimbul de informații cu Europol). Mai exact, Comunicarea explică faptul că, în prezent, informațiile pe care le obține FRONTEX cu privire la infractorii implicați în rețelele de trafic nu pot fi utilizate în continuare pentru analiza riscurilor sau pentru a viza mai bine obiectivele viitoarelor operațiuni comune. De asemenea, datele relevante privind infractorii suspectați nu ajung la autoritățile naționale competente sau la Europol în vederea efectuării unor anchete suplimentare.

| 51. | Cu toate acestea, AEPD notează că această Comunicare nu se referă la discuțiile aflate în desfășurare cu privire la revizuirea cadrului juridic al FRONTEX care, după cum s-a menționat anterior, abordează problema în vederea identificării unor soluții legislative. În plus, se poate considera că textul Comunicării, care subliniază rolul FRONTEX în contextul obiectivului de dezmembrare a organizațiilor infracționale, extinde mandatul FRONTEX. AEPD propune ca acest punct să fie avut în vedere atât în revizuirea Regulamentului FRONTEX, cât și în punerea în aplicare a SSI. |
| --- | --- |

51.

Cu toate acestea, AEPD notează că această Comunicare nu se referă la discuțiile aflate în desfășurare cu privire la revizuirea cadrului juridic al FRONTEX care, după cum s-a menționat anterior, abordează problema în vederea identificării unor soluții legislative. În plus, se poate considera că textul Comunicării, care subliniază rolul FRONTEX în contextul obiectivului de dezmembrare a organizațiilor infracționale, extinde mandatul FRONTEX. AEPD propune ca acest punct să fie avut în vedere atât în revizuirea Regulamentului FRONTEX, cât și în punerea în aplicare a SSI.

| 52. | De asemenea, AEPD atrage atenția asupra necesității de a se asigura că între Europol și FRONTEX nu există nicio suprapunere de sarcini. În acest context, AEPD salută faptul că în Comunicare se prevede că suprapunere sarcinilor FRONTEX și Europol ar trebui evitată. Acest aspect ar trebui însă abordat cu mai multă claritate atât în Regulamentul FRONTEX revizuit, cât și în acțiunile de punere în aplicare a strategiei de securitate internă, care prevăd o cooperare strânsă între FRONTEX și EUROPOL. Această cooperare este deosebit de importantă din punct de vedere al principiilor limitării scopului și al calității datelor. Această observație este valabilă și în cazul viitoarei cooperări cu agenții cum ar fi Agenția Europeană pentru Securitatea Rețelelor Informatice și a Datelor (ENISA) sau Biroul European de Sprijin pentru Azil. |
| --- | --- |

52.

De asemenea, AEPD atrage atenția asupra necesității de a se asigura că între Europol și FRONTEX nu există nicio suprapunere de sarcini. În acest context, AEPD salută faptul că în Comunicare se prevede că suprapunere sarcinilor FRONTEX și Europol ar trebui evitată. Acest aspect ar trebui însă abordat cu mai multă claritate atât în Regulamentul FRONTEX revizuit, cât și în acțiunile de punere în aplicare a strategiei de securitate internă, care prevăd o cooperare strânsă între FRONTEX și EUROPOL. Această cooperare este deosebit de importantă din punct de vedere al principiilor limitării scopului și al calității datelor. Această observație este valabilă și în cazul viitoarei cooperări cu agenții cum ar fi Agenția Europeană pentru Securitatea Rețelelor Informatice și a Datelor (ENISA) sau Biroul European de Sprijin pentru Azil.

Utilizarea biometriei

| 53. | Comunicarea nu vizează în mod specific fenomenul actual al utilizării mai frecvente a datelor biometrice în spațiul de libertate, securitate și justiție, inclusiv a sistemelor informatice la scară largă ale UE și a altor instrumente de gestionare a frontierelor. |
| --- | --- |

53.

Comunicarea nu vizează în mod specific fenomenul actual al utilizării mai frecvente a datelor biometrice în spațiul de libertate, securitate și justiție, inclusiv a sistemelor informatice la scară largă ale UE și a altor instrumente de gestionare a frontierelor.

| 54. | Prin urmare, AEPD profită de ocazie pentru a aminti propunerea sa (20) potrivit căreia acest aspect foarte sensibil din perspectiva protecției datelor să fie luat serios în considerare în punerea în aplicare a SSI, în special în contextul gestionării frontierelor. |
| --- | --- |

54.

Prin urmare, AEPD profită de ocazie pentru a aminti propunerea sa (20) potrivit căreia acest aspect foarte sensibil din perspectiva protecției datelor să fie luat serios în considerare în punerea în aplicare a SSI, în special în contextul gestionării frontierelor.

| 55. | De asemenea, AEPD recomandă elaborarea unei politici clare și stricte privind utilizarea biometriei în spațiul de libertate, securitate și justiție, bazată pe o evaluare riguroasă și pe o analiză de la caz la caz a necesității utilizării biometriei în contextul SSI, cu respectarea deplină a principiilor fundamentale privind protecția datelor, precum proporționalitatea, necesitatea și limitarea scopului. |
| --- | --- |

55.

De asemenea, AEPD recomandă elaborarea unei politici clare și stricte privind utilizarea biometriei în spațiul de libertate, securitate și justiție, bazată pe o evaluare riguroasă și pe o analiză de la caz la caz a necesității utilizării biometriei în contextul SSI, cu respectarea deplină a principiilor fundamentale privind protecția datelor, precum proporționalitatea, necesitatea și limitarea scopului.

TFTP

| 56. | Comunicarea anunță că, în 2011, Comisia va dezvolta o politică pentru ca UE să extragă și să analizeze datele de mesagerie financiară deținute pe teritoriul său. În acest context, AEPD face referire la avizul său din 22 iunie 2010 privind prelucrarea și transferul datelor de mesagerie financiară din Uniunea Europeană către Statele Unite ale Americii în cadrul Programului de urmărire a finanțărilor în scopuri teroriste (TFTP II) (21). Toate observațiile critice exprimate în avizul respectiv sunt în mod egal valabile și aplicabile în contextul lucrărilor prevăzute la stabilirea unui cadru european privind datele de mesagerie financiară. Prin urmare, aceste observații ar trebui luate în considerare în discuțiile pe această temă. Ar trebui acordată o atenție deosebită proporționalității extragerii și prelucrării unor cantități mari de date privind persoane care nu sunt suspecte, precum și problemei supravegherii eficiente de către autorități independente și organe judiciare. |
| --- | --- |

56.

Comunicarea anunță că, în 2011, Comisia va dezvolta o politică pentru ca UE să extragă și să analizeze datele de mesagerie financiară deținute pe teritoriul său. În acest context, AEPD face referire la avizul său din 22 iunie 2010 privind prelucrarea și transferul datelor de mesagerie financiară din Uniunea Europeană către Statele Unite ale Americii în cadrul Programului de urmărire a finanțărilor în scopuri teroriste (TFTP II) (21). Toate observațiile critice exprimate în avizul respectiv sunt în mod egal valabile și aplicabile în contextul lucrărilor prevăzute la stabilirea unui cadru european privind datele de mesagerie financiară. Prin urmare, aceste observații ar trebui luate în considerare în discuțiile pe această temă. Ar trebui acordată o atenție deosebită proporționalității extragerii și prelucrării unor cantități mari de date privind persoane care nu sunt suspecte, precum și problemei supravegherii eficiente de către autorități independente și organe judiciare.

Securitatea pentru cetățeni și întreprinderi în spațiul cibernetic

| 57. | AEPD salută importanța pe care Comunicarea o arată măsurilor preventive la nivelul UE și consideră consolidarea securității în rețelele informatice ca fiind un factor esențial ce contribuie la buna funcționare a societății informaționale. De asemenea, AEPD sprijină activitățile specifice de îmbunătățire a capacităților de combatere a atacurilor cibernetice, de dezvoltare a capacităților în domeniul aplicării legii și în cadrul sistemului judiciar, precum și de creare de parteneriate cu sectorul industrial în vederea punerii la dispoziția cetățenilor și întreprinderilor a unor mijloace de acțiune. De asemenea, rolul ENISA de promotor a multor acțiuni, prevăzut la acest obiectiv, este binevenit. |
| --- | --- |

57.

AEPD salută importanța pe care Comunicarea o arată măsurilor preventive la nivelul UE și consideră consolidarea securității în rețelele informatice ca fiind un factor esențial ce contribuie la buna funcționare a societății informaționale. De asemenea, AEPD sprijină activitățile specifice de îmbunătățire a capacităților de combatere a atacurilor cibernetice, de dezvoltare a capacităților în domeniul aplicării legii și în cadrul sistemului judiciar, precum și de creare de parteneriate cu sectorul industrial în vederea punerii la dispoziția cetățenilor și întreprinderilor a unor mijloace de acțiune. De asemenea, rolul ENISA de promotor a multor acțiuni, prevăzut la acest obiectiv, este binevenit.

| 58. | Cu toate acestea, Strategia de securitate internă în acțiune nu dezvoltă măsurile de aplicare a legii prevăzute în spațiul cibernetic, modul în care aceste activități ar putea pune în pericol drepturile persoanelor fizice și garanțiile necesare care ar trebui să existe. AEPD solicită o abordare mai ambițioasă a garanțiilor corespunzătoare; această abordare ar trebui stabilită pentru a proteja drepturile fundamentale ale tuturor persoanelor fizice, inclusiv a celor care pot fi afectate de acțiuni menite să contracareze orice activitate infracțională posibilă în acest domeniu. |
| --- | --- |

58.

Cu toate acestea, Strategia de securitate internă în acțiune nu dezvoltă măsurile de aplicare a legii prevăzute în spațiul cibernetic, modul în care aceste activități ar putea pune în pericol drepturile persoanelor fizice și garanțiile necesare care ar trebui să existe. AEPD solicită o abordare mai ambițioasă a garanțiilor corespunzătoare; această abordare ar trebui stabilită pentru a proteja drepturile fundamentale ale tuturor persoanelor fizice, inclusiv a celor care pot fi afectate de acțiuni menite să contracareze orice activitate infracțională posibilă în acest domeniu.

V.   CONCLUZII ȘI RECOMANDĂRI

| 59. | AEPD solicită asocierea mai multor strategii și Comunicări ale UE în cursul implementării SSI. Această abordare ar trebui urmată de un plan de acțiune concret, sprijinit printr-o evaluare efectivă a necesităților, al cărui rezultat să se concretizeze într-o politică europeană cuprinzătoare, integrată și bine structurată privind strategia de securitate internă. |
| --- | --- |

59.

AEPD solicită asocierea mai multor strategii și Comunicări ale UE în cursul implementării SSI. Această abordare ar trebui urmată de un plan de acțiune concret, sprijinit printr-o evaluare efectivă a necesităților, al cărui rezultat să se concretizeze într-o politică europeană cuprinzătoare, integrată și bine structurată privind strategia de securitate internă.

| 60. | De asemenea, AEPD profită de acest prilej pentru a sublinia importanța cerinței juridice privind evaluarea efectivă a tuturor instrumentelor existente ce urmează a fi utilizate în contextul SSI și a schimbului de informații înainte de a propune noi instrumente. În acest context, se recomandă insistent includerea unor dispoziții privind evaluarea periodică a eficacității instrumentelor relevante. |
| --- | --- |

60.

De asemenea, AEPD profită de acest prilej pentru a sublinia importanța cerinței juridice privind evaluarea efectivă a tuturor instrumentelor existente ce urmează a fi utilizate în contextul SSI și a schimbului de informații înainte de a propune noi instrumente. În acest context, se recomandă insistent includerea unor dispoziții privind evaluarea periodică a eficacității instrumentelor relevante.

| 61. | În pregătirea Planului strategic multianual solicitat în cadrul Concluziilor Consiliului din noiembrie 2010, AEPD propune să se țină seama de lucrările în curs la cadrul global de protecție a datelor în temeiul articolului 16 din TFUE, în special al Comunicării (2009) 609. |
| --- | --- |

61.

În pregătirea Planului strategic multianual solicitat în cadrul Concluziilor Consiliului din noiembrie 2010, AEPD propune să se țină seama de lucrările în curs la cadrul global de protecție a datelor în temeiul articolului 16 din TFUE, în special al Comunicării (2009) 609.

| 62. | AEPD prezintă o serie de propuneri privind noțiunile și conceptele relevante din punct de vedere al protecției datelor care ar trebui luate în considerare în domeniul SSI, de exemplu, luarea în considerare a vieții private începând cu momentul conceperii, evaluarea impactului asupra protecției datelor și a vieții private, cele mai bune tehnici existente. |
| --- | --- |

62.

AEPD prezintă o serie de propuneri privind noțiunile și conceptele relevante din punct de vedere al protecției datelor care ar trebui luate în considerare în domeniul SSI, de exemplu, luarea în considerare a vieții private începând cu momentul conceperii, evaluarea impactului asupra protecției datelor și a vieții private, cele mai bune tehnici existente.

| 63. | AEPD recomandă ca, la punerea în aplicare a viitoarelor instrumente, să se realizeze o evaluare a impactului asupra protecției datelor și a vieții private, fie ca evaluare separată, fie ca parte din evaluarea impactului asupra drepturilor fundamentale generale efectuată de Comisie. |
| --- | --- |

63.

AEPD recomandă ca, la punerea în aplicare a viitoarelor instrumente, să se realizeze o evaluare a impactului asupra protecției datelor și a vieții private, fie ca evaluare separată, fie ca parte din evaluarea impactului asupra drepturilor fundamentale generale efectuată de Comisie.

| 64. | De asemenea, AEPD invită Comisia să elaboreze o politică mai coerentă și mai consecventă cu privire la condițiile prealabile pentru utilizarea biometriei în domeniul SSI, precum și pentru o mai bună aliniere la nivelul UE din punct de vedere al drepturilor persoanelor vizate. |
| --- | --- |

64.

De asemenea, AEPD invită Comisia să elaboreze o politică mai coerentă și mai consecventă cu privire la condițiile prealabile pentru utilizarea biometriei în domeniul SSI, precum și pentru o mai bună aliniere la nivelul UE din punct de vedere al drepturilor persoanelor vizate.

| 65. | În final, AEPD prezintă o serie de observații cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal în contextul gestionării frontierelor, în special de către FRONTEX, și, posibil, în contextul EUROSUR. |
| --- | --- |

65.

În final, AEPD prezintă o serie de observații cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal în contextul gestionării frontierelor, în special de către FRONTEX, și, posibil, în contextul EUROSUR.

Adoptat la Bruxelles, 17 decembrie 2010.

Peter HUSTINX

Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor

---

(1)  JO L 281, 23.11.1995, p. 31.

1

(2)  JO L 8, 12.1.2001, p. 1.

2

(3)  COM(2010) 673 final.

3

(4)  Doc. 5842/2/10.

4

(5)  A 3043-a reuniune a Consiliului Justiție și Afaceri Interne, 8-10 noiembrie 2010, Bruxelles.

5

(6)  Doc. 7039/2/06 JAI 86 CATS 34.

6

(7)  Ciclul de politică al UE pentru combaterea crimei organizate și a infracțiunilor grave internaționale, prezentat în Concluziile din noiembrie 2010, cuprinde patru etape: 1) evoluții ale politicilor pe baza unei evaluări a amenințărilor pe care le reprezintă infracțiunile grave și criminalitatea organizată în Uniunea Europeană (EU SOCTA), 2) elaborarea politicilor și luarea deciziilor prin identificarea de către Consiliu a unui număr limitat de priorități, 3) punerea în aplicare și monitorizarea Planului de acțiune operațional anual (OAP) și 4) la sfârșitul ciclului de politică, o evaluare aprofundată care va servi, de asemenea, drept bază pentru viitorul ciclu de politică.

7

(8)  Avizul din 30 septembrie 2010 privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu – „Prezentare generală asupra modului de gestionare a informațiilor în spațiul de libertate, securitate și justiție”.

8

(9)  Aceasta este o cerință juridică; a se vedea, în special, Hotărârea CEJ în Cauzele conexe C-92/09 și C-93/09 din 2 noiembrie 2010. În contexte mai specifice, AEPD a promovat această abordare și în alte avize privind propuneri legislative legate de spațiul de libertate, securitate și justiție, de exemplu, în avizul din 19 octombrie 2005 referitor la trei propuneri privind Sistemul de Informații Schengen din a doua generație (SIS II); avizul din 20 decembrie 2007 referitor la propunerea de decizie-cadru a Consiliului privind utilizarea datelor din registrul cu numele pasagerilor (PNR) în scopul aplicării legii; avizul din 18 februarie 2009 referitor la propunerea de regulament privind instituirea sistemului „Eurodac” pentru compararea amprentelor digitale în scopul aplicării eficiente a Regulamentului (CE) nr. [.../...][de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de azil prezentate într-unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe sau de către un apatrid]; avizul din 18 februarie 2009 privind propunerea de regulament de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de azil prezentate într-unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe sau un apatrid și avizul din 7 octombrie 2009 referitor la propunerile legate de accesul la EURODAC oferit autorităților de aplicare a legii.

9

(10)  Directiva 2006/24/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 martie 2006 privind păstrarea datelor generate sau prelucrate în legătură cu furnizarea serviciilor de comunicații electronice accesibile publicului sau de rețele de comunicații publice și de modificare a Directivei 2002/58/CE, OJ L 105, 13.4.2006, p. 54.

10

(11)  Protecția datelor este menționată mai precis doar în contextul prelucrării datelor cu caracter personal de către FRONTEX.

11

(12)  Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu și Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind abordarea exhaustivă a protecției datelor în Uniunea Europeană, COM(2010) 609.

12

(13)  În avizul referitor la Comunicarea Comisiei privind Programul de la Stockholm, AEPD a recomandat introducerea unei obligații legale pentru proiectanții și utilizatorii de sisteme de informații de a utiliza sisteme conforme cu principiul „luării în considerare a vieții private începând cu momentul conceperii”.

13

(14)  SEC(2009) 92, 15.1.2009.

14

(15)  C(2009) 3200 final, 12.5.2009.

15

(16)  Avizul AEPD privind sistemele de transport inteligente din iulie 2009 și avizul AEPD privind Comunicarea referitoare la RFID din decembrie 2007; a se vedea, de asemenea, Raportul anual 2006 al AEPD, p.48-49.

16

(17)  AEPD intenționează să adopte un aviz privind cadrul juridic al ENISA tot în luna decembrie 2010.

17

(18)  Comunicat de presă – „Strategia de securitate internă a UE în acțiune – cinci pași către o Europă mai sigură”, Memo 10/598.

18

(19)  Avizul AEPD din 17 mai 2010 privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2007/2004 al Consiliului de instituire a Agenției Europene pentru Gestionarea Cooperării Operative la Frontierele Externe ale Statelor Membre ale Uniunii Europene (FRONTEX).

19

(20)  A se vedea, în special, avizul AEPD referitor la Comunicarea „Prezentare generală asupra modului de gestionare a informațiilor în spațiul de libertate, securitate și justiție”, menționat la nota de subsol 8.

20

(21)  Avizul AEPD din 22 iunie 2010 privind propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului dintre Uniunea Europeană și Statele Unite ale Americii privind prelucrarea și transferul datelor de mesagerie financiară din Uniunea Europeană către Statele Unite ale Americii în cadrul Programului de urmărire a finanțărilor în scopuri teroriste (TFTP II).

21

---

| 1.4.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 101/14 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 101/14

---

Avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor cu privire la propunerea modificată de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea sistemului „Eurodac” pentru compararea amprentelor digitale în scopul aplicării eficace a Regulamentului (CE) nr. (.../...) (de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de protecție internațională prezentate în unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe sau de către un apatrid)

2011/C 101/03

AUTORITATEA EUROPEANĂ PENTRU PROTECȚIA DATELOR,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 16,

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolul 8,

având în vedere Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (1),

având în vedere solicitarea unui aviz, formulată în conformitate cu articolul 28 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date (2),

ADOPTĂ PREZENTUL AVIZ:

I.   INTRODUCERE

| 1. | La 11 octombrie 2010, Comisia Europeană a adoptat o propunere modificată de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea sistemului „Eurodac” pentru compararea amprentelor digitale în scopul aplicării eficace a Regulamentului (CE) nr. (.../...) (de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de protecție internațională prezentate în unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe sau de către un apatrid) („Propunerea”) (3). La aceeași dată, propunerea adoptată de Comisie a fost trimisă la AEPD pentru consultare în conformitate cu articolul 28 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001. AEPD salută faptul că este consultat de Comisie și solicită ca în considerentele Propunerii să se facă trimitere la această consultare. |
| --- | --- |

1.

La 11 octombrie 2010, Comisia Europeană a adoptat o propunere modificată de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea sistemului „Eurodac” pentru compararea amprentelor digitale în scopul aplicării eficace a Regulamentului (CE) nr. (.../...) (de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de protecție internațională prezentate în unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe sau de către un apatrid) („Propunerea”) (3). La aceeași dată, propunerea adoptată de Comisie a fost trimisă la AEPD pentru consultare în conformitate cu articolul 28 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001. AEPD salută faptul că este consultat de Comisie și solicită ca în considerentele Propunerii să se facă trimitere la această consultare.

| 2. | Sistemul Eurodac a fost instituit în temeiul Regulamentului (CE) nr. 2725/2000 privind instituirea sistemului „Eurodac” pentru compararea amprentelor digitale în scopul aplicării eficiente a Convenției de la Dublin (4). În decembrie 2008 (5), Comisia a adoptat o propunere reformată de modificare a Regulamentului Eurodac (denumită în continuare propunerea din decembrie 2008) asupra căreia AEPD și-a prezentat observațiile într-un aviz emis în februarie 2009 (6). |
| --- | --- |

2.

Sistemul Eurodac a fost instituit în temeiul Regulamentului (CE) nr. 2725/2000 privind instituirea sistemului „Eurodac” pentru compararea amprentelor digitale în scopul aplicării eficiente a Convenției de la Dublin (4). În decembrie 2008 (5), Comisia a adoptat o propunere reformată de modificare a Regulamentului Eurodac (denumită în continuare propunerea din decembrie 2008) asupra căreia AEPD și-a prezentat observațiile într-un aviz emis în februarie 2009 (6).

| 3. | Propunerea din decembrie 2008 a fost concepută astfel încât să asigure un sprijin mai eficient aplicării Regulamentului de la Dublin și să abordeze în mod corespunzător preocupările legate de protecția datelor. De asemenea, aceasta a aliniat cadrul de gestionare a sistemelor informatice la cele prevăzute de regulamentele privind SIS II și VIS, prevăzând ca sarcinile de gestionare operațională a Eurodac să fie preluate de viitoarea Agenție pentru gestionarea operațională a sistemelor informatice de mari dimensiuni, în spațiul de libertate, securitate și justiție (7) (denumită în continuare „Agenția IT”) (8). |
| --- | --- |

3.

Propunerea din decembrie 2008 a fost concepută astfel încât să asigure un sprijin mai eficient aplicării Regulamentului de la Dublin și să abordeze în mod corespunzător preocupările legate de protecția datelor. De asemenea, aceasta a aliniat cadrul de gestionare a sistemelor informatice la cele prevăzute de regulamentele privind SIS II și VIS, prevăzând ca sarcinile de gestionare operațională a Eurodac să fie preluate de viitoarea Agenție pentru gestionarea operațională a sistemelor informatice de mari dimensiuni, în spațiul de libertate, securitate și justiție (7) (denumită în continuare „Agenția IT”) (8).

| 4. | Comisia a adoptat apoi o propunere modificată în septembrie 2009 în care a oferit autorităților de aplicare a legii din statele membre și Europol posibilitatea de a avea acces la baza de date centrală Eurodac în scopul prevenirii, depistării și anchetării infracțiunilor de terorism și a altor infracțiuni grave. |
| --- | --- |

4.

Comisia a adoptat apoi o propunere modificată în septembrie 2009 în care a oferit autorităților de aplicare a legii din statele membre și Europol posibilitatea de a avea acces la baza de date centrală Eurodac în scopul prevenirii, depistării și anchetării infracțiunilor de terorism și a altor infracțiuni grave.

| 5. | În special, propunerea în cauză introducea, pe lângă dispozițiile necesare de însoțire, o clauză pasarelă pentru a asigura accesul respectiv în scopul aplicării legii și modifica propunerea din decembrie 2008. Propunerea menționată a fost prezentată în același timp cu propunerea de decizie a Consiliului privind cererea autorităților de aplicare a legii din statele membre și a Europol de comparare a datelor Eurodac în scopul aplicării legii (9) (denumită în continuare „Decizia Consiliului”) care stabilește clar modalitățile acestui acces. În decembrie 2009, AEPD a emis un aviz referitor la această propunere (10). |
| --- | --- |

5.

În special, propunerea în cauză introducea, pe lângă dispozițiile necesare de însoțire, o clauză pasarelă pentru a asigura accesul respectiv în scopul aplicării legii și modifica propunerea din decembrie 2008. Propunerea menționată a fost prezentată în același timp cu propunerea de decizie a Consiliului privind cererea autorităților de aplicare a legii din statele membre și a Europol de comparare a datelor Eurodac în scopul aplicării legii (9) (denumită în continuare „Decizia Consiliului”) care stabilește clar modalitățile acestui acces. În decembrie 2009, AEPD a emis un aviz referitor la această propunere (10).

| 6. | Odată cu intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona și a desființării sistemului pilonilor, propunerea de decizie a Consiliului a devenit caducă și a trebuit să facă obiectul unei retrageri oficiale și să fie înlocuită cu o nouă propunere pentru a se ține seama de noul cadru al TFUE. |
| --- | --- |

6.

Odată cu intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona și a desființării sistemului pilonilor, propunerea de decizie a Consiliului a devenit caducă și a trebuit să facă obiectul unei retrageri oficiale și să fie înlocuită cu o nouă propunere pentru a se ține seama de noul cadru al TFUE.

| 7. | Expunerea de motive la Propunere menționează că, pentru a înregistra progrese în cadrul negocierilor referitoare la pachetul legislativ în materie de azil (11) și pentru a ajunge la un acord cu privire la Regulamentul Eurodac, Comisia a considerat că este mai oportun să elimine din acesta dispozițiile referitoare la accesul în scopul aplicării legii. |
| --- | --- |

7.

Expunerea de motive la Propunere menționează că, pentru a înregistra progrese în cadrul negocierilor referitoare la pachetul legislativ în materie de azil (11) și pentru a ajunge la un acord cu privire la Regulamentul Eurodac, Comisia a considerat că este mai oportun să elimine din acesta dispozițiile referitoare la accesul în scopul aplicării legii.

| 8. | De asemenea, Comisia consideră că prin eliminarea acestei părți (destul de controversate) din propunere se va permite adoptarea mai rapidă a noului Regulament Eurodac și, de asemenea, se va facilita instituirea în timp util a Agenției pentru gestionarea operațională a sistemelor informatice de mari dimensiuni, în spațiul de libertate, securitate și justiție, întrucât acestei agenții îi va reveni și sarcina gestionării Eurodac. |
| --- | --- |

8.

De asemenea, Comisia consideră că prin eliminarea acestei părți (destul de controversate) din propunere se va permite adoptarea mai rapidă a noului Regulament Eurodac și, de asemenea, se va facilita instituirea în timp util a Agenției pentru gestionarea operațională a sistemelor informatice de mari dimensiuni, în spațiul de libertate, securitate și justiție, întrucât acestei agenții îi va reveni și sarcina gestionării Eurodac.

| 9. | În consecință, deși prezenta propunere modificată introduce două dispoziții tehnice, scopul său principal este modificarea propunerii anterioare (și anume cea din septembrie 2009), prin eliminarea opțiunii de acces în scopul aplicării legii. Prin urmare, nu s-a considerat necesară efectuarea unei evaluări speciale a impactului prezentei propuneri. |
| --- | --- |

9.

În consecință, deși prezenta propunere modificată introduce două dispoziții tehnice, scopul său principal este modificarea propunerii anterioare (și anume cea din septembrie 2009), prin eliminarea opțiunii de acces în scopul aplicării legii. Prin urmare, nu s-a considerat necesară efectuarea unei evaluări speciale a impactului prezentei propuneri.

II.   SCOPUL AVIZULUI AEPD

| 10. | AEPD a contribuit deja cu mai multe avize în acest domeniu, după cum s-a menționat anterior. Scopul prezentului aviz este de a formula recomandări de îmbunătățire a propunerii; aceste recomandări sunt întemeiate fie pe noi evoluții, fie pe recomandările formulate anterior și neaplicate încă, atunci când AEPD consideră că argumentele sale nu au fost respectate în mod adecvat sau că aceste recomandări sunt susținute de noi argumente. |
| --- | --- |

10.

AEPD a contribuit deja cu mai multe avize în acest domeniu, după cum s-a menționat anterior. Scopul prezentului aviz este de a formula recomandări de îmbunătățire a propunerii; aceste recomandări sunt întemeiate fie pe noi evoluții, fie pe recomandările formulate anterior și neaplicate încă, atunci când AEPD consideră că argumentele sale nu au fost respectate în mod adecvat sau că aceste recomandări sunt susținute de noi argumente.

| 11. | Prezentul aviz se axează pe următoarele puncte:






  — | eliminarea dispozițiilor referitoare la accesul la Eurodac oferit autorităților de aplicare a legii; |
| --- | --- | --- |

11.

Prezentul aviz se axează pe următoarele puncte:

—

eliminarea dispozițiilor referitoare la accesul la Eurodac oferit autorităților de aplicare a legii;

| — | poziția persoanei fizice ale cărei amprente digitale nu sunt utilizabile; |
| --- | --- |

—

poziția persoanei fizice ale cărei amprente digitale nu sunt utilizabile;

| — | informațiile privind persoana vizată; |
| --- | --- |

—

informațiile privind persoana vizată;

| — | utilizarea celor mai bune tehnici existente ca modalitate de aplicare a conceptului privind luarea în considerare a vieții private începând cu momentul conceperii; |
| --- | --- |

—

utilizarea celor mai bune tehnici existente ca modalitate de aplicare a conceptului privind luarea în considerare a vieții private începând cu momentul conceperii;

| — | consecințele subcontractării (unei părți a) dezvoltării sau gestionării sistemului către o parte terță. |
| --- | --- |

—

consecințele subcontractării (unei părți a) dezvoltării sau gestionării sistemului către o parte terță.

III.   ELIMINAREA DISPOZIȚIILOR REFERITOARE LA ACCESUL OFERIT AUTORITĂȚILOR DE APLICARE A LEGII

| 12. | AEPD salută excluderea din propunerea actuală a posibilității de a acorda autorităților de aplicare a legii accesul la Eurodac. Într-adevăr, cu toate că AEPD nu contestă faptul că guvernele au nevoie de instrumente adecvate pentru a asigura securitatea cetățeanului, aceasta are îndoieli serioase în ceea ce privește legitimitatea acestei propuneri, ținând cont de următoarele considerente. |
| --- | --- |

12.

AEPD salută excluderea din propunerea actuală a posibilității de a acorda autorităților de aplicare a legii accesul la Eurodac. Într-adevăr, cu toate că AEPD nu contestă faptul că guvernele au nevoie de instrumente adecvate pentru a asigura securitatea cetățeanului, aceasta are îndoieli serioase în ceea ce privește legitimitatea acestei propuneri, ținând cont de următoarele considerente.

| 13. | Măsurile de combatere a infracțiunilor de terorism și a altor infracțiuni grave pot reprezenta un motiv legitim pentru a permite prelucrarea datelor cu caracter personal, chiar și atunci când este incompatibilă cu scopurile pentru care datele au fost colectate inițial, cu condiția ca necesitatea imixtiunii să fie sprijinită de elemente clare și indubitabile, iar proporționalitatea prelucrării să fie demonstrată. Acest lucru este cu atât mai necesar cu cât propunerile vizează grup vulnerabil care are nevoie de o protecție sporită deoarece fuge de persecuții. Poziția precară a acestor persoane trebuie luată în considerare în evaluarea necesității și a proporționalității acțiunii propuse. AEPD a subliniat, mai concret, că necesitatea ar trebui dovedită prin demonstrarea cu dovezi substanțiale a legăturii dintre solicitanții de azil și terorism și/sau formele grave de criminalitate. Această demonstrație nu a fost realizată în cadrul propunerilor. |
| --- | --- |

13.

Măsurile de combatere a infracțiunilor de terorism și a altor infracțiuni grave pot reprezenta un motiv legitim pentru a permite prelucrarea datelor cu caracter personal, chiar și atunci când este incompatibilă cu scopurile pentru care datele au fost colectate inițial, cu condiția ca necesitatea imixtiunii să fie sprijinită de elemente clare și indubitabile, iar proporționalitatea prelucrării să fie demonstrată. Acest lucru este cu atât mai necesar cu cât propunerile vizează grup vulnerabil care are nevoie de o protecție sporită deoarece fuge de persecuții. Poziția precară a acestor persoane trebuie luată în considerare în evaluarea necesității și a proporționalității acțiunii propuse. AEPD a subliniat, mai concret, că necesitatea ar trebui dovedită prin demonstrarea cu dovezi substanțiale a legăturii dintre solicitanții de azil și terorism și/sau formele grave de criminalitate. Această demonstrație nu a fost realizată în cadrul propunerilor.

| 14. | La nivel mai general, AEPD a susținut, în nenumărate avize și observații, necesitatea evaluării tuturor instrumentelor existente privind schimbul de informații înainte de propunerea unor instrumente noi, în special în avizele recente „Prezentare generală asupra modului de gestionare a informațiilor în spațiul de libertate, securitate și justiție” (12) și „Politica UE de combatere a terorismului: principale realizări și viitoare provocări” (13). |
| --- | --- |

14.

La nivel mai general, AEPD a susținut, în nenumărate avize și observații, necesitatea evaluării tuturor instrumentelor existente privind schimbul de informații înainte de propunerea unor instrumente noi, în special în avizele recente „Prezentare generală asupra modului de gestionare a informațiilor în spațiul de libertate, securitate și justiție” (12) și „Politica UE de combatere a terorismului: principale realizări și viitoare provocări” (13).

| 15. | Într-adevăr, evaluarea eficacității măsurilor existente, ținând seama de impactul noilor măsuri propuse asupra vieții private, este esențială și ar trebui să joace un rol important în acțiunea Uniunii Europene în acest domeniu, în conformitate cu abordarea înaintată de programul de la Stockholm. În acest caz, o atenție deosebită ar trebui, de exemplu, acordată realizării schimbului de date în cadrul mecanismului Prüm. Schimbul de amprente digitale este prevăzut în acest context și ar trebui să se demonstreze faptul că sistemul are deficiențe majore care justifică accesul la o bază de date precum Eurodac. |
| --- | --- |

15.

Într-adevăr, evaluarea eficacității măsurilor existente, ținând seama de impactul noilor măsuri propuse asupra vieții private, este esențială și ar trebui să joace un rol important în acțiunea Uniunii Europene în acest domeniu, în conformitate cu abordarea înaintată de programul de la Stockholm. În acest caz, o atenție deosebită ar trebui, de exemplu, acordată realizării schimbului de date în cadrul mecanismului Prüm. Schimbul de amprente digitale este prevăzut în acest context și ar trebui să se demonstreze faptul că sistemul are deficiențe majore care justifică accesul la o bază de date precum Eurodac.

| 16. | În concluzie, în aceste avize, la fel ca în multe alte avize anterioare, AEPD recomandă să se acorde o atenție deosebită acelor propuneri care au ca rezultat colectarea de date cu caracter personal de la categorii largi de cetățeni și nu doar de la persoane suspecte. De asemenea, trebuie analizate în mod specific și justificate cazurile în care prelucrarea datelor cu caracter personal este prevăzută în alte scopuri decât cele pentru care aceste date au fost colectate inițial, de exemplu în Eurodac. |
| --- | --- |

16.

În concluzie, în aceste avize, la fel ca în multe alte avize anterioare, AEPD recomandă să se acorde o atenție deosebită acelor propuneri care au ca rezultat colectarea de date cu caracter personal de la categorii largi de cetățeni și nu doar de la persoane suspecte. De asemenea, trebuie analizate în mod specific și justificate cazurile în care prelucrarea datelor cu caracter personal este prevăzută în alte scopuri decât cele pentru care aceste date au fost colectate inițial, de exemplu în Eurodac.

| 17. | În concluzie, AEPD salută eliminarea acestui element din propunerea actuală. |
| --- | --- |

17.

În concluzie, AEPD salută eliminarea acestui element din propunerea actuală.

IV.   POZIȚIA PERSOANELOR FIZICE ALE CĂROR DATE NU POT FI ÎNREGISTRATE

| 18. | Colectarea și prelucrarea suplimentară a amprentelor digitale ocupă, în mod evident, un loc central în sistemul Eurodac. Trebuie subliniat faptul că prelucrarea datelor biometrice precum amprentele digitale ridică probleme specifice și creează riscuri care trebuie abordate. În contextul Propunerii, AEPD dorește să scoată în evidență, în mod specific, problema așa-numitei „imposibilități de înregistrare” (situația în care se află o persoană atunci când, dintr-un motiv oarecare, amprentele sale digitale nu sunt utilizabile). |
| --- | --- |

18.

Colectarea și prelucrarea suplimentară a amprentelor digitale ocupă, în mod evident, un loc central în sistemul Eurodac. Trebuie subliniat faptul că prelucrarea datelor biometrice precum amprentele digitale ridică probleme specifice și creează riscuri care trebuie abordate. În contextul Propunerii, AEPD dorește să scoată în evidență, în mod specific, problema așa-numitei „imposibilități de înregistrare” (situația în care se află o persoană atunci când, dintr-un motiv oarecare, amprentele sale digitale nu sunt utilizabile).

| 19. | Imposibilitatea de înregistrare poate apărea atunci când persoanele au vârfurile degetelor sau mâinile vătămate temporar sau permanent. Această situație se poate datora mai multor factori, cum ar fi boli, handicapuri, răni și arsuri, iar în unele cazuri poate fi legată și de originea etnică sau de ocupație. În special, se pare că un număr semnificativ de lucrători din agricultură și construcții prezintă amprente digitale atât de degradate încât sunt aproape ilizibile. În alte cazuri, a căror frecvență este greu de estimat, se poate întâmpla ca refugiații să se automutileze pentru a nu fi amprentați. |
| --- | --- |

19.

Imposibilitatea de înregistrare poate apărea atunci când persoanele au vârfurile degetelor sau mâinile vătămate temporar sau permanent. Această situație se poate datora mai multor factori, cum ar fi boli, handicapuri, răni și arsuri, iar în unele cazuri poate fi legată și de originea etnică sau de ocupație. În special, se pare că un număr semnificativ de lucrători din agricultură și construcții prezintă amprente digitale atât de degradate încât sunt aproape ilizibile. În alte cazuri, a căror frecvență este greu de estimat, se poate întâmpla ca refugiații să se automutileze pentru a nu fi amprentați.

| 20. | AEPD recunoaște că este dificil să se facă o distincție între resortisanții unei țări terțe care și-au distrus în mod voluntar amprentele digitale pentru a împiedica procesul de identificare și cei care prezintă amprente digitale cu adevărat ilizibile. |
| --- | --- |

20.

AEPD recunoaște că este dificil să se facă o distincție între resortisanții unei țări terțe care și-au distrus în mod voluntar amprentele digitale pentru a împiedica procesul de identificare și cei care prezintă amprente digitale cu adevărat ilizibile.

| 21. | Cu toate acestea, este extrem de important să se asigure faptul că „imposibilitatea de înregistrare” nu duce, în sine, la un refuz al drepturilor pentru solicitanții de azil. Nu ar fi acceptabil, de exemplu, ca incapacitatea de a înregistra datele să fie interpretată, în mod sistematic, ca o încercare de fraudă și să ducă la refuzul examinării unei cereri de azil sau la retragerea asistenței pentru un solicitant de azil. Dacă așa ar sta lucrurile, ar însemna că posibilitatea luării amprentelor digitale ar reprezenta unul dintre criteriile de recunoaștere a statutului de solicitant de azil. Scopul Eurodac este acela de a facilita aplicarea Convenției de la Dublin și nu de a adăuga un criteriu („prezentarea unor amprente digitale utilizabile”) pentru a acorda unei persoane statutul de solicitant de azil. Aceasta ar constitui o încălcare a principiului limitării scopului și a spiritului dreptului la azil, cel puțin. |
| --- | --- |

21.

Cu toate acestea, este extrem de important să se asigure faptul că „imposibilitatea de înregistrare” nu duce, în sine, la un refuz al drepturilor pentru solicitanții de azil. Nu ar fi acceptabil, de exemplu, ca incapacitatea de a înregistra datele să fie interpretată, în mod sistematic, ca o încercare de fraudă și să ducă la refuzul examinării unei cereri de azil sau la retragerea asistenței pentru un solicitant de azil. Dacă așa ar sta lucrurile, ar însemna că posibilitatea luării amprentelor digitale ar reprezenta unul dintre criteriile de recunoaștere a statutului de solicitant de azil. Scopul Eurodac este acela de a facilita aplicarea Convenției de la Dublin și nu de a adăuga un criteriu („prezentarea unor amprente digitale utilizabile”) pentru a acorda unei persoane statutul de solicitant de azil. Aceasta ar constitui o încălcare a principiului limitării scopului și a spiritului dreptului la azil, cel puțin.

| 22. | În final, AEPD insistă și asupra faptului că prezenta propunere ar trebui să fie în conformitate cu celelalte directive relevante din acest domeniu. Mai precis, „Directiva privind standardele minime” impune ca fiecare cerere să fie evaluată individual și nu menționează, cu siguranță, imposibilitatea de înregistrare a datelor drept criteriu pentru examinarea cererii de azil (14). |
| --- | --- |

22.

În final, AEPD insistă și asupra faptului că prezenta propunere ar trebui să fie în conformitate cu celelalte directive relevante din acest domeniu. Mai precis, „Directiva privind standardele minime” impune ca fiecare cerere să fie evaluată individual și nu menționează, cu siguranță, imposibilitatea de înregistrare a datelor drept criteriu pentru examinarea cererii de azil (14).

| 23. | Propunerea actuală deja prevede parțial imposibilitatea de înregistrare la articolul 6 alineatul (1) și 6 alineatul (2) (15). |
| --- | --- |

23.

Propunerea actuală deja prevede parțial imposibilitatea de înregistrare la articolul 6 alineatul (1) și 6 alineatul (2) (15).

| 24. | Aceste dispoziții iau însă în calcul doar ipoteza imposibilității temporare de înregistrare a datelor, în timp ce, într-un număr semnificativ de cazuri, această imposibilitate va fi permanentă. Articolul 1 din Regulamentul de modificare a instrucțiunilor consulare comune (16) prevede astfel de cazuri și stipulează că: „[...] statele membre garantează instituirea unor proceduri corespunzătoare, prin care să se garanteze demnitatea solicitantului, în caz de dificultăți de înregistrare. Faptul că amprentarea este fizic imposibilă nu afectează eliberarea sau refuzul unei vize”. |
| --- | --- |

24.

Aceste dispoziții iau însă în calcul doar ipoteza imposibilității temporare de înregistrare a datelor, în timp ce, într-un număr semnificativ de cazuri, această imposibilitate va fi permanentă. Articolul 1 din Regulamentul de modificare a instrucțiunilor consulare comune (16) prevede astfel de cazuri și stipulează că: „[...] statele membre garantează instituirea unor proceduri corespunzătoare, prin care să se garanteze demnitatea solicitantului, în caz de dificultăți de înregistrare. Faptul că amprentarea este fizic imposibilă nu afectează eliberarea sau refuzul unei vize”.

| 25. | Pentru a lua în considerare astfel de cazuri în contextul Eurodac, AEPD recomandă introducerea în articolul 6 a unei dispoziții inspirate de aceasta, având următorul text: „Imposibilitatea temporară sau permanentă de a prezenta amprente utilizabile nu afectează situația juridică a persoanei fizice și, în orice caz, nu poate constitui un motiv suficient pentru a refuza examinarea sau pentru a respinge o cerere de azil.” |
| --- | --- |

25.

Pentru a lua în considerare astfel de cazuri în contextul Eurodac, AEPD recomandă introducerea în articolul 6 a unei dispoziții inspirate de aceasta, având următorul text: „Imposibilitatea temporară sau permanentă de a prezenta amprente utilizabile nu afectează situația juridică a persoanei fizice și, în orice caz, nu poate constitui un motiv suficient pentru a refuza examinarea sau pentru a respinge o cerere de azil.”

V.   DREPTUL LA INFORMARE AL PERSOANELOR VIZATE

| 26. | AEPD menționează că aplicarea eficientă a dreptului la informare este esențială pentru buna funcționare a Eurodac. În special, este esențial să se asigure că informațiile sunt furnizate astfel încât să permită solicitantului de azil înțelegerea deplină a situației sale, precum și a sferei drepturilor de care beneficiază, inclusiv a etapelor procedurale pe care le poate parcurge în urma deciziilor administrative adoptate în cazul său. De asemenea, AEPD amintește că dreptul de acces reprezintă un element fundamental al protecției datelor, astfel cum se prevede, în special, la articolul 8 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene. |
| --- | --- |

26.

AEPD menționează că aplicarea eficientă a dreptului la informare este esențială pentru buna funcționare a Eurodac. În special, este esențial să se asigure că informațiile sunt furnizate astfel încât să permită solicitantului de azil înțelegerea deplină a situației sale, precum și a sferei drepturilor de care beneficiază, inclusiv a etapelor procedurale pe care le poate parcurge în urma deciziilor administrative adoptate în cazul său. De asemenea, AEPD amintește că dreptul de acces reprezintă un element fundamental al protecției datelor, astfel cum se prevede, în special, la articolul 8 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene.

| 27. | AEPD a subliniat deja acest aspect în avizul său anterior referitor la EURODAC. Întrucât modificarea propusă nu a fost acceptată, AEPD dorește să evidențieze importanța acestei chestiuni. |
| --- | --- |

27.

AEPD a subliniat deja acest aspect în avizul său anterior referitor la EURODAC. Întrucât modificarea propusă nu a fost acceptată, AEPD dorește să evidențieze importanța acestei chestiuni.

| 28. | Articolul 24 din Propunere are următorul conținut:
  „O persoană care intră sub incidența prezentului regulament este informată de către statul membru de origine în scris, și dacă este cazul, oral, într-o limbă pe care aceasta o înțelege sau despre care se poate presupune în mod rezonabil că o înțelege, cu privire la:
  [...]






  (e) | existența dreptului de acces la datele care o privesc și a dreptului de a cere rectificarea datelor eronate referitoare la aceasta sau ștergerea datelor care o privesc, prelucrate în mod ilegal, precum și a dreptului de a primi informații despre procedurile de exercitare a acestor drepturi, inclusiv datele de contact ale controlorului și ale autorităților naționale de supraveghere și control menționate la articolul 25 alineatul (1).” |
| --- | --- | --- |

28.

Articolul 24 din Propunere are următorul conținut:

„O persoană care intră sub incidența prezentului regulament este informată de către statul membru de origine în scris, și dacă este cazul, oral, într-o limbă pe care aceasta o înțelege sau despre care se poate presupune în mod rezonabil că o înțelege, cu privire la:

[...]

(e)

existența dreptului de acces la datele care o privesc și a dreptului de a cere rectificarea datelor eronate referitoare la aceasta sau ștergerea datelor care o privesc, prelucrate în mod ilegal, precum și a dreptului de a primi informații despre procedurile de exercitare a acestor drepturi, inclusiv datele de contact ale controlorului și ale autorităților naționale de supraveghere și control menționate la articolul 25 alineatul (1).”

| 29. | AEPD propune reformularea articolului 24 pentru a clarifica drepturile care trebuie acordate solicitantului. Formularea propusă este neclară, întrucât poate fi interpretată în sensul considerării „dreptului de a primi informații despre procedurile de exercitare a acestor drepturi [...]” separat față de dreptul de acces la date și/sau a dreptului de a cere rectificarea datelor eronate [...]. În plus, conform formulării actuale a dispoziției susmenționate, statele membre trebuie să informeze persoana care intră sub incidența regulamentului nu cu privire la conținutul drepturilor, ci cu privire la „existența” acestora. Având în vedere că aceasta din urmă pare a fi doar o chestiune stilistică, AEPD propune ca articolul 24 să fie reformulat după cum urmează: „O persoană care intră sub incidența prezentului regulament este informată de către statul membru de origine [...] cu privire la [...] (g) dreptul de acces la datele care o privesc și dreptul de a cere rectificarea datelor eronate referitoare la aceasta sau ștergerea datelor care o privesc, prelucrate în mod ilegal”. |
| --- | --- |

29.

AEPD propune reformularea articolului 24 pentru a clarifica drepturile care trebuie acordate solicitantului. Formularea propusă este neclară, întrucât poate fi interpretată în sensul considerării „dreptului de a primi informații despre procedurile de exercitare a acestor drepturi [...]” separat față de dreptul de acces la date și/sau a dreptului de a cere rectificarea datelor eronate [...]. În plus, conform formulării actuale a dispoziției susmenționate, statele membre trebuie să informeze persoana care intră sub incidența regulamentului nu cu privire la conținutul drepturilor, ci cu privire la „existența” acestora. Având în vedere că aceasta din urmă pare a fi doar o chestiune stilistică, AEPD propune ca articolul 24 să fie reformulat după cum urmează: „O persoană care intră sub incidența prezentului regulament este informată de către statul membru de origine [...] cu privire la [...] (g) dreptul de acces la datele care o privesc și dreptul de a cere rectificarea datelor eronate referitoare la aceasta sau ștergerea datelor care o privesc, prelucrate în mod ilegal”.

VI.   CELE MAI BUNE TEHNICI EXISTENTE

| 30. | Articolul 4 alineatul (1) din propunere stipulează: „După o perioadă de tranziție, o autoritate de gestionare, finanțată de la bugetul general al Uniunii Europene, este responsabilă de gestionarea operațională a Eurodac. Autoritatea de gestionare asigură, în cooperare cu statele membre, faptul că sistemul central dispune în orice moment de cea mai bună tehnologie existentă, sub rezerva unei analize cost-beneficiu”. Deși AEPD salută cerința prevăzută la articolul 4 alineatul (1), dorește să remarce faptul că expresia „cea mai bună tehnologie existentă” menționată în cadrul dispoziției de mai sus ar trebui înlocuită cu formularea „cele mai bune tehnici existente”, care include atât tehnologia utilizată, cât și modul în care instalația este concepută, construită, întreținută și exploatată. |
| --- | --- |

30.

Articolul 4 alineatul (1) din propunere stipulează: „După o perioadă de tranziție, o autoritate de gestionare, finanțată de la bugetul general al Uniunii Europene, este responsabilă de gestionarea operațională a Eurodac. Autoritatea de gestionare asigură, în cooperare cu statele membre, faptul că sistemul central dispune în orice moment de cea mai bună tehnologie existentă, sub rezerva unei analize cost-beneficiu”. Deși AEPD salută cerința prevăzută la articolul 4 alineatul (1), dorește să remarce faptul că expresia „cea mai bună tehnologie existentă” menționată în cadrul dispoziției de mai sus ar trebui înlocuită cu formularea „cele mai bune tehnici existente”, care include atât tehnologia utilizată, cât și modul în care instalația este concepută, construită, întreținută și exploatată.

| 31. | Acest lucru este important, deoarece noțiunea de „cele mai bune tehnici existente” este mai largă și acoperă diferite aspecte care contribuie la aplicarea conceptului privind „luarea în considerare a vieții private începând cu momentul conceperii”, care este considerat un principiu esențial în revizuirea cadrului juridic al UE privind protecția datelor. AEPD subliniază faptul că protecția datelor poate fi pusă în aplicare prin diferite mijloace, care nu sunt toate de natură tehnologică. Este, într-adevăr, important să se analizeze nu doar tehnologia, ci și modul în care aceasta este utilizată ca instrument în vederea atingerii scopului imediat al prelucrării datelor. Procesele operaționale trebuie orientate către realizarea acestui scop, transpus în proceduri și în structuri organizaționale. |
| --- | --- |

31.

Acest lucru este important, deoarece noțiunea de „cele mai bune tehnici existente” este mai largă și acoperă diferite aspecte care contribuie la aplicarea conceptului privind „luarea în considerare a vieții private începând cu momentul conceperii”, care este considerat un principiu esențial în revizuirea cadrului juridic al UE privind protecția datelor. AEPD subliniază faptul că protecția datelor poate fi pusă în aplicare prin diferite mijloace, care nu sunt toate de natură tehnologică. Este, într-adevăr, important să se analizeze nu doar tehnologia, ci și modul în care aceasta este utilizată ca instrument în vederea atingerii scopului imediat al prelucrării datelor. Procesele operaționale trebuie orientate către realizarea acestui scop, transpus în proceduri și în structuri organizaționale.

| 32. | În acest sens și la nivel mai general, AEPD ar dori să reitereze recomandarea făcută în avizele precedente (17) cu privire la necesitatea identificării și promovării de către Comisie, împreună cu părțile interesate din industrie, a „celor mai bune tehnici existente”, respectând aceeași procedură adoptată de Comisie în domeniul protecției mediului (18). „Cele mai bune tehnici existente” trebuie să însemne stadiul cel mai eficient și cel mai avansat în dezvoltarea tehnologiilor și a metodelor de exploatare a acestora, care indică adecvarea din punct de vedere practic a anumitor tehnici pentru a asigura, în conformitate cu cadrul UE privind protecția vieții private și a datelor, un prag de detectare determinat. Cele mai bune tehnici existente trebuie concepute astfel încât să prevină și, atunci când acest lucru nu este realizabil, să reducă la un nivel adecvat riscurile de securitate legate de această prelucrare a datelor și să minimizeze, pe cât posibil, impactul lor asupra vieții private. |
| --- | --- |

32.

În acest sens și la nivel mai general, AEPD ar dori să reitereze recomandarea făcută în avizele precedente (17) cu privire la necesitatea identificării și promovării de către Comisie, împreună cu părțile interesate din industrie, a „celor mai bune tehnici existente”, respectând aceeași procedură adoptată de Comisie în domeniul protecției mediului (18). „Cele mai bune tehnici existente” trebuie să însemne stadiul cel mai eficient și cel mai avansat în dezvoltarea tehnologiilor și a metodelor de exploatare a acestora, care indică adecvarea din punct de vedere practic a anumitor tehnici pentru a asigura, în conformitate cu cadrul UE privind protecția vieții private și a datelor, un prag de detectare determinat. Cele mai bune tehnici existente trebuie concepute astfel încât să prevină și, atunci când acest lucru nu este realizabil, să reducă la un nivel adecvat riscurile de securitate legate de această prelucrare a datelor și să minimizeze, pe cât posibil, impactul lor asupra vieții private.

| 33. | De asemenea, acest proces ar trebui să furnizeze documente de referință privind „cele mai bune tehnici existente”, care pot oferi orientări extrem de utile pentru gestionarea altor sisteme informatice europene la scară largă, și să consolideze armonizarea acestor măsuri pe întreg teritoriul UE. Nu în ultimul rând, identificarea celor mai bune tehnici existente care facilitează protecția vieții private și securitatea va contribui la îndeplinirea rolului de supraveghere de către autoritățile pentru protecția datelor prin furnizarea acestora de referințe tehnice conforme privind protecția vieții private și a datelor, adoptate de controlorii de date. |
| --- | --- |

33.

De asemenea, acest proces ar trebui să furnizeze documente de referință privind „cele mai bune tehnici existente”, care pot oferi orientări extrem de utile pentru gestionarea altor sisteme informatice europene la scară largă, și să consolideze armonizarea acestor măsuri pe întreg teritoriul UE. Nu în ultimul rând, identificarea celor mai bune tehnici existente care facilitează protecția vieții private și securitatea va contribui la îndeplinirea rolului de supraveghere de către autoritățile pentru protecția datelor prin furnizarea acestora de referințe tehnice conforme privind protecția vieții private și a datelor, adoptate de controlorii de date.

VII.   SUBCONTRACTAREA

| 34. | AEPD observă că Propunerea nu abordează problema subcontractării unei părți a sarcinilor Comisiei (19) către o altă organizație sau entitate (precum o companie privată). Totuși, subcontractarea este utilizată în mod obișnuit de Comisie în dezvoltarea și gestionarea atât a sistemului, cât și a infrastructurii de comunicare. Deși subcontractarea activităților nu este, în sine, contrară cerințelor de protecție a datelor, ar trebui instituite garanții importante pentru a asigura faptul că aplicabilitatea Regulamentului (CE) nr. 45/2001, inclusiv supravegherea de către AEPD a protecției datelor, rămâne în întregime neafectată de subcontractare. Mai mult decât atât, ar trebui, de asemenea, adoptate garanții suplimentare cu caracter mai tehnic. |
| --- | --- |

34.

AEPD observă că Propunerea nu abordează problema subcontractării unei părți a sarcinilor Comisiei (19) către o altă organizație sau entitate (precum o companie privată). Totuși, subcontractarea este utilizată în mod obișnuit de Comisie în dezvoltarea și gestionarea atât a sistemului, cât și a infrastructurii de comunicare. Deși subcontractarea activităților nu este, în sine, contrară cerințelor de protecție a datelor, ar trebui instituite garanții importante pentru a asigura faptul că aplicabilitatea Regulamentului (CE) nr. 45/2001, inclusiv supravegherea de către AEPD a protecției datelor, rămâne în întregime neafectată de subcontractare. Mai mult decât atât, ar trebui, de asemenea, adoptate garanții suplimentare cu caracter mai tehnic.

| 35. | În acest sens, AEPD propune ca, în cadrul revizuirii Regulamentului EURODAC să se prevadă mutatis mutandis garanții juridice similare celor avute în vedere în cadrul instrumentelor juridice SIS II, precizând că, și în cazul în care Comisia subcontractează o parte a sarcinilor sale unui alt organism sau unei alte organizații, aceasta trebuie să se asigure că AEPD are dreptul și posibilitatea de a-și îndeplini pe deplin misiunea, inclusiv de a proceda la verificări la fața locului, și de a exercita orice alte competențe conferite în temeiul articolului 47 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001. |
| --- | --- |

35.

În acest sens, AEPD propune ca, în cadrul revizuirii Regulamentului EURODAC să se prevadă mutatis mutandis garanții juridice similare celor avute în vedere în cadrul instrumentelor juridice SIS II, precizând că, și în cazul în care Comisia subcontractează o parte a sarcinilor sale unui alt organism sau unei alte organizații, aceasta trebuie să se asigure că AEPD are dreptul și posibilitatea de a-și îndeplini pe deplin misiunea, inclusiv de a proceda la verificări la fața locului, și de a exercita orice alte competențe conferite în temeiul articolului 47 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001.

VIII.   CONCLUZII

| 36. | AEPD salută faptul că este consultată de către Comisie și solicită să se facă trimitere la această consultare în considerentele Propunerii. |
| --- | --- |

36.

AEPD salută faptul că este consultată de către Comisie și solicită să se facă trimitere la această consultare în considerentele Propunerii.

| 37. | AEPD salută excluderea din propunerea actuală a posibilității de a acorda autorităților de aplicare a legii accesul la Eurodac. |
| --- | --- |

37.

AEPD salută excluderea din propunerea actuală a posibilității de a acorda autorităților de aplicare a legii accesul la Eurodac.

| 38. | Colectarea și prelucrarea ulterioară a amprentelor digitale ocupă un loc central în sistemul Eurodac. AEPD subliniază faptul că prelucrarea datelor biometrice precum amprentele digitale ridică probleme specifice și creează riscuri care trebuie abordate. În special, AEPD subliniază problema așa-numitei „imposibilități de înregistrare” (situația în care se află o persoană atunci când, dintr-un motiv oarecare, amprentele sale digitale nu sunt utilizabile). Imposibilitatea de înregistrare nu trebuie să ducă, în sine, la refuzul drepturilor pentru solicitanții de azil. |
| --- | --- |

38.

Colectarea și prelucrarea ulterioară a amprentelor digitale ocupă un loc central în sistemul Eurodac. AEPD subliniază faptul că prelucrarea datelor biometrice precum amprentele digitale ridică probleme specifice și creează riscuri care trebuie abordate. În special, AEPD subliniază problema așa-numitei „imposibilități de înregistrare” (situația în care se află o persoană atunci când, dintr-un motiv oarecare, amprentele sale digitale nu sunt utilizabile). Imposibilitatea de înregistrare nu trebuie să ducă, în sine, la refuzul drepturilor pentru solicitanții de azil.

| 39. | AEPD recomandă introducerea, la articolul 6a al propunerii, a unei dispoziții formulate după cum urmează: „Imposibilitatea temporară sau permanentă de a prezenta amprente utilizabile nu afectează situația juridică a persoanei fizice și, în orice caz, nu poate constitui un motiv suficient pentru a refuza examinarea sau pentru a respinge o cerere de azil.” |
| --- | --- |

39.

AEPD recomandă introducerea, la articolul 6a al propunerii, a unei dispoziții formulate după cum urmează: „Imposibilitatea temporară sau permanentă de a prezenta amprente utilizabile nu afectează situația juridică a persoanei fizice și, în orice caz, nu poate constitui un motiv suficient pentru a refuza examinarea sau pentru a respinge o cerere de azil.”

| 40. | AEPD menționează că punerea în aplicare eficientă a dreptului la informare este esențială pentru buna funcționare a Eurodac, pentru a se asigura că informațiile sunt furnizate astfel încât să permită solicitantului de azil înțelegerea deplină a situației sale, precum și a sferei drepturilor de care beneficiază, inclusiv a etapelor procedurale pe care le poate urma ulterior deciziilor administrative adoptate în cazul său. AEPD propune reformularea articolului 24 al Propunerii pentru a clarifica drepturile care trebuie acordate solicitantului de azil. |
| --- | --- |

40.

AEPD menționează că punerea în aplicare eficientă a dreptului la informare este esențială pentru buna funcționare a Eurodac, pentru a se asigura că informațiile sunt furnizate astfel încât să permită solicitantului de azil înțelegerea deplină a situației sale, precum și a sferei drepturilor de care beneficiază, inclusiv a etapelor procedurale pe care le poate urma ulterior deciziilor administrative adoptate în cazul său. AEPD propune reformularea articolului 24 al Propunerii pentru a clarifica drepturile care trebuie acordate solicitantului de azil.

| 41. | AEPD recomandă modificarea articolului 4 alineatul (1) din Propunere, în sensul utilizării expresiei „cele mai bune tehnici existente” în locul expresiei „cele mai bune tehnologii”. Cele mai bune tehnici existente cuprind atât tehnologia folosită, cât și modul în care instalația este concepută, construită, întreținută și exploatată. |
| --- | --- |

41.

AEPD recomandă modificarea articolului 4 alineatul (1) din Propunere, în sensul utilizării expresiei „cele mai bune tehnici existente” în locul expresiei „cele mai bune tehnologii”. Cele mai bune tehnici existente cuprind atât tehnologia folosită, cât și modul în care instalația este concepută, construită, întreținută și exploatată.

| 42. | În ceea ce privește problema subcontractării unei părți a sarcinilor Comisiei către o altă organizație sau entitate (cum ar fi o companie privată), AEPD recomandă instituirea unor garanții pentru a asigura faptul că aplicabilitatea Regulamentului (CE) nr. 45/2001, inclusiv supravegherea de către AEPD a protecției datelor, rămâne în întregime neafectată de subcontractarea activităților. Mai mult decât atât, ar trebui, de asemenea, adoptate garanții suplimentare cu caracter mai tehnic. |
| --- | --- |

42.

În ceea ce privește problema subcontractării unei părți a sarcinilor Comisiei către o altă organizație sau entitate (cum ar fi o companie privată), AEPD recomandă instituirea unor garanții pentru a asigura faptul că aplicabilitatea Regulamentului (CE) nr. 45/2001, inclusiv supravegherea de către AEPD a protecției datelor, rămâne în întregime neafectată de subcontractarea activităților. Mai mult decât atât, ar trebui, de asemenea, adoptate garanții suplimentare cu caracter mai tehnic.

Adoptat la Bruxelles, 15 decembrie 2010.

Peter HUSTINX

Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor

---

(1)  JO L 281, 23.11.1995, p. 31.

1

(2)  JO L 8, 12.1.2001, p. 1.

2

(3)  COM(2010) 555 final.

3

(4)  JO L 62, 5.3.2002, p. 1.

4

(5)  Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea sistemului „Eurodac” pentru compararea amprentelor digitale în scopul aplicării eficiente a Regulamentului (CE) nr. (.../...) (de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de azil prezentate în unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe sau de către un apatrid), COM(2008) 825 final.

5

(6)  Avizul din 18 februarie 2009 privind propunerea de regulament privind instituirea sistemului „Eurodac” pentru compararea amprentelor digitale în scopul aplicării eficiente a Regulamentului (CE) nr. (.../...) (de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de azil prezentate în unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe sau de către un apatrid) [COM(2008) 825], JO C 229, 23.9.2009, p. 6.

6

(7)  Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Agenției pentru gestionarea operațională a sistemelor informatice de mari dimensiuni, în spațiul de libertate, securitate și justiție [COM(2009) 293 final] a fost adoptată la 24 iunie 2009. La 19 martie 2010 a fost adoptată o propunere modificată: Propunere modificată de Regulamentul (UE) nr. .../... al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Agenției pentru gestionarea operațională a sistemelor informatice la scară largă, în spațiul de libertate, securitate și justiție, COM(2010) 93.

7

(8)  AEPD a emis un aviz privind instituirea Agenției IT (Avizul din 7 decembrie 2009 privind Propunerea de regulament de instituire a Agenției pentru gestionarea operațională a unor sisteme informatice de mari dimensiuni, în spațiul de libertate, securitate și justiție și privind Propunerea de decizie a Consiliului de încredințare a atribuțiilor privind gestionarea operațională SIS II și VIS, în aplicarea titlului VI din Tratatul UE, agenției (JO C 70, 19.3.2010, p. 13).

8

(9)  COM(2009) 344.

9

(10)  Avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor cu privire la propunerea modificată de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea sistemului „Eurodac” pentru compararea amprentelor digitale în scopul aplicării eficace a Regulamentului (CE) nr. (.../...) (de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de protecție internațională prezentate în unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe sau de către un apatrid) și la propunerea de decizie a Consiliului privind cererea autorităților de aplicare a legii din statele membre și a Europol de comparare a datelor Eurodac în scopul aplicării legii, JO C 92, 10.4.2010, p. 1.

10

(11)  „Pachetul legislativ în materie de azil” vizează îmbunătățirea modului de funcționare a sistemului european de azil și consolidează drepturile solicitanților de azil. Acest pachet conține modificări ale Directivei privind condițiile de primire (DCP), ale Regulamentului de la Dublin și ale Regulamentului Eurodac. De asemenea, pachetul prevede înființarea unui Birou European de Sprijin pentru Azil (EASO), precum și adoptarea unei decizii care să faciliteze finanțarea BESA prin redistribuirea unor fonduri alocate în prezent Fondului european pentru refugiați.

11

(12)  Avizul AEPD din 30 septembrie 2010 privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu – „Prezentare generală asupra modului de gestionare a informațiilor în spațiul de libertate, securitate și justiție”, disponibil pe pagina de internet.

12

(13)  Avizul AEPD din 24 noiembrie 2010 privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu referitoare la Politica UE de combatere a terorismului: principale realizări și viitoare provocări, disponibil pe pagina de internet.

13

(14)  A se vedea, în special, articolul 4 alineatul (3) din Directiva 2004/83/CE a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind standardele minime referitoare la condițiile pe care trebuie să le îndeplinească resortisanții țărilor terțe sau apatrizii pentru a putea beneficia de statutul de refugiat sau persoanele care, din alte motive, au nevoie de protecție internațională și referitoare la conținutul protecției acordate, JO L 304, 30.9.2004, p. 12.

14

15

„(1)   În cazul în care starea vârfurilor degetelor nu permite luarea amprentelor digitale la o calitate care să asigure o comparare adecvată în conformitate cu articolul 18 din prezentul regulament, statul membru de origine va lua din nou amprentele digitale ale solicitantului și le va retransmite cât mai curând posibil, dar nu mai târziu de 48 de ore de la momentul la care acestea au fost luate în mod adecvat.”

„(2)   Prin derogare de la alineatul (1), atunci când nu este posibil să se ia amprentele digitale ale unui solicitant din motive legate de sănătatea acestuia sau de protecția sănătății publice, statele membre iau și transmit amprentele digitale ale solicitantului cât mai curând posibil, dar nu mai târziu de 48 de ore de la momentul la care aceste motive nu mai sunt valabile.”

(16)  Regulamentul (CE) nr. 390/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2009 de modificare a Instrucțiunilor consulare comune privind vizele adresate misiunilor diplomatice și oficiilor consulare în legătură cu introducerea biometriei, inclusiv a dispozițiilor privind organizarea primirii și prelucrării cererilor de viză, JO L 131, 28.5.2009, p. 1.

16

(17)  Avizul AEPD privind sistemele de transport inteligente din iulie 2009; Avizul AEPD privind comunicarea referitoare la RFID din decembrie 2007; Raportul anual 2006 al AEPD, pp. 48 și 49.

17

(18)  http://eippcb.jrc.es/

18

(19)  Sau, în viitor, ale autorității de gestionare, după cum s-a menționat anterior. Referirile la Comisie de la acest alineat trebuie înțelese ca referiri la instituția sau organismul european care acționează în calitate de controlor de date pentru Eurodac.

19

---

| 1.4.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 101/20 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 101/20

---

Avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Agenția Europeană pentru Securitatea Rețelelor Informatice și a Datelor (ENISA)

2011/C 101/04

AUTORITATEA EUROPEANĂ PENTRU PROTECȚIA DATELOR,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 16,

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolele 7 și 8,

având în vedere Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (1),

având în vedere solicitarea unui aviz în conformitate cu articolul 28 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date (2),

ADOPTĂ PREZENTUL AVIZ:

I.   INTRODUCERE

Descrierea propunerii

| 1. | La 30 septembrie 2010, Comisia a adoptat o propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind ENISA, Agenția Europeană pentru Securitatea Rețelelor Informatice și a Datelor (3). |
| --- | --- |

1.

La 30 septembrie 2010, Comisia a adoptat o propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind ENISA, Agenția Europeană pentru Securitatea Rețelelor Informatice și a Datelor (3).

| 2. | ENISA a fost înființată în martie 2004, pentru o perioadă inițială de cinci ani, prin Regulamentul (CE) nr. 460/2004 (4). În 2008, Regulamentul (CE) nr. 1007/2008 (5) a prelungit mandatul până în martie 2012. |
| --- | --- |

2.

ENISA a fost înființată în martie 2004, pentru o perioadă inițială de cinci ani, prin Regulamentul (CE) nr. 460/2004 (4). În 2008, Regulamentul (CE) nr. 1007/2008 (5) a prelungit mandatul până în martie 2012.

| 3. | În conformitate cu articolul 1 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 460/2004, agenția a fost înființată în vederea asigurării unui nivel ridicat și eficient al securității rețelelor informatice și a datelor în Uniune și pentru a contribui la buna funcționare a pieței interne. |
| --- | --- |

3.

În conformitate cu articolul 1 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 460/2004, agenția a fost înființată în vederea asigurării unui nivel ridicat și eficient al securității rețelelor informatice și a datelor în Uniune și pentru a contribui la buna funcționare a pieței interne.

| 4. | Propunerea Comisiei are în vedere modernizarea agenției, consolidarea competențelor acesteia și acordarea unui nou mandat pentru o perioadă de cinci ani, care va permite continuitatea activităților agenției ulterior lunii martie 2012 (6). |
| --- | --- |

4.

Propunerea Comisiei are în vedere modernizarea agenției, consolidarea competențelor acesteia și acordarea unui nou mandat pentru o perioadă de cinci ani, care va permite continuitatea activităților agenției ulterior lunii martie 2012 (6).

| 5. | Temeiul juridic al propunerii de regulament este articolul 114 din TFUE (7), care conferă Uniunii competența de a adopta măsuri în scopul instituirii sau asigurării funcționării pieței interne. Articolul 114 din TFUE este succesorul articolului 95 din fostul Tratat CE pe care se bazau regulamentele anterioare privind ENISA (8). |
| --- | --- |

5.

Temeiul juridic al propunerii de regulament este articolul 114 din TFUE (7), care conferă Uniunii competența de a adopta măsuri în scopul instituirii sau asigurării funcționării pieței interne. Articolul 114 din TFUE este succesorul articolului 95 din fostul Tratat CE pe care se bazau regulamentele anterioare privind ENISA (8).

| 6. | Expunerea de motive care însoțește propunerea menționează că prevenirea și combaterea criminalității a devenit o atribuție comună în urma intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona. Acesta a creat posibilitatea ca ENISA să joace un rol de platformă privind aspectele legate de securitatea rețelelor informatice și a datelor (SRD) în cadrul combaterii criminalității informatice și să efectueze schimburi de opinii și bune practici cu autoritățile din domeniul protecției informatice, aplicării legii și protecției datelor. |
| --- | --- |

6.

Expunerea de motive care însoțește propunerea menționează că prevenirea și combaterea criminalității a devenit o atribuție comună în urma intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona. Acesta a creat posibilitatea ca ENISA să joace un rol de platformă privind aspectele legate de securitatea rețelelor informatice și a datelor (SRD) în cadrul combaterii criminalității informatice și să efectueze schimburi de opinii și bune practici cu autoritățile din domeniul protecției informatice, aplicării legii și protecției datelor.

| 7. | Dintre opțiunile avute la dispoziție, Comisia a ales să propună o extindere a sarcinilor ENISA și să includă autoritățile de aplicare a legii și de protecție a datelor în Grupul permanent al factorilor interesați cu drepturi depline al agenției. Noul mandat nu include atribuții operaționale, ci actualizează și reformulează atribuțiile actuale. |
| --- | --- |

7.

Dintre opțiunile avute la dispoziție, Comisia a ales să propună o extindere a sarcinilor ENISA și să includă autoritățile de aplicare a legii și de protecție a datelor în Grupul permanent al factorilor interesați cu drepturi depline al agenției. Noul mandat nu include atribuții operaționale, ci actualizează și reformulează atribuțiile actuale.

Consultarea AEPD

| 8. | La 1 octombrie 2010, propunerea a fost trimisă AEPD spre consultare, în conformitate cu articolul 28 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001. AEPD apreciază faptul că a fost consultată cu privire la acest aspect și recomandă să se facă referire la această consultare în considerentele propunerii, astfel cum se procedează de obicei în cazul textelor legislative cu privire la care AEPD este consultată în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 45/2001. |
| --- | --- |

8.

La 1 octombrie 2010, propunerea a fost trimisă AEPD spre consultare, în conformitate cu articolul 28 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001. AEPD apreciază faptul că a fost consultată cu privire la acest aspect și recomandă să se facă referire la această consultare în considerentele propunerii, astfel cum se procedează de obicei în cazul textelor legislative cu privire la care AEPD este consultată în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 45/2001.

| 9. | Anterior adoptării propunerii, AEPD a fost consultată neoficial și a prezentat o serie de observații neoficiale. Totuși, niciuna dintre aceste observații nu a fost luată în considerare în versiunea finală a propunerii. |
| --- | --- |

9.

Anterior adoptării propunerii, AEPD a fost consultată neoficial și a prezentat o serie de observații neoficiale. Totuși, niciuna dintre aceste observații nu a fost luată în considerare în versiunea finală a propunerii.

Evaluare generală

| 10. | AEPD subliniază că securitatea prelucrării datelor este un element vital al protecției datelor (9). În acest sens, autoritatea salută obiectivul propunerii de a consolida competențele agenției astfel încât să își poată îndeplini cu mai mare eficacitate sarcinile și responsabilitățile curente și, în același timp, să își extindă domeniul de activitate. De asemenea, AEPD salută includerea autorităților de protecție a datelor și a organelor de aplicare a legii ca factori interesați cu drepturi depline. AEPD consideră că prelungirea mandatului ENISA reprezintă o modalitate de a încuraja la nivel european gestionarea profesionistă și eficientă a măsurilor de securitate pentru sistemele informatice. |
| --- | --- |

10.

AEPD subliniază că securitatea prelucrării datelor este un element vital al protecției datelor (9). În acest sens, autoritatea salută obiectivul propunerii de a consolida competențele agenției astfel încât să își poată îndeplini cu mai mare eficacitate sarcinile și responsabilitățile curente și, în același timp, să își extindă domeniul de activitate. De asemenea, AEPD salută includerea autorităților de protecție a datelor și a organelor de aplicare a legii ca factori interesați cu drepturi depline. AEPD consideră că prelungirea mandatului ENISA reprezintă o modalitate de a încuraja la nivel european gestionarea profesionistă și eficientă a măsurilor de securitate pentru sistemele informatice.

| 11. | Evaluarea generală a propunerii este pozitivă. Cu toate acestea, în ceea ce privește mai multe aspecte, propunerea de regulament este neclară sau incompletă, ceea ce cauzează motive de îngrijorare din perspectiva protecției datelor. Aceste aspecte vor fi explicate și discutate în capitolul următor al prezentului aviz. |
| --- | --- |

11.

Evaluarea generală a propunerii este pozitivă. Cu toate acestea, în ceea ce privește mai multe aspecte, propunerea de regulament este neclară sau incompletă, ceea ce cauzează motive de îngrijorare din perspectiva protecției datelor. Aceste aspecte vor fi explicate și discutate în capitolul următor al prezentului aviz.

II.   OBSERVAȚII ȘI RECOMANDĂRI

Sarcinile extinse care vor fi îndeplinite de ENISA nu sunt suficient de clare

| 12. | Sarcinile extinse ale agenției care au legătură cu implicarea organelor de aplicare a legii și autorităților de protecție a datelor sunt formulate în termeni foarte generali în articolul 3 al propunerii. Expunerea de motive este mai explicită în acest sens. Aceasta face referire la interconectarea ENISA cu organele de aplicare a legii în materie de criminalitate informatică și la efectuarea de către agenție a unor sarcini fără caracter operațional în combaterea criminalității informatice. Totuși, aceste sarcini nu au fost incluse sau au fost menționate doar în termeni foarte generali la articolul 3. |
| --- | --- |

12.

Sarcinile extinse ale agenției care au legătură cu implicarea organelor de aplicare a legii și autorităților de protecție a datelor sunt formulate în termeni foarte generali în articolul 3 al propunerii. Expunerea de motive este mai explicită în acest sens. Aceasta face referire la interconectarea ENISA cu organele de aplicare a legii în materie de criminalitate informatică și la efectuarea de către agenție a unor sarcini fără caracter operațional în combaterea criminalității informatice. Totuși, aceste sarcini nu au fost incluse sau au fost menționate doar în termeni foarte generali la articolul 3.

| 13. | Pentru a evita orice incertitudine juridică, propunerea de regulament ar trebui să fie clară și lipsită de ambiguități în privința sarcinilor ENISA. Astfel cum s-a precizat, securitatea prelucrării datelor reprezintă un aspect vital al protecției datelor. ENISA va avea un rol din ce în ce mai important în acest domeniu. Trebuie să fie clar pentru cetățeni, instituții și organe ce tip de activități poate desfășura ENISA. Această dimensiune este cu atât mai importantă în cazul în care sarcinile extinse ale ENISA includ prelucrarea de date cu caracter personal (a se vedea punctele 17-20 de mai jos). |
| --- | --- |

13.

Pentru a evita orice incertitudine juridică, propunerea de regulament ar trebui să fie clară și lipsită de ambiguități în privința sarcinilor ENISA. Astfel cum s-a precizat, securitatea prelucrării datelor reprezintă un aspect vital al protecției datelor. ENISA va avea un rol din ce în ce mai important în acest domeniu. Trebuie să fie clar pentru cetățeni, instituții și organe ce tip de activități poate desfășura ENISA. Această dimensiune este cu atât mai importantă în cazul în care sarcinile extinse ale ENISA includ prelucrarea de date cu caracter personal (a se vedea punctele 17-20 de mai jos).

| 14. | Articolul 3 alineatul (1) litera (k) din propunere prevede că agenția efectuează orice altă sarcină care îi este conferită printr-un alt act legislativ al Uniunii. AEPD își exprimă preocuparea cu privire la această clauză deschisă, deoarece creează o potențială lacună care ar putea afecta coerența instrumentului juridic și ar putea conduce la o „denaturare a funcțiilor” agenției. |
| --- | --- |

14.

Articolul 3 alineatul (1) litera (k) din propunere prevede că agenția efectuează orice altă sarcină care îi este conferită printr-un alt act legislativ al Uniunii. AEPD își exprimă preocuparea cu privire la această clauză deschisă, deoarece creează o potențială lacună care ar putea afecta coerența instrumentului juridic și ar putea conduce la o „denaturare a funcțiilor” agenției.

| 15. | Una dintre sarcinile menționate la articolul 3 alineatul (1) litera (k) din propunere este inclusă în Directiva 2002/58/CE (10). Aceasta prevede că agenția trebuie să fie consultată de către Comisie cu privire la orice măsuri tehnice de punere în aplicare referitoare la notificări, în contextul încălcării securității datelor. AEPD recomandă descrierea în mai mare detaliu a acestei activități, cu limitarea concomitentă a acesteia la domeniul securității. Având în vedere potențialul impact pe care ENISA l-ar putea avea asupra evoluției politicii în acest domeniu, această activitate ar trebui să ocupe o poziție mai clară și mai proeminentă în cadrul propunerii de regulament. |
| --- | --- |

15.

Una dintre sarcinile menționate la articolul 3 alineatul (1) litera (k) din propunere este inclusă în Directiva 2002/58/CE (10). Aceasta prevede că agenția trebuie să fie consultată de către Comisie cu privire la orice măsuri tehnice de punere în aplicare referitoare la notificări, în contextul încălcării securității datelor. AEPD recomandă descrierea în mai mare detaliu a acestei activități, cu limitarea concomitentă a acesteia la domeniul securității. Având în vedere potențialul impact pe care ENISA l-ar putea avea asupra evoluției politicii în acest domeniu, această activitate ar trebui să ocupe o poziție mai clară și mai proeminentă în cadrul propunerii de regulament.

| 16. | AEPD recomandă, de asemenea, includerea unei trimiteri la Directiva 1999/5/CE (11) în considerentul 21, având în vedere sarcina specială a ENISA menționată la articolul 3 alineatul (1) litera (c) din actuala propunere de a sprijini statele membre și instituțiile și organismele europene în eforturile acestora de colectare, analiză și difuzare a informațiilor privind securitatea rețelelor informatice și a datelor. Aceasta ar trebui să contribuie la activitățile de promovare desfășurate de ENISA în favoarea celor mai bune practici și tehnici SRD (securitatea rețelelor informatice și a datelor), deoarece va ilustra mai bine posibilele interacțiuni constructive între agenție și organismele de standardizare. |
| --- | --- |

16.

AEPD recomandă, de asemenea, includerea unei trimiteri la Directiva 1999/5/CE (11) în considerentul 21, având în vedere sarcina specială a ENISA menționată la articolul 3 alineatul (1) litera (c) din actuala propunere de a sprijini statele membre și instituțiile și organismele europene în eforturile acestora de colectare, analiză și difuzare a informațiilor privind securitatea rețelelor informatice și a datelor. Aceasta ar trebui să contribuie la activitățile de promovare desfășurate de ENISA în favoarea celor mai bune practici și tehnici SRD (securitatea rețelelor informatice și a datelor), deoarece va ilustra mai bine posibilele interacțiuni constructive între agenție și organismele de standardizare.

Trebuie să se clarifice dacă agenția va prelucra date cu caracter personal

| 17. | Propunerea nu specifică dacă sarcinile atribuite agenției ar putea include prelucrarea de date cu caracter personal. Prin urmare, propunerea nu conține un temei juridic specific pentru prelucrarea de date cu caracter personal, în sensul articolului 5 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001. |
| --- | --- |

17.

Propunerea nu specifică dacă sarcinile atribuite agenției ar putea include prelucrarea de date cu caracter personal. Prin urmare, propunerea nu conține un temei juridic specific pentru prelucrarea de date cu caracter personal, în sensul articolului 5 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001.

| 18. | Cu toate acestea, unele dintre sarcinile atribuite agenției ar putea implica (cel puțin într-o anumită măsură) prelucrarea de date cu caracter personal. De exemplu, nu se poate exclude faptul că analiza incidentelor de securitate și a cazurilor de încălcare a securității datelor sau executarea de funcții fără caracter operațional în cadrul combaterii criminalității informatice ar putea implica activități de colectare și analiză a datelor cu caracter personal. |
| --- | --- |

18.

Cu toate acestea, unele dintre sarcinile atribuite agenției ar putea implica (cel puțin într-o anumită măsură) prelucrarea de date cu caracter personal. De exemplu, nu se poate exclude faptul că analiza incidentelor de securitate și a cazurilor de încălcare a securității datelor sau executarea de funcții fără caracter operațional în cadrul combaterii criminalității informatice ar putea implica activități de colectare și analiză a datelor cu caracter personal.

| 19. | Considerentul 9 al propunerii face referire la dispozițiile din Directiva 2002/21/CE (12) care prevăd că, dacă este cazul, agenția este notificată de autoritățile naționale de reglementare în cazul încălcării securității. AEPD recomandă ca propunerea să specifice în mai mare detaliu ce notificări trebuie să fie trimise agenției și cum trebuie să răspundă ENISA la acestea. De asemenea, propunerea ar trebui să abordeze implicațiile în termeni de prelucrare a datelor cu caracter personal care ar putea surveni în urma analizei acestor notificări (dacă este cazul). |
| --- | --- |

19.

Considerentul 9 al propunerii face referire la dispozițiile din Directiva 2002/21/CE (12) care prevăd că, dacă este cazul, agenția este notificată de autoritățile naționale de reglementare în cazul încălcării securității. AEPD recomandă ca propunerea să specifice în mai mare detaliu ce notificări trebuie să fie trimise agenției și cum trebuie să răspundă ENISA la acestea. De asemenea, propunerea ar trebui să abordeze implicațiile în termeni de prelucrare a datelor cu caracter personal care ar putea surveni în urma analizei acestor notificări (dacă este cazul).

| 20. | AEPD invită legislatorul să clarifice dacă și care dinte activitățile ENISA enumerate la articolul 3 vor include prelucrarea de date cu caracter personal. |
| --- | --- |

20.

AEPD invită legislatorul să clarifice dacă și care dinte activitățile ENISA enumerate la articolul 3 vor include prelucrarea de date cu caracter personal.

Ar trebui să fie specificate norme de securitate internă pentru ENISA

| 21. | Deși ENISA are un rol important în discuțiile privind securitatea rețelelor informatice și a datelor în Europa, propunerea nu face aproape nicio mențiune cu privire la instituirea unor măsuri de securitate pentru agenția însăși (asociate sau nu prelucrării de date cu caracter personal). |
| --- | --- |

21.

Deși ENISA are un rol important în discuțiile privind securitatea rețelelor informatice și a datelor în Europa, propunerea nu face aproape nicio mențiune cu privire la instituirea unor măsuri de securitate pentru agenția însăși (asociate sau nu prelucrării de date cu caracter personal).

| 22. | În opinia AEPD, agenția se va afla într-o poziție chiar mai bună pentru promovarea bunelor practici în legătură cu securitatea prelucrării datelor dacă astfel de măsuri de securitate ar fi aplicate cu rigurozitate la nivel intern de către agenția însăși. Aceasta va contribui la recunoașterea agenției nu doar ca centru de expertiză, ci și ca punct de referință pentru punerea în aplicare concretă a celor mai bune tehnici disponibile (best available techniques, BAT) în domeniul securității. Eforturile pentru excelență în cadrul punerii în aplicare a practicilor de securitate ar trebui, prin urmare, să fie încorporate în regulamentul care stabilește procedurile de lucru ale agenției. Prin urmare, AEPD sugerează ca în propunere să se adauge o dispoziție în acest sens, de exemplu, printr-o cerință ca agenția să aplice cele mai bune tehnici disponibile, ceea ce înseamnă cele mai eficace și avansate proceduri de securitate și metode de funcționare ale acestora. |
| --- | --- |

22.

În opinia AEPD, agenția se va afla într-o poziție chiar mai bună pentru promovarea bunelor practici în legătură cu securitatea prelucrării datelor dacă astfel de măsuri de securitate ar fi aplicate cu rigurozitate la nivel intern de către agenția însăși. Aceasta va contribui la recunoașterea agenției nu doar ca centru de expertiză, ci și ca punct de referință pentru punerea în aplicare concretă a celor mai bune tehnici disponibile (best available techniques, BAT) în domeniul securității. Eforturile pentru excelență în cadrul punerii în aplicare a practicilor de securitate ar trebui, prin urmare, să fie încorporate în regulamentul care stabilește procedurile de lucru ale agenției. Prin urmare, AEPD sugerează ca în propunere să se adauge o dispoziție în acest sens, de exemplu, printr-o cerință ca agenția să aplice cele mai bune tehnici disponibile, ceea ce înseamnă cele mai eficace și avansate proceduri de securitate și metode de funcționare ale acestora.

| 23. | Această abordare va permite agenției să formuleze recomandări privind adecvarea practică a anumitor tehnici pentru oferirea garanțiilor de securitate necesare. În plus, în punerea în aplicare a acestor BAT ar trebui să se acorde prioritate acelor tehnici care permit asigurarea securității și minimizează în același timp impactul asupra confidențialității. Ar trebui să fie selectate tehnicile care sunt mai compatibile cu conceptul „confidențialității prin concepție”. |
| --- | --- |

23.

Această abordare va permite agenției să formuleze recomandări privind adecvarea practică a anumitor tehnici pentru oferirea garanțiilor de securitate necesare. În plus, în punerea în aplicare a acestor BAT ar trebui să se acorde prioritate acelor tehnici care permit asigurarea securității și minimizează în același timp impactul asupra confidențialității. Ar trebui să fie selectate tehnicile care sunt mai compatibile cu conceptul „confidențialității prin concepție”.

| 24. | Chiar cu o abordare mai puțin ambițioasă, AEPD recomandă, cel puțin, ca regulamentul să conțină următoarele cerințe: (i) crearea unei politici de securitate internă în urma unei evaluări cuprinzătoare a riscurilor și luând în considerare standardele internaționale și bunele practici din statele membre, (ii) numirea unui ofițer de securitate responsabil cu punerea în aplicare a politicii, care să dispună de resursele și autoritatea adecvată, (iii) aprobarea acestei politici în urma unei examinări aprofundate a riscurilor reziduale și a metodelor de control propuse de Consiliul de administrație și (iv) o revizuire periodică a politicii, cu specificarea clară a frecvenței alese și a obiectivelor revizuirii. |
| --- | --- |

24.

Chiar cu o abordare mai puțin ambițioasă, AEPD recomandă, cel puțin, ca regulamentul să conțină următoarele cerințe: (i) crearea unei politici de securitate internă în urma unei evaluări cuprinzătoare a riscurilor și luând în considerare standardele internaționale și bunele practici din statele membre, (ii) numirea unui ofițer de securitate responsabil cu punerea în aplicare a politicii, care să dispună de resursele și autoritatea adecvată, (iii) aprobarea acestei politici în urma unei examinări aprofundate a riscurilor reziduale și a metodelor de control propuse de Consiliul de administrație și (iv) o revizuire periodică a politicii, cu specificarea clară a frecvenței alese și a obiectivelor revizuirii.

Canalele de cooperare cu autoritățile de protecție a datelor (inclusiv AEPD) și Grupul de lucru pentru protecția persoanelor în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal ar trebui să fie mai bine definite

| 25. | Astfel cum s-a menționat deja, AEPD salută prelungirea mandatului agenției și consideră că autoritățile de protecție a datelor pot avea numeroase beneficii datorită existenței agenției (iar agenția poate beneficia de expertiza acestor autorități). Având în vedere convergența naturală și logică între securitate și protecția datelor, agenția și autoritățile de protecție a datelor sunt invitate la o colaborare cu adevărat strânsă. |
| --- | --- |

25.

Astfel cum s-a menționat deja, AEPD salută prelungirea mandatului agenției și consideră că autoritățile de protecție a datelor pot avea numeroase beneficii datorită existenței agenției (iar agenția poate beneficia de expertiza acestor autorități). Având în vedere convergența naturală și logică între securitate și protecția datelor, agenția și autoritățile de protecție a datelor sunt invitate la o colaborare cu adevărat strânsă.

| 26. | Considerentele 24 și 25 conțin o trimitere la propunerea de directivă a UE privind criminalitatea informatică și menționează că agenția ar trebui să stabilească legături cu organele de aplicare a legii și cu autoritățile de protecție a datelor în ceea ce privește aspectele legate de securitatea informațiilor în cadrul combaterii criminalității informatice (13). |
| --- | --- |

26.

Considerentele 24 și 25 conțin o trimitere la propunerea de directivă a UE privind criminalitatea informatică și menționează că agenția ar trebui să stabilească legături cu organele de aplicare a legii și cu autoritățile de protecție a datelor în ceea ce privește aspectele legate de securitatea informațiilor în cadrul combaterii criminalității informatice (13).

| 27. | Propunerea ar trebui să prezinte, de asemenea, canale și mecanisme concrete de colaborare care vor (i) asigura consecvența activităților agenției cu cele ale autorităților de protecție a datelor și (ii) vor permite cooperarea strânsă între agenție și autoritățile de protecție a datelor. |
| --- | --- |

27.

Propunerea ar trebui să prezinte, de asemenea, canale și mecanisme concrete de colaborare care vor (i) asigura consecvența activităților agenției cu cele ale autorităților de protecție a datelor și (ii) vor permite cooperarea strânsă între agenție și autoritățile de protecție a datelor.

| 28. | În ceea ce privește consecvența, considerentul 27 se referă explicit la faptul că sarcinile agenției nu ar trebui să intre în conflict cu autoritățile de protecție a datelor din statele membre. AEPD salută această mențiune, însă observă că nu se face referire la AEPD și la Grupul de lucru pentru protecția persoanelor în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal. AEPD recomandă legislatorului să includă în propunere și o dispoziție similară privind lipsa interferenței în ceea ce privește aceste două entități. Aceasta va crea un mediu de lucru mai clar pentru toate părțile și ar trebui să creeze un cadru pentru canalele și mecanismele de colaborare care vor permite agenției să ofere asistență diferitelor autorități de protecție a datelor și Grupului de lucru pentru protecția persoanelor în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal. |
| --- | --- |

28.

În ceea ce privește consecvența, considerentul 27 se referă explicit la faptul că sarcinile agenției nu ar trebui să intre în conflict cu autoritățile de protecție a datelor din statele membre. AEPD salută această mențiune, însă observă că nu se face referire la AEPD și la Grupul de lucru pentru protecția persoanelor în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal. AEPD recomandă legislatorului să includă în propunere și o dispoziție similară privind lipsa interferenței în ceea ce privește aceste două entități. Aceasta va crea un mediu de lucru mai clar pentru toate părțile și ar trebui să creeze un cadru pentru canalele și mecanismele de colaborare care vor permite agenției să ofere asistență diferitelor autorități de protecție a datelor și Grupului de lucru pentru protecția persoanelor în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal.

| 29. | De asemenea, în ceea ce privește cooperarea strânsă, AEPD salută includerea unei reprezentări a autorităților de protecție a datelor în cadrul Grupului permanent al factorilor interesați care va oferi consiliere agenției în legătură cu desfășurarea activităților acesteia. AEPD recomandă să se menționeze explicit că această reprezentare din partea autorităților naționale de protecție a datelor ar trebui să se facă pe baza numirii de către agenție, la propunerea Grupului de lucru pentru protecția persoanelor în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal. De asemenea, ar fi de apreciat dacă s-ar introduce o mențiune care să prevadă prezența AEPD, ca atare, la acele reuniuni în cadrul cărora se intenționează discutarea unor aspecte care sunt relevante pentru cooperarea cu AEPD. În plus, AEPD recomandă ca agenția (la recomandarea Grupului permanent al factorilor interesați și cu aprobarea Consiliului de administrație) să instituie grupuri de lucru ad hoc pentru diversele teme în cadrul cărora protecția datelor și securitatea se suprapun, în scopul creării unui cadru pentru acest efort de cooperare strânsă. |
| --- | --- |

29.

De asemenea, în ceea ce privește cooperarea strânsă, AEPD salută includerea unei reprezentări a autorităților de protecție a datelor în cadrul Grupului permanent al factorilor interesați care va oferi consiliere agenției în legătură cu desfășurarea activităților acesteia. AEPD recomandă să se menționeze explicit că această reprezentare din partea autorităților naționale de protecție a datelor ar trebui să se facă pe baza numirii de către agenție, la propunerea Grupului de lucru pentru protecția persoanelor în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal. De asemenea, ar fi de apreciat dacă s-ar introduce o mențiune care să prevadă prezența AEPD, ca atare, la acele reuniuni în cadrul cărora se intenționează discutarea unor aspecte care sunt relevante pentru cooperarea cu AEPD. În plus, AEPD recomandă ca agenția (la recomandarea Grupului permanent al factorilor interesați și cu aprobarea Consiliului de administrație) să instituie grupuri de lucru ad hoc pentru diversele teme în cadrul cărora protecția datelor și securitatea se suprapun, în scopul creării unui cadru pentru acest efort de cooperare strânsă.

| 30. | În cele din urmă, pentru a evita orice posibilă neînțelegere, AEPD recomandă utilizarea termenului „autorități de protecție a datelor” în locul termenului „autorități de protecție a confidențialității”, precum și să se clarifice care sunt acele autorități prin includerea unei trimiteri la articolul 28 din Directiva 95/46/CE și la AEPD, astfel cum se prevede în capitolul V al Regulamentului (CE) nr. 45/2001. |
| --- | --- |

30.

În cele din urmă, pentru a evita orice posibilă neînțelegere, AEPD recomandă utilizarea termenului „autorități de protecție a datelor” în locul termenului „autorități de protecție a confidențialității”, precum și să se clarifice care sunt acele autorități prin includerea unei trimiteri la articolul 28 din Directiva 95/46/CE și la AEPD, astfel cum se prevede în capitolul V al Regulamentului (CE) nr. 45/2001.

Nu este clar ce beneficiari pot solicita asistență din partea ENISA

| 31. | AEPD remarcă o inconsecvență în propunerea de regulament cu privire la cine poate solicita asistență din partea ENISA. Din considerentele 7, 15, 16, 18 și 36 ale propunerii, reiese că ENISA are capacitatea de a acorda asistență organismelor statelor membre și Uniunii în ansamblu. Cu toate acestea, articolul 2 alineatul (1) face referire doar la Comisie și la statele membre, în timp ce articolul 14 restricționează capacitatea de a prezenta solicitări de asistență la: (i) Parlamentul European, (ii) Consiliu, (iii) Comisie și (iv) orice organism competent numit de un stat membru, fără să fie menționate unele dintre instituțiile, organismele, agențiile și oficiile Uniunii. |
| --- | --- |

31.

AEPD remarcă o inconsecvență în propunerea de regulament cu privire la cine poate solicita asistență din partea ENISA. Din considerentele 7, 15, 16, 18 și 36 ale propunerii, reiese că ENISA are capacitatea de a acorda asistență organismelor statelor membre și Uniunii în ansamblu. Cu toate acestea, articolul 2 alineatul (1) face referire doar la Comisie și la statele membre, în timp ce articolul 14 restricționează capacitatea de a prezenta solicitări de asistență la: (i) Parlamentul European, (ii) Consiliu, (iii) Comisie și (iv) orice organism competent numit de un stat membru, fără să fie menționate unele dintre instituțiile, organismele, agențiile și oficiile Uniunii.

| 32. | Articolul 3 al propunerii este mai specific și prevede diferite tipuri de asistență, în funcție de tipul de beneficiari: (i) colectarea și analiza informațiilor privind securitatea datelor (în cazul statelor membre și instituțiilor și organismelor europene), (ii) analiza situației securității rețelelor informatice și a datelor în Europa (în cazul statelor membre și instituțiilor europene), (iii) promovarea utilizării bunelor practici în domeniul gestionării riscurilor și securității (în Uniune și în statele membre), (iv) dezvoltarea detectării în materie de securitate a rețelelor informatice și a datelor (în instituțiile și organismele europene) și (v) colaborarea în cadrul dialogului și cooperării cu țările terțe (în cazul Uniunii). |
| --- | --- |

32.

Articolul 3 al propunerii este mai specific și prevede diferite tipuri de asistență, în funcție de tipul de beneficiari: (i) colectarea și analiza informațiilor privind securitatea datelor (în cazul statelor membre și instituțiilor și organismelor europene), (ii) analiza situației securității rețelelor informatice și a datelor în Europa (în cazul statelor membre și instituțiilor europene), (iii) promovarea utilizării bunelor practici în domeniul gestionării riscurilor și securității (în Uniune și în statele membre), (iv) dezvoltarea detectării în materie de securitate a rețelelor informatice și a datelor (în instituțiile și organismele europene) și (v) colaborarea în cadrul dialogului și cooperării cu țările terțe (în cazul Uniunii).

| 33. | AEPD invită legislatorul să remedieze această inconsecvență și să procedeze la alinierea dispozițiilor susmenționate. În acest sens, AEPD recomandă ca articolul 14 să fie modificat în așa fel încât să includă într-adevăr toate instituțiile, organismele, oficiile și agențiile Uniunii și să precizeze cu claritate ce tip de asistență poate fi solicitat de către diferitele entități din Uniune (în cazul în care legislatorul intenționează o astfel de diferențiere). În același sens, se recomandă ca anumite entități publice și private să poată solicita asistență din partea agenției dacă sprijinul solicitat are un potențial clar din perspectivă europeană și este compatibil cu obiectivele agenției. |
| --- | --- |

33.

AEPD invită legislatorul să remedieze această inconsecvență și să procedeze la alinierea dispozițiilor susmenționate. În acest sens, AEPD recomandă ca articolul 14 să fie modificat în așa fel încât să includă într-adevăr toate instituțiile, organismele, oficiile și agențiile Uniunii și să precizeze cu claritate ce tip de asistență poate fi solicitat de către diferitele entități din Uniune (în cazul în care legislatorul intenționează o astfel de diferențiere). În același sens, se recomandă ca anumite entități publice și private să poată solicita asistență din partea agenției dacă sprijinul solicitat are un potențial clar din perspectivă europeană și este compatibil cu obiectivele agenției.

Funcțiile Consiliului de administrație

| 34. | Expunerea de motive prevede competențe sporite ale Consiliului de administrație în ceea ce privește rolul său de supraveghere. AEPD salută acest rol consolidat și recomandă includerea mai multor aspecte privind protecția datelor printre funcțiile Consiliului de administrație. În plus, AEPD recomandă ca regulamentul să specifice fără ambiguitate cine are următoarele drepturi: (i) de a institui măsuri pentru aplicarea Regulamentului (CE) nr. 45/2001 de către agenție, inclusiv măsurile care privesc numirea unui responsabil cu protecția datelor, (ii) de a aproba politica de securitate și revizuirile periodice ulterioare și (iii) de a stabili protocolul de cooperare cu autoritățile de protecție a datelor și organele de aplicare a legii. |
| --- | --- |

34.

Expunerea de motive prevede competențe sporite ale Consiliului de administrație în ceea ce privește rolul său de supraveghere. AEPD salută acest rol consolidat și recomandă includerea mai multor aspecte privind protecția datelor printre funcțiile Consiliului de administrație. În plus, AEPD recomandă ca regulamentul să specifice fără ambiguitate cine are următoarele drepturi: (i) de a institui măsuri pentru aplicarea Regulamentului (CE) nr. 45/2001 de către agenție, inclusiv măsurile care privesc numirea unui responsabil cu protecția datelor, (ii) de a aproba politica de securitate și revizuirile periodice ulterioare și (iii) de a stabili protocolul de cooperare cu autoritățile de protecție a datelor și organele de aplicare a legii.

Aplicabilitatea Regulamentului (CE) nr. 45/2001

| 35. | Deși Regulamentul (CE) nr. 45/2001 include deja o cerință în acest sens, AEPD propune includerea în articolul 27 a numirii responsabilului cu protecția datelor, deoarece această măsură are o importanță deosebită și ar trebui însoțită de instituirea cu promptitudine a normelor de punere în aplicare cu privire la sfera competențelor și sarcinilor care îi vor fi atribuite responsabilului cu protecția datelor în conformitate cu articolul 24 alineatul (8) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001. Mai concret, articolul 27 ar putea avea următorul conținut:






  1. | Informațiile prelucrate de agenție în conformitate cu prezentul regulament fac obiectul Regulamentului (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date. |
| --- | --- | --- |

35.

Deși Regulamentul (CE) nr. 45/2001 include deja o cerință în acest sens, AEPD propune includerea în articolul 27 a numirii responsabilului cu protecția datelor, deoarece această măsură are o importanță deosebită și ar trebui însoțită de instituirea cu promptitudine a normelor de punere în aplicare cu privire la sfera competențelor și sarcinilor care îi vor fi atribuite responsabilului cu protecția datelor în conformitate cu articolul 24 alineatul (8) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001. Mai concret, articolul 27 ar putea avea următorul conținut:

1.

Informațiile prelucrate de agenție în conformitate cu prezentul regulament fac obiectul Regulamentului (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date.

| 2. | Consiliul de administrație instituie măsuri pentru aplicarea Regulamentului (CE) nr. 45/2001 de către agenție, inclusiv măsurile referitoare la responsabilul cu protecția datelor din cadrul agenției. |
| --- | --- |

2.

Consiliul de administrație instituie măsuri pentru aplicarea Regulamentului (CE) nr. 45/2001 de către agenție, inclusiv măsurile referitoare la responsabilul cu protecția datelor din cadrul agenției.

| 36. | În cazul în care este necesar un temei juridic pentru prelucrarea datelor cu caracter personal, astfel cum s-a discutat la punctele 17-20 de mai sus, acesta ar trebui să prevadă și specificarea mecanismelor de protecție, limitărilor și condițiilor necesare și adecvate în care va avea loc această prelucrare. |
| --- | --- |

36.

În cazul în care este necesar un temei juridic pentru prelucrarea datelor cu caracter personal, astfel cum s-a discutat la punctele 17-20 de mai sus, acesta ar trebui să prevadă și specificarea mecanismelor de protecție, limitărilor și condițiilor necesare și adecvate în care va avea loc această prelucrare.

III.   CONCLUZII

| 37. | Evaluarea generală a propunerii este pozitivă, iar AEPD salută prelungirea mandatului agenției și extinderea sarcinilor acesteia prin includerea autorităților de protecție a datelor și a organelor de aplicare a legii în grupul factorilor interesați cu drepturi depline. AEPD consideră că prin continuitatea activității agenției se va încuraja la nivel european gestionarea profesionistă și eficientă a măsurilor de securitate pentru sistemele informatice. |
| --- | --- |

37.

Evaluarea generală a propunerii este pozitivă, iar AEPD salută prelungirea mandatului agenției și extinderea sarcinilor acesteia prin includerea autorităților de protecție a datelor și a organelor de aplicare a legii în grupul factorilor interesați cu drepturi depline. AEPD consideră că prin continuitatea activității agenției se va încuraja la nivel european gestionarea profesionistă și eficientă a măsurilor de securitate pentru sistemele informatice.

| 38. | AEPD recomandă ca, pentru evitarea oricăror incertitudini juridice, propunerea să fie clarificată în privința extinderii sarcinilor agenției și, în special, a celor legate de implicarea organelor de aplicare a legii și a autorităților de protecție a datelor. De asemenea, AEPD atrage atenția asupra potențialei lacune create de includerea în propunere a unei dispoziții care permite adăugarea unor noi sarcini ale agenției prin orice act legislativ al Uniunii fără nicio restricție suplimentară. |
| --- | --- |

38.

AEPD recomandă ca, pentru evitarea oricăror incertitudini juridice, propunerea să fie clarificată în privința extinderii sarcinilor agenției și, în special, a celor legate de implicarea organelor de aplicare a legii și a autorităților de protecție a datelor. De asemenea, AEPD atrage atenția asupra potențialei lacune create de includerea în propunere a unei dispoziții care permite adăugarea unor noi sarcini ale agenției prin orice act legislativ al Uniunii fără nicio restricție suplimentară.

| 39. | AEPD invită legislatorul să clarifice dacă și care dintre activitățile ENISA vor include prelucrarea de date cu caracter personal. |
| --- | --- |

39.

AEPD invită legislatorul să clarifice dacă și care dintre activitățile ENISA vor include prelucrarea de date cu caracter personal.

| 40. | AEPD recomandă includerea unor dispoziții privind stabilirea unei politici de securitate pentru agenția însăși, în vederea consolidării rolului agenției ca factor favorizant al excelenței în materie de practici de securitate și ca promotor al principiului confidențialității prin concepție, prin integrarea utilizării celor mai bune tehnici disponibile în materie de securitate cu privire la drepturile de protecție a datelor cu caracter personal. |
| --- | --- |

40.

AEPD recomandă includerea unor dispoziții privind stabilirea unei politici de securitate pentru agenția însăși, în vederea consolidării rolului agenției ca factor favorizant al excelenței în materie de practici de securitate și ca promotor al principiului confidențialității prin concepție, prin integrarea utilizării celor mai bune tehnici disponibile în materie de securitate cu privire la drepturile de protecție a datelor cu caracter personal.

| 41. | Canalele de cooperare cu autoritățile de protecție a datelor, inclusiv AEPD și Grupul de lucru pentru protecția persoanelor în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal, ar trebui să fie mai bine definite, în scopul asigurării consecvenței și cooperării strânse. |
| --- | --- |

41.

Canalele de cooperare cu autoritățile de protecție a datelor, inclusiv AEPD și Grupul de lucru pentru protecția persoanelor în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal, ar trebui să fie mai bine definite, în scopul asigurării consecvenței și cooperării strânse.

| 42. | AEPD invită legislatorul să soluționeze unele inconsecvențe în ceea ce privește restricțiile exprimate în articolul 14 cu privire la capacitatea de a solicita asistență din partea agenției. În special, AEPD recomandă să se renunțe la aceste restricții, urmând ca toate instituțiile, organismele, agențiile și oficiile Uniunii să aibă dreptul de a solicita asistență din partea agenției. |
| --- | --- |

42.

AEPD invită legislatorul să soluționeze unele inconsecvențe în ceea ce privește restricțiile exprimate în articolul 14 cu privire la capacitatea de a solicita asistență din partea agenției. În special, AEPD recomandă să se renunțe la aceste restricții, urmând ca toate instituțiile, organismele, agențiile și oficiile Uniunii să aibă dreptul de a solicita asistență din partea agenției.

| 43. | În cele din urmă, AEPD recomandă includerea în capacitățile extinse ale Consiliului de administrație a anumitor aspecte concrete care ar putea spori asigurarea că în interiorul agenției sunt urmate bunele practici cu privire la securitate și protecția datelor. Printre altele, se propune includerea numirii unui responsabil cu protecția datelor și aprobarea măsurilor având ca scop aplicarea corectă a Regulamentului (CE) nr. 45/2001. |
| --- | --- |

43.

În cele din urmă, AEPD recomandă includerea în capacitățile extinse ale Consiliului de administrație a anumitor aspecte concrete care ar putea spori asigurarea că în interiorul agenției sunt urmate bunele practici cu privire la securitate și protecția datelor. Printre altele, se propune includerea numirii unui responsabil cu protecția datelor și aprobarea măsurilor având ca scop aplicarea corectă a Regulamentului (CE) nr. 45/2001.

Adoptat la Bruxelles, 20 decembrie 2010.

Giovanni BUTTARELLI

Adjunct al Autorității Europene pentru Protecția Datelor

---

(1)  JO L 281, 23.11.1995, p. 31.

1

(2)  JO L 8, 12.1.2001, p. 1.

2

(3)  COM(2010) 521 final.

3

(4)  JO L 77, 13.3.2004, p. 1.

4

(5)  JO L 293, 31.10.2008, p. 1.

5

(6)  Pentru a preveni un vid juridic, în cazul în care procedura legislativă în cadrul Parlamentului European și al Consiliului va depăși ca durată data la care expiră mandatul actual, Comisia a adoptat, la 30 septembrie 2010, o a doua propunere de modificare a Regulamentului (CE) nr. 460/2004 prin care se intenționează exclusiv prelungirea termenului-limită al actualului mandat cu 18 luni. A se vedea COM(2010) 520 final.

6

(7)  A se vedea supra.

7

(8)  La 2 mai 2006, Curtea de Justiție a respins o acțiune în anulare cu privire la Regulamentul (CE) nr. 460/2004 anterior, care contesta temeiul juridic al acestuia (cauza C-217/04).

8

(9)  Cerințele de securitate sunt cuprinse în articolele 22 și 35 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001, articolele 16 și 17 din Directiva 95/46/CE și articolele 4 și 5 din Directiva 2002/58/CE.

9

(10)  Directiva 2002/58/CE a Parlamentului European și al Consiliului din 12 iulie 2002 privind prelucrarea datelor personale și protejarea confidențialității în sectorul comunicațiilor publice (Directiva asupra confidențialității și comunicațiilor electronice) JO L 201, 31.7.2002, p. 37.

10

(11)  Directiva 1999/5/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 9 martie 1999 privind echipamentele hertziene și echipamentele terminale de telecomunicații și recunoașterea reciprocă a conformității acestora, JO L 91, 7.4.1999, p. 10, în special articolul 3 alineatul (3) litera (c).

11

(12)  Directiva 2002/21/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 martie 2002 privind un cadru de reglementare comun pentru rețelele și serviciile de comunicații electronice (Directivă-cadru, JO L 108, 24.4.2002, p. 33).

12

(13)  Propunere de Directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind atacurile împotriva sistemelor informatice și de abrogare a Deciziei-cadru 2005/222/JAI a Consiliului, COM(2010) 517 final.

13

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 1.4.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 101/25 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 101/25

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul COMP/M.6076 – Orangina Schweppes/Européenne d'Embouteillage)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2011/C 101/05

La data de 22 martie 2011, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba franceză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32011M6076. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32011M6076. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană.

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 1.4.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 101/26 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 101/26

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

31 martie 2011

2011/C 101/06

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,4207 |
| JPY | yen japonez | 117,61 |
| DKK | coroana daneză | 7,4567 |
| GBP | lira sterlină | 0,88370 |
| SEK | coroana suedeză | 8,9329 |
| CHF | franc elvețian | 1,3005 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 7,8330 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 24,543 |
| HUF | forint maghiar | 265,72 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,7095 |
| PLN | zlot polonez | 4,0106 |
| RON | leu românesc nou | 4,1221 |
| TRY | lira turcească | 2,1947 |
| AUD | dolar australian | 1,3736 |
| CAD | dolar canadian | 1,3785 |
| HKD | dolar Hong Kong | 11,0559 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,8598 |
| SGD | dolar Singapore | 1,7902 |
| KRW | won sud-coreean | 1 554,51 |
| ZAR | rand sud-african | 9,6507 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 9,3036 |
| HRK | kuna croată | 7,3778 |
| IDR | rupia indoneziană | 12 366,75 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,2983 |
| PHP | peso Filipine | 61,559 |
| RUB | rubla rusească | 40,2850 |
| THB | baht thailandez | 42,976 |
| BRL | real brazilian | 2,3058 |
| MXN | peso mexican | 16,9276 |
| INR | rupie indiană | 63,3450 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,4207

JPY

yen japonez

117,61

DKK

coroana daneză

7,4567

GBP

lira sterlină

0,88370

SEK

coroana suedeză

8,9329

CHF

franc elvețian

1,3005

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

7,8330

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

24,543

HUF

forint maghiar

265,72

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,7095

PLN

zlot polonez

4,0106

RON

leu românesc nou

4,1221

TRY

lira turcească

2,1947

AUD

dolar australian

1,3736

CAD

dolar canadian

1,3785

HKD

dolar Hong Kong

11,0559

NZD

dolar neozeelandez

1,8598

SGD

dolar Singapore

1,7902

KRW

won sud-coreean

1 554,51

ZAR

rand sud-african

9,6507

CNY

yuan renminbi chinezesc

9,3036

HRK

kuna croată

7,3778

IDR

rupia indoneziană

12 366,75

MYR

ringgit Malaiezia

4,2983

PHP

peso Filipine

61,559

RUB

rubla rusească

40,2850

THB

baht thailandez

42,976

BRL

real brazilian

2,3058

MXN

peso mexican

16,9276

INR

rupie indiană

63,3450

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

Curtea de Conturi

| 1.4.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 101/27 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 101/27

---

Raportul special nr. 1/2011 „Deconcentrarea gestionării de către Comisie a asistenței externe de la serviciile sale centrale către delegații a condus la îmbunătățirea furnizării ajutorului?”

2011/C 101/07

Curtea de Conturi Europeană vă informează că s-a publicat Raportul special nr. 1/2011 „Deconcentrarea gestionării de către Comisie a asistenței externe de la serviciile sale centrale către delegații a condus la îmbunătățirea furnizării ajutorului?”.

Raportul poate fi consultat sau descărcat de pe site-ul Curții de Conturi Europene: http://www.eca.europa.eu

Raportul poate fi obținut gratuit în versiune tipărită, printr-o cerere adresată Curții de Conturi:

| European Court of Auditors |
| --- |
| Communication and Reports Unit |
| 12, rue Alcide De Gasperi |
| 1615 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |
| Tel. +352 4398-1 |
| E-mail: euraud@eca.europa.eu |

European Court of Auditors

Communication and Reports Unit

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tel. +352 4398-1

E-mail: euraud@eca.europa.eu

sau completând un bon de comandă electronic pe site-ul EU-Bookshop.

---

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

| 1.4.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 101/28 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 101/28

---

Procedura națională a Belgiei pentru atribuirea drepturilor de trafic aerian limitate

2011/C 101/08

În conformitate cu articolul 6 din Regulamentul (CE) nr. 847/2004 al Parlamentului European și al Consiliului privind negocierea și punerea în aplicare a acordurilor de reglementare a serviciilor aeriene dintre statele membre și țările terțe, Comisia Europeană publică următoarea procedură națională pentru repartizarea drepturilor de trafic aerian între transportatorii comunitari eligibili în situațiile în care aceste drepturi sunt limitate prin acorduri de reglementare a serviciilor aeriene încheiate cu țări terțe.

REGATUL BELGIEI

SERVICIUL PUBLIC FEDERAL MOBILITATE ȘI TRANSPORTURI

TRANSPORT AERIAN

Decret Regal privind desemnarea transportatorilor aerieni comunitari și atribuirea drepturilor de trafic în vederea operării serviciilor aeriene regulate între Belgia și țări care nu sunt membre ale Uniunii Europene

ALBERT II, Rege al belgienilor,

La toți de față și viitori, sănătate.

Având în vedere Regulamentul (CE) nr. 847/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind negocierea și punerea în aplicare a acordurilor de reglementare a serviciilor aeriene dintre statele membre și țările terțe,

având în vedere legea din 27 iunie 1937 de modificare a legii din 16 noiembrie 1919 privind reglementarea navigației aeriene, în special articolul 5 alineatul (2) introdus de legea din 2 ianuarie 2001,

având în vedere legea din 3 mai 1999 privind operatorii de servicii aeriene regulate,

având în vedere asocierea guvernelor regionale pentru elaborarea prezentului decret,

având în vedere avizul nr. 47.574/4 al Consiliului de Stat, acordat la 6 ianuarie 2010 în temeiul articolului 84 alineatul (1) primul paragraf punctul 1 din legile privind Consiliul de Stat, coordonate la 12 ianuarie 1973,

la propunerea prim-ministrului și a secretarului de stat pentru mobilitate,

AM DECRETAT ȘI DECRETĂM:

Articolul 1

Prezentul decret stabilește procedurile de desemnare a transportatorilor aerieni comunitari și de atribuire a drepturilor de trafic în vederea operării serviciilor aeriene regulate între Belgia și țări care nu sunt membre ale Uniunii Europene.

Articolul 2

În sensul prezentului decret, se aplică următoarele definiții:

| 1. | Transportator aerian comunitar înseamnă orice transportator aerian care deține o licență de operare valabilă, acordată în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1008/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 septembrie 2008 privind normele comune pentru operarea serviciilor aeriene în Comunitate. |
| --- | --- |

1.

Transportator aerian comunitar înseamnă orice transportator aerian care deține o licență de operare valabilă, acordată în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1008/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 septembrie 2008 privind normele comune pentru operarea serviciilor aeriene în Comunitate.

| 2. | Drept de trafic înseamnă dreptul unui transportator aerian de a efectua, contra cost, transporturi de pasageri, de marfă și/sau de poștă, în mod combinat sau separat, pe o rută aeriană convenită. |
| --- | --- |

2.

Drept de trafic înseamnă dreptul unui transportator aerian de a efectua, contra cost, transporturi de pasageri, de marfă și/sau de poștă, în mod combinat sau separat, pe o rută aeriană convenită.

| 3. | Director general înseamnă directorul general al Direcției Generale Transport Aerian. |
| --- | --- |

3.

Director general înseamnă directorul general al Direcției Generale Transport Aerian.

| 4. | Direcția Generală Transport Aerian este direcția responsabilă pentru transportul aerian din cadrul Serviciului Public Federal Mobilitate și Transporturi (SPF Mobilitate și Transporturi). |
| --- | --- |

4.

Direcția Generală Transport Aerian este direcția responsabilă pentru transportul aerian din cadrul Serviciului Public Federal Mobilitate și Transporturi (SPF Mobilitate și Transporturi).

| 5. | Servicii aeriene regulate înseamnă o serie de zboruri accesibile publicului și menite să asigure, contra cost, transport de pasageri, de marfă și/sau de poștă, în mod combinat sau separat. Această serie de zboruri se efectuează:






  (a) | fie conform unui orar publicat, |
| --- | --- | --- |

5.

Servicii aeriene regulate înseamnă o serie de zboruri accesibile publicului și menite să asigure, contra cost, transport de pasageri, de marfă și/sau de poștă, în mod combinat sau separat. Această serie de zboruri se efectuează:

(a)

fie conform unui orar publicat,

| (b) | fie cu o frecvență având o regularitate de așa natură încât să constituie o serie sistematică evidentă de zboruri. |
| --- | --- |

(b)

fie cu o frecvență având o regularitate de așa natură încât să constituie o serie sistematică evidentă de zboruri.

| 6. | Acord bilateral de reglementare a serviciilor aeriene înseamnă un acord de reglementare a serviciilor aeriene încheiat între Belgia și o țară care nu este membră a Uniunii Europene, precum și orice alt acord de reglementare a serviciilor aeriene între Uniunea Europeană și o țară din afara acesteia. |
| --- | --- |

6.

Acord bilateral de reglementare a serviciilor aeriene înseamnă un acord de reglementare a serviciilor aeriene încheiat între Belgia și o țară care nu este membră a Uniunii Europene, precum și orice alt acord de reglementare a serviciilor aeriene între Uniunea Europeană și o țară din afara acesteia.

| 7. | Desemnare înseamnă dreptul acordat unui transportator aerian de a opera servicii aeriene regulate în cadrul unui acord bilateral de reglementare a serviciilor aeriene. Desemnarea poate fi acordată unui singur transportator aerian (desemnare individuală) sau mai multor transportatori aerieni (desemnare multiplă), conform dispozițiilor acordului bilateral de reglementare a serviciilor aeriene în cauză. |
| --- | --- |

7.

Desemnare înseamnă dreptul acordat unui transportator aerian de a opera servicii aeriene regulate în cadrul unui acord bilateral de reglementare a serviciilor aeriene. Desemnarea poate fi acordată unui singur transportator aerian (desemnare individuală) sau mai multor transportatori aerieni (desemnare multiplă), conform dispozițiilor acordului bilateral de reglementare a serviciilor aeriene în cauză.

| 8. | Accesibilitate înseamnă posibilitatea de a fi desemnat și/sau de a opera numărul dorit de zboruri pe o rută convenită, în temeiul dispozițiilor unui acord bilateral de reglementare a serviciilor aeriene. |
| --- | --- |

8.

Accesibilitate înseamnă posibilitatea de a fi desemnat și/sau de a opera numărul dorit de zboruri pe o rută convenită, în temeiul dispozițiilor unui acord bilateral de reglementare a serviciilor aeriene.

| 9. | Ministru înseamnă ministrul ale cărui atribuții includ navigația aeriană. |
| --- | --- |

9.

Ministru înseamnă ministrul ale cărui atribuții includ navigația aeriană.

| 10. | Sezon de trafic al IATA înseamnă sezonul de iarnă sau de vară, astfel cum este definit de Asociația Internațională de Transport Aerian (IATA). |
| --- | --- |

10.

Sezon de trafic al IATA înseamnă sezonul de iarnă sau de vară, astfel cum este definit de Asociația Internațională de Transport Aerian (IATA).

Articolul 3

Prezentul decret, precum și calendarul negocierilor bilaterale pentru acordurile de reglementare a serviciilor aeriene între Belgia și țările care nu sunt membre ale Uniunii Europene se publică pe site-ul internet al SPF Mobilitate și Transporturi. Orice informație suplimentară privind acordurile de reglementare a serviciilor aeriene, drepturile de trafic și desemnarea poate fi obținută de la Direcția Generală Transport Aerian.

Articolul 4

(1)   Numai transportatorii aerieni comunitari care au sediul în Belgia, în sensul dreptului comunitar, pot fi desemnați sau pot primi drepturi de trafic.

În acest scop, transportatorul aerian transmite directorului general, prin scrisoare recomandată, o cerere formulată în una dintre limbile naționale sau în limba engleză.

Această cerere este însoțită de un dosar care cuprinde:

| 1. | licența de operare, certificatul de operator aerian (COA), cu excepția cazului în care aceste documente au fost emise de către Belgia; |
| --- | --- |

1.

licența de operare, certificatul de operator aerian (COA), cu excepția cazului în care aceste documente au fost emise de către Belgia;

| 2. | certificatul de asigurare; |
| --- | --- |

2.

certificatul de asigurare;

| 3. | elemente care să demonstreze stabilirea transportatorului aerian în Belgia în conformitate cu dreptul comunitar; |
| --- | --- |

3.

elemente care să demonstreze stabilirea transportatorului aerian în Belgia în conformitate cu dreptul comunitar;

| 4. | elemente care să demonstreze capacitatea operațională și financiară în sensul Regulamentului (CE) nr. 1008/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 septembrie 2008 privind normele comune pentru operarea serviciilor aeriene în Comunitate; |
| --- | --- |

4.

elemente care să demonstreze capacitatea operațională și financiară în sensul Regulamentului (CE) nr. 1008/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 septembrie 2008 privind normele comune pentru operarea serviciilor aeriene în Comunitate;

| 5. | următoarele informații cu privire la serviciile aeriene regulate preconizate:






  (a) | serviciul aerian preconizat (ruta, frecvența săptămânală, orarul, escalele, dacă serviciul are sau nu are caracter sezonier); |
| --- | --- | --- |

5.

următoarele informații cu privire la serviciile aeriene regulate preconizate:

(a)

serviciul aerian preconizat (ruta, frecvența săptămânală, orarul, escalele, dacă serviciul are sau nu are caracter sezonier);

| (b) | tipul transportului (de marfă, de pasageri, de poștă); |
| --- | --- |

(b)

tipul transportului (de marfă, de pasageri, de poștă);

| (c) | traficul de pasageri (previziuni privind traficul, clasificarea clienților, principalele puncte de plecare și destinații efective); |
| --- | --- |

(c)

traficul de pasageri (previziuni privind traficul, clasificarea clienților, principalele puncte de plecare și destinații efective);

| (d) | tipul aeronavei, configurația pe clase și capacitatea acesteia); |
| --- | --- |

(d)

tipul aeronavei, configurația pe clase și capacitatea acesteia);

| (e) | data prevăzută pentru începerea operării, durata preconizată, precum și informațiile referitoare la o eventuală operare anterioară a serviciului în cauză de către solicitant; |
| --- | --- |

(e)

data prevăzută pentru începerea operării, durata preconizată, precum și informațiile referitoare la o eventuală operare anterioară a serviciului în cauză de către solicitant;

| (f) | informații privind dimensiunea pieței și în special capacitatea deja oferită sau estimată pe termen scurt pentru această rută aeriană; |
| --- | --- |

(f)

informații privind dimensiunea pieței și în special capacitatea deja oferită sau estimată pe termen scurt pentru această rută aeriană;

| (g) | modul în care vor fi operate zborurile propuse:






  (i) | utilizarea aeronavelor înscrise în certificatul de operator aerian (COA) al solicitantului; |
| --- | --- | --- |

(g)

modul în care vor fi operate zborurile propuse:

(i)

utilizarea aeronavelor înscrise în certificatul de operator aerian (COA) al solicitantului;

| (ii) | recurgerea la un acord de partajare a codurilor cu un alt transportator aerian (comunitar sau necomunitar); |
| --- | --- |

(ii)

recurgerea la un acord de partajare a codurilor cu un alt transportator aerian (comunitar sau necomunitar);

| (iii) | închirierea aeronavelor sau închirierea unor capacități în aeronave; |
| --- | --- |

(iii)

închirierea aeronavelor sau închirierea unor capacități în aeronave;

| (iv) | orice altă formă de cooperare cu unul sau mai mulți transportatori aerieni; |
| --- | --- |

(iv)

orice altă formă de cooperare cu unul sau mai mulți transportatori aerieni;

| (h) | modul în care zborurile vor fi propuse publicului și introduse pe piață (tarife propuse, accesul publicului la servicii, canale de distribuție); |
| --- | --- |

(h)

modul în care zborurile vor fi propuse publicului și introduse pe piață (tarife propuse, accesul publicului la servicii, canale de distribuție);

| (i) | categoriile de emisii sonore și alte caracteristici de mediu ale aeronavelor preconizate a fi utilizate; |
| --- | --- |

(i)

categoriile de emisii sonore și alte caracteristici de mediu ale aeronavelor preconizate a fi utilizate;

| 6. | eventualul acord al solicitantului cu privire la punerea la dispoziție, în circumstanțe excepționale, a capacității necesare pentru a satisface necesitățile naționale sau internaționale ale Belgiei. |
| --- | --- |

6.

eventualul acord al solicitantului cu privire la punerea la dispoziție, în circumstanțe excepționale, a capacității necesare pentru a satisface necesitățile naționale sau internaționale ale Belgiei.

(2)   Prin derogare de la alineatul (1) al treilea paragraf, cererea unui transportator aerian comunitar care, la intrarea în vigoare a prezentului decret, a depus deja un dosar care cuprinde elementele prevăzute la alineatul (1) al treilea paragraf punctele 1-4 trebuie să fie însoțită numai de elementele prevăzute la alineatul (1) al treilea paragraf punctul 5 și, dacă este cazul, de modificările aduse elementelor de la alineatul (1) al treilea paragraf punctele 1-4.

Articolul 5

Numai cererile care sunt conforme cu articolul 4 se iau în considerare de către directorul general și se publică pe site-ul internet al SPF Mobilitate și Transporturi.

Directorul general poate în orice moment pe parcursul analizei unei cereri:

| 1. | să solicite transportatorului aerian comunitar informații suplimentare; și/sau |
| --- | --- |

1.

să solicite transportatorului aerian comunitar informații suplimentare; și/sau

| 2. | să organizeze audieri la care să fie invitați toți solicitanții. |
| --- | --- |

2.

să organizeze audieri la care să fie invitați toți solicitanții.

Articolul 6

Ministrul acordă în mod automat tuturor transportatorilor aerieni comunitari desemnarea și/sau drepturile de trafic solicitate cu condiția ca acordul bilateral de reglementare a serviciilor aeriene între Belgia și țara necomunitară în cauză să nu limiteze:

| 1. | nici numărul de transportatori aerieni comunitari care pot fi desemnați; |
| --- | --- |

1.

nici numărul de transportatori aerieni comunitari care pot fi desemnați;

| 2. | nici numărul de zboruri care pot fi operate pe rutele specificate. |
| --- | --- |

2.

nici numărul de zboruri care pot fi operate pe rutele specificate.

Desemnarea și/sau atribuirea drepturilor de trafic se notifică transportatorului.

Articolul 7

În cazul în care acordul bilateral de reglementare a serviciilor aeriene limitează:

| 1. | numărul de transportatori aerieni comunitari care pot fi desemnați; sau |
| --- | --- |

1.

numărul de transportatori aerieni comunitari care pot fi desemnați; sau

| 2. | numărul de zboruri care pot fi operate pe rutele specificate, |
| --- | --- |

2.

numărul de zboruri care pot fi operate pe rutele specificate,

se analizează întâi cererea din punctul de vedere al accesibilității la desemnarea și/sau la drepturile de trafic solicitate.

Articolul 8

Dacă nu mai există accesibilitate pentru a permite solicitantului să opereze servicii aeriene regulate pe rutele vizate, acestuia i se notifică acest lucru, prin scrisoare recomandată, în termen de 15 zile lucrătoare de la primirea cererii sale. Această notificare se publică, de asemenea, pe site-ul internet al SPF Mobilitate și Transporturi.

Dacă există suficientă accesibilitate pentru a permite solicitantului să opereze servicii aeriene regulate pe rutele vizate, directorul general îi va notifica solicitantului acest lucru, în scris și prin intermediul site-ului internet al SPF Mobilitate și Transporturi, în termen de 15 zile lucrătoare.

Transportatorii aerieni comunitari stabiliți în Belgia sunt informați în scris cu privire la faptul că au la dispoziție 15 zile lucrătoare, de la data notificării menționate la al doilea paragraf, pentru a solicita o desemnare și/sau atribuirea drepturilor de trafic.

Cererile concurente se publică pe site-ul internet al SPF Mobilitate și Transporturi.

Articolul 9

În cazul în care nu există cereri concurente sau este posibilă satisfacerea tuturor cererilor, ministrul acceptă cererea sau cererile în cauză și comunică decizia, prin scrisoare recomandată și prin intermediul site-ului internet al SPF Mobilitate și Transporturi, în termen de 15 zile lucrătoare.

Articolul 10

În cazul în care mai mulți transportatori aerieni comunitari solicită o desemnare sau drepturi de trafic pe o anumită rută și se dovedește a fi imposibilă satisfacerea tuturor cererilor, directorul general analizează cererile concurente pe baza dosarului complet al acestora, astfel cum este definit la articolul 4.

În termen de treizeci de zile lucrătoare, directorul general transmite solicitanților care au depus cereri concurente, prin scrisoare recomandată, un proiect de decizie de atribuire a drepturilor de trafic și/sau de desemnare. Data transmiterii acestui proiect de decizie se publică pe site-ul internet al SPF Mobilitate și Transporturi.

Transportatorii aerieni comunitari care au depus cereri pot transmite directorului general observații, prin scrisoare recomandată, în termen de zece zile lucrătoare de la data transmiterii proiectului de decizie:

| 1. | în cazul în care se transmit observații, în termen de cincisprezece zile lucrătoare de la primirea acestora, ministrul emite o decizie finală de atribuire a drepturilor de trafic și/sau de desemnare, care se transmite solicitanților prin scrisoare recomandată și se publică pe site-ul internet al SPF Mobilitate și Transporturi; |
| --- | --- |

1.

în cazul în care se transmit observații, în termen de cincisprezece zile lucrătoare de la primirea acestora, ministrul emite o decizie finală de atribuire a drepturilor de trafic și/sau de desemnare, care se transmite solicitanților prin scrisoare recomandată și se publică pe site-ul internet al SPF Mobilitate și Transporturi;

| 2. | în cazul în care nu se transmite nicio observație, proiectul de decizie devine decizia definitivă a ministrului de atribuire a drepturilor de trafic și/sau de desemnare, care se transmite solicitantului sau solicitanților prin scrisoare recomandată și se publică pe site-ul internet al SPF Mobilitate și Transporturi. |
| --- | --- |

2.

în cazul în care nu se transmite nicio observație, proiectul de decizie devine decizia definitivă a ministrului de atribuire a drepturilor de trafic și/sau de desemnare, care se transmite solicitantului sau solicitanților prin scrisoare recomandată și se publică pe site-ul internet al SPF Mobilitate și Transporturi.

Articolul 11

Cererile la care se face referire în prezentul decret se analizează pe baza principiilor transparenței și nediscriminării.

Orice decizie sau proiect de decizie de atribuire a drepturilor de trafic și/sau de desemnare ține cont de următoarele elemente, fără ca enumerarea de mai jos să reprezinte o ordine a priorității sau a importanței acestora:

| 1. | elementele menționate la articolul 4, transmise de transportatorul aerian comunitar; |
| --- | --- |

1.

elementele menționate la articolul 4, transmise de transportatorul aerian comunitar;

| 2. | garanțiile oferite cu privire la continuitatea operării și la integrarea acesteia într-un plan de afaceri coerent; |
| --- | --- |

2.

garanțiile oferite cu privire la continuitatea operării și la integrarea acesteia într-un plan de afaceri coerent;

| 3. | utilizarea optimă a drepturilor de trafic limitate; |
| --- | --- |

3.

utilizarea optimă a drepturilor de trafic limitate;

| 4. | caracterul prioritar al operațiunilor realizate de transportatorul aerian comunitar cu ajutorul aeronavelor sale (proprii sau închiriate) față de operațiunile pentru care transportatorul aerian comunitar se mulțumește să comercializeze, prin intermediul unor acorduri de partajare a codurilor, zboruri operate de un alt transportator aerian; |
| --- | --- |

4.

caracterul prioritar al operațiunilor realizate de transportatorul aerian comunitar cu ajutorul aeronavelor sale (proprii sau închiriate) față de operațiunile pentru care transportatorul aerian comunitar se mulțumește să comercializeze, prin intermediul unor acorduri de partajare a codurilor, zboruri operate de un alt transportator aerian;

| 5. | interesul tuturor categoriilor de utilizatori; |
| --- | --- |

5.

interesul tuturor categoriilor de utilizatori;

| 6. | facilitarea accesului la rute, piețe și regiuni noi fie prin intermediul unor legături noi, fie cu punctul de plecare sau destinația la aeroporturi belgiene diferite; |
| --- | --- |

6.

facilitarea accesului la rute, piețe și regiuni noi fie prin intermediul unor legături noi, fie cu punctul de plecare sau destinația la aeroporturi belgiene diferite;

| 7. | contribuția la asigurarea unui nivel satisfăcător de concurență; |
| --- | --- |

7.

contribuția la asigurarea unui nivel satisfăcător de concurență;

| 8. | eventualele efecte ale operării asupra creării unor locuri de muncă, în mod direct sau indirect, în sectorul transportului aerian; |
| --- | --- |

8.

eventualele efecte ale operării asupra creării unor locuri de muncă, în mod direct sau indirect, în sectorul transportului aerian;

| 9. | în subsidiar, continuitatea dorinței unui transportator aerian comunitar, exprimată în mod activ și repetat, de a obține drepturile de trafic care fac obiectul cererii sale. |
| --- | --- |

9.

în subsidiar, continuitatea dorinței unui transportator aerian comunitar, exprimată în mod activ și repetat, de a obține drepturile de trafic care fac obiectul cererii sale.

Ministrul clarifică criteriile enumerate mai sus pentru a garanta obiectivitatea și transparența acestora.

Articolul 12

Orice transportator aerian comunitar care obține o desemnare și/sau drepturi de trafic în cadrul unui acord bilateral de reglementare a serviciilor aeriene între Belgia și o țară care nu este membră a Uniunii Europene are obligația:

| 1. | să înceapă operarea serviciilor aeriene în cauză până cel târziu la sfârșitul sezonului de trafic al IATA care urmează celui în care se face notificarea deciziei de desemnare și/sau de atribuire a drepturilor de trafic; |
| --- | --- |

1.

să înceapă operarea serviciilor aeriene în cauză până cel târziu la sfârșitul sezonului de trafic al IATA care urmează celui în care se face notificarea deciziei de desemnare și/sau de atribuire a drepturilor de trafic;

| 2. | să opereze serviciile aeriene în cauză în conformitate cu dosarul menționat la articolul 4. Între proiectul inițial și operarea efectivă nu pot exista diferențe de o asemenea amploare încât acestea să fi putut determina alegerea unui alt transportator aerian la momentul atribuirii inițiale; |
| --- | --- |

2.

să opereze serviciile aeriene în cauză în conformitate cu dosarul menționat la articolul 4. Între proiectul inițial și operarea efectivă nu pot exista diferențe de o asemenea amploare încât acestea să fi putut determina alegerea unui alt transportator aerian la momentul atribuirii inițiale;

| 3. | să respecte eventualele condiții formulate de directorul general, deciziile și autorizațiile emise de autoritățile aeronautice ale țărilor din afara UE vizate de operarea serviciilor aeriene în cauză, precum și toate normele internaționale în domeniu; |
| --- | --- |

3.

să respecte eventualele condiții formulate de directorul general, deciziile și autorizațiile emise de autoritățile aeronautice ale țărilor din afara UE vizate de operarea serviciilor aeriene în cauză, precum și toate normele internaționale în domeniu;

| 4. | să comunice imediat directorului general încetarea sau întreruperea operării serviciilor aeriene în cauză. Dacă această întrerupere se prelungește mai mult de două sezoane, decizia de atribuire a drepturilor de trafic și/sau de desemnare se revocă în mod automat la sfârșitul celui de-al doilea sezon, cu excepția cazului în care transportatorul aerian comunitar poate invoca circumstanțe excepționale independente de voința sa. |
| --- | --- |

4.

să comunice imediat directorului general încetarea sau întreruperea operării serviciilor aeriene în cauză. Dacă această întrerupere se prelungește mai mult de două sezoane, decizia de atribuire a drepturilor de trafic și/sau de desemnare se revocă în mod automat la sfârșitul celui de-al doilea sezon, cu excepția cazului în care transportatorul aerian comunitar poate invoca circumstanțe excepționale independente de voința sa.

Direcția Generală Transport Aerian verifică respectarea obligațiilor prevăzute la primul paragraf.

Articolul 13

Beneficiul desemnării și/sau al atribuirii drepturilor de trafic este personal și netransmisibil. Acesta este de durată nelimitată cu excepția cazului în care decizia se revocă.

Articolul 14

În cazul în care un transportator aerian nu respectă obligațiile prevăzute la articolul 12 primul paragraf sau pune în grav pericol siguranța aeriană, ministrul poate să suspende sau să revoce decizia de desemnare și/sau de atribuire a drepturilor de trafic.

Articolul 15

(1)   Orice transportator aerian comunitar stabilit în Belgia în sensul dreptului comunitar are dreptul de a contesta utilizarea de către un alt transportator aerian a drepturilor de trafic pe o anumită rută și de a candida în vederea unei mai bune utilizări a acestora.

În acest scop, acesta pune la dispoziția directorului general un dosar care conține argumentele corespunzătoare și care poate fi consultat de către transportatorul aerian căruia i se contestă utilizarea drepturilor de trafic.

Cu toate acestea, acest drept de contestație nu poate fi exercitat decât după o perioadă de operare de 2 ani de la atribuirea inițială.

(2)   În acest caz, ministrul reanalizează atribuirea inițială și utilizarea acesteia, pe baza dosarului și a unor eventuale audieri, și decide:

| 1. | fie să nu dea curs respectivei solicitări; |
| --- | --- |

1.

fie să nu dea curs respectivei solicitări;

| 2. | fie să lanseze o nouă procedură de atribuire. |
| --- | --- |

2.

fie să lanseze o nouă procedură de atribuire.

Cu toate acestea, în cazul în care un transportator aerian comunitar nu își utilizează drepturile de trafic decât prin intermediul unei formule de colaborare cu un alt transportator aerian fără a-și utiliza propriile aeronave, ministrul reanalizează imediat atribuirea inițială dacă un transportator aerian concurent îi adresează o cerere formală pentru operarea serviciilor aeriene în cauză cu aeronave proprii.

Eventuala modificare, totală sau parțială, a atribuirii drepturilor de trafic și/sau a desemnării intră în vigoare cel mai devreme în prima zi a celui de-al doilea sezon de trafic al IATA care urmează celui în cursul căruia s-a luat decizia.

Articolul 16

Pentru a putea efectua o evaluare corectă a piețelor, a rutelor și a solicitărilor transportatorilor aerieni comunitari, aceștia din urmă furnizează periodic Direcției Generale Transport Aerian statistici cu privire la operațiunile pentru care aceștia au fost desemnați.

Ministrul precizează nivelul de detaliu și frecvența cu care trebuie furnizate aceste statistici.

Articolul 17

(1)   Drepturile de trafic acordate pe o anumită rută înainte de intrarea în vigoare a prezentului decret care erau deja sau au devenit limitate pot face obiectul procedurii de contestare prevăzute la articolul 15.

În acest caz, înainte de demararea unei astfel de proceduri, Direcția Generală Transport Aerian face eforturi pentru găsirea unei soluții prin renegocierea drepturilor de trafic limitate convenite prin acordul de reglementare a serviciilor aeriene încheiat cu țara din afara UE în cauză.

(2)   Procedura menționată la alineatul (1) se aplică în egală măsură desemnării.

Articolul 18

Legea din 3 mai 1999 privind operatorii de servicii aeriene regulate se abrogă.

Articolul 19

Prezentul decret intră în vigoare la două luni de la publicarea în Monitorul Oficial al Belgiei.

Articolul 20

Ministrul ale cărui atribuții includ navigația aeriană este responsabil de punerea în aplicare a prezentului decret.

Adoptată la Bruxelles, 18 august 2010.

De către Rege

Prim-ministrul

Yves LETERME

Secretarul de stat pentru mobilitate

Etienne SCHOUPPE

---

| 1.4.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 101/34 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 101/34

---

Informații comunicate de statele membre privind ajutorul de stat acordat în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1628/2006 al Comisiei de aplicare a articolelor 87 și 88 din Tratatul CE ajutorului regional național pentru investiții

(Text cu relevanță pentru SEE)

2011/C 101/09

| Ajutor nr. | XR 194/07 |
| --- | --- |
| Stat membru | Spania |
| Regiune | Galicia |
| Titlul sistemului de ajutor sau denumirea beneficiarului de ajutor suplimentar ad hoc | Ayudas regionales a la inversión en la Comunidad Autónoma de Galicia en aplicación del Reglamento (CE) no 1628/2006 |
| Temei legal | Proyecto de Decreto por el que se regulan las ayudas regionales a la inversión en la Comunidad Autónoma de Galicia en aplicación del Reglamento (CE) no 1628/2006 |
| Tipul măsurii | Regim de ajutoare |
| Buget anual | 100 de milioane EUR |
| Valoarea maximă a ajutorului | 30 % |
| În conformitate cu articolul 4 din regulament |
| Data punerii în aplicare | 1.1.2007 |
| Durată (perioadă) | 31.12.2013 |
| Sectoare economice | Toate sectoarele eligibile pentru ajutor regional pentru investiții |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | Xunta de Galicia |
| Consellería de Economía y Hacienda |
| Edificio Administrativo San Caetano s/n |
| 15781 Santiago de Compostela |
| ESPAÑA |

Ajutor nr.

XR 194/07

Stat membru

Spania

Regiune

Galicia

Titlul sistemului de ajutor sau denumirea beneficiarului de ajutor suplimentar ad hoc

Ayudas regionales a la inversión en la Comunidad Autónoma de Galicia en aplicación del Reglamento (CE) no 1628/2006

Temei legal

Proyecto de Decreto por el que se regulan las ayudas regionales a la inversión en la Comunidad Autónoma de Galicia en aplicación del Reglamento (CE) no 1628/2006

Tipul măsurii

Regim de ajutoare

Buget anual

100 de milioane EUR

Valoarea maximă a ajutorului

30 %

În conformitate cu articolul 4 din regulament

Data punerii în aplicare

1.1.2007

Durată (perioadă)

31.12.2013

Sectoare economice

Toate sectoarele eligibile pentru ajutor regional pentru investiții

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Xunta de Galicia

Consellería de Economía y Hacienda

Edificio Administrativo San Caetano s/n

15781 Santiago de Compostela

ESPAÑA

Adresa de internet a publicării sistemului de ajutor

http://www.econmiaefacenda.org/

Alte informații

—

| Ajutor nr. | XR 67/08 |
| --- | --- |
| Stat membru | Spania |
| Regiune | — |
| Titlul sistemului de ajutor sau denumirea beneficiarului de ajutor suplimentar ad hoc | Ayudas derivadas del Plan de Seguridad Minera para la consecución de una minera sostenible en los aspectos de prevención y seguridad minera. |
| Temei legal | Orden ITC/732/2008, de 13 de marzo, punto Tercero, apartado 5.1. letra b), inversiones regionales (BOE no 67 de 18.3.2008) |
| Tipul măsurii | Regim de ajutoare |
| Buget anual | 1,4 milioane EUR |
| Buget global | — |
| Valoarea maximă a ajutorului | 48 % |
| În conformitate cu articolul 4 din regulament |
| Data punerii în aplicare | 19.3.2008 |
| Durată (perioadă) | 31.12.2013 |
| Sectoare economice | Limitat la anumite sectoare |
| NACE: 13, 14 |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | Dirección General de Politica Energética y Minas |
| Jorge Sanz Oliva |
| Paseo de la Castellana, 160 |
| 28071 Madrid |
| ESPAÑA |
| Tel. +34 913497475 |
| E-mail: jcsanz@mytic.es |

Ajutor nr.

XR 67/08

Stat membru

Spania

Regiune

—

Titlul sistemului de ajutor sau denumirea beneficiarului de ajutor suplimentar ad hoc

Ayudas derivadas del Plan de Seguridad Minera para la consecución de una minera sostenible en los aspectos de prevención y seguridad minera.

Temei legal

Orden ITC/732/2008, de 13 de marzo, punto Tercero, apartado 5.1. letra b), inversiones regionales (BOE no 67 de 18.3.2008)

Tipul măsurii

Regim de ajutoare

Buget anual

1,4 milioane EUR

Buget global

—

Valoarea maximă a ajutorului

48 %

În conformitate cu articolul 4 din regulament

Data punerii în aplicare

19.3.2008

Durată (perioadă)

31.12.2013

Sectoare economice

Limitat la anumite sectoare

NACE: 13, 14

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Dirección General de Politica Energética y Minas

Jorge Sanz Oliva

Paseo de la Castellana, 160

28071 Madrid

ESPAÑA

Tel. +34 913497475

E-mail: jcsanz@mytic.es

Adresa de internet a publicării sistemului de ajutor

http://www.mityc.es/seguridadminera

Alte informații

—

---

V Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

| 1.4.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 101/36 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 101/36

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.6144 – Giesecke & Devrient/Wincor Nixdorf International/BEB Industrie-Elektronik)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

2011/C 101/10

| 1. | La data de 23 martie 2011, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderea Giesecke & Devrient GmbH („G&D”, Germania) și întreprinderea BEB Industrie-Elektronik AG („BEB”, Elveția), controlată de întreprinderea Wincor Nixdorf International GmbH („WNI”, Germania), aparținând grupului Wincor Nixdorf Aktiengesellschaft (Germania), dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în comun asupra întreprinderii CI Tech Components AG (Elveția), prin transfer de active și, respectiv, prin achiziționare de acțiuni într-o societate nou creată care constituie o întreprindere comună. |
| --- | --- |

1.

La data de 23 martie 2011, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderea Giesecke & Devrient GmbH („G&D”, Germania) și întreprinderea BEB Industrie-Elektronik AG („BEB”, Elveția), controlată de întreprinderea Wincor Nixdorf International GmbH („WNI”, Germania), aparținând grupului Wincor Nixdorf Aktiengesellschaft (Germania), dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în comun asupra întreprinderii CI Tech Components AG (Elveția), prin transfer de active și, respectiv, prin achiziționare de acțiuni într-o societate nou creată care constituie o întreprindere comună.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | în cazul întreprinderii G&D: gestionarea bancnotelor, documente de identitate, carduri inteligente, soluții pentru sistemele de carduri și soluții în materie de securitate în mediul informatic; |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

în cazul întreprinderii G&D: gestionarea bancnotelor, documente de identitate, carduri inteligente, soluții pentru sistemele de carduri și soluții în materie de securitate în mediul informatic;

| — | în cazul întreprinderii WNI: soluții informatice pentru optimizarea proceselor în domeniul serviciilor bancare cu amănuntul și al comerțului; |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii WNI: soluții informatice pentru optimizarea proceselor în domeniul serviciilor bancare cu amănuntul și al comerțului;

| — | în cazul întreprinderii BEB: aparatură pentru identificarea și verificarea bancnotelor. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii BEB: aparatură pentru identificarea și verificarea bancnotelor.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) privind concentrările economice (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) privind concentrările economice (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.6144 – Giesecke & Devrient/Wincor Nixdorf International/BEB Industrie-Elektronik, la următoarea adresă:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.6144 – Giesecke & Devrient/Wincor Nixdorf International/BEB Industrie-Elektronik, la următoarea adresă:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 [„Regulamentul (CE) privind concentrările economice”].

(2)  JO C 56, 5.3.2005, p. 32 („Comunicarea privind o procedură simplificată”).

---

| 1.4.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 101/38 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 101/38

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.6182 – MAN/MAN Camions et Bus/MAN Truck & Bus Belgium)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

2011/C 101/11

| 1. | La data de 21 martie 2011, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderea MAN Truck & Bus AG („MAN Truck & Bus”, Germania), controlată de MAN SE („MAN”, Germania), dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul unic asupra întregilor întreprinderi MAN Camions et Bus S.A.S. („MAN Camions et Bus”, Franța) și MAN Truck and Bus N.V./S.A. („MAN Truck and Bus Belgium”, Belgia), prin achiziționare de acțiuni. |
| --- | --- |

1.

La data de 21 martie 2011, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderea MAN Truck & Bus AG („MAN Truck & Bus”, Germania), controlată de MAN SE („MAN”, Germania), dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul unic asupra întregilor întreprinderi MAN Camions et Bus S.A.S. („MAN Camions et Bus”, Franța) și MAN Truck and Bus N.V./S.A. („MAN Truck and Bus Belgium”, Belgia), prin achiziționare de acțiuni.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | în cazul întreprinderii MAN: dezvoltare, producere și comercializare de camioane, autobuze și autocare, șasiuri și podele pentru autobuze, motoare industriale și maritime, motoare diesel, turbomașini, precum și prestare de servicii industriale; |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

în cazul întreprinderii MAN: dezvoltare, producere și comercializare de camioane, autobuze și autocare, șasiuri și podele pentru autobuze, motoare industriale și maritime, motoare diesel, turbomașini, precum și prestare de servicii industriale;

| — | în cazul întreprinderii MAN Camions et Bus: comercializare și servicii postvânzare pentru camioane, autobuze și autocare, comercializare de șasiuri pentru autocare și (în calitate de agent oficial) comercializare de motoare (diesel) pentru camioane și de piese pentru acestea; |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii MAN Camions et Bus: comercializare și servicii postvânzare pentru camioane, autobuze și autocare, comercializare de șasiuri pentru autocare și (în calitate de agent oficial) comercializare de motoare (diesel) pentru camioane și de piese pentru acestea;

| — | în cazul întreprinderii MAN Truck & Bus Belgium: comercializare și servicii postvânzare pentru camioane, autobuze și autocare, comercializare (în calitate de agent oficial) de motoare (diesel) pentru camioane și de piese pentru acestea. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii MAN Truck & Bus Belgium: comercializare și servicii postvânzare pentru camioane, autobuze și autocare, comercializare (în calitate de agent oficial) de motoare (diesel) pentru camioane și de piese pentru acestea.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) privind concentrările economice (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) privind concentrările economice (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.6182 – MAN/MAN Camions et Bus/MAN Truck & Bus Belgium, la următoarea adresă:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.6182 – MAN/MAN Camions et Bus/MAN Truck & Bus Belgium, la următoarea adresă:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 [„Regulamentul (CE) privind concentrările economice”].

(2)  JO C 56, 5.3.2005, p. 32 („Comunicarea privind o procedură simplificată”).

---

ALTE ACTE

Comisia Europeană

| 1.4.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 101/39 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 101/39

---

Comunicare în atenția lui Ibrahim Hassan Tali Al-Asiri, care a fost adăugat pe lista menționată la articolele 2, 3 și 7 din Regulamentul (CE) nr. 881/2002 al Consiliului de instituire a unor măsuri restrictive specifice împotriva anumitor persoane și entități care au legătură cu Osama ben Laden, cu rețeaua Al-Qaida și cu talibanii, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 317/2011 al Comisiei

2011/C 101/12

| 1. | Poziția comună 2002/402/PESC (1) invită Uniunea să înghețe fondurile și resursele economice ale lui Osama ben Laden, ale membrilor organizației Al-Qaida și ale talibanilor, precum și ale altor persoane, grupuri, întreprinderi și entități care au legătură cu aceștia, menționate în lista întocmită în temeiul Rezoluțiilor 1267(1999) și 1333(2000) ale Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite, listă care trebuie actualizată periodic de către comitetul ONU instituit în temeiul Rezoluției 1267(1999) a Consiliului de Securitate al ONU.
  Pe lista întocmită de Comitetul ONU figurează:






  — | Al-Qaida, talibanii și Osama ben Laden; |
| --- | --- | --- |

1.

Poziția comună 2002/402/PESC (1) invită Uniunea să înghețe fondurile și resursele economice ale lui Osama ben Laden, ale membrilor organizației Al-Qaida și ale talibanilor, precum și ale altor persoane, grupuri, întreprinderi și entități care au legătură cu aceștia, menționate în lista întocmită în temeiul Rezoluțiilor 1267(1999) și 1333(2000) ale Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite, listă care trebuie actualizată periodic de către comitetul ONU instituit în temeiul Rezoluției 1267(1999) a Consiliului de Securitate al ONU.

Pe lista întocmită de Comitetul ONU figurează:

—

Al-Qaida, talibanii și Osama ben Laden;

| — | persoanele fizice sau juridice, entitățile, organismele și grupurile care au legătură cu Al-Qaida, cu talibanii și cu Osama ben Laden; precum și |
| --- | --- |

—

persoanele fizice sau juridice, entitățile, organismele și grupurile care au legătură cu Al-Qaida, cu talibanii și cu Osama ben Laden; precum și

| — | persoanele juridice, entitățile și organismele deținute sau controlate de oricare dintre aceste persoane, entități, organisme și grupuri sau care îi sprijină în orice alt fel. |
| --- | --- |

—

persoanele juridice, entitățile și organismele deținute sau controlate de oricare dintre aceste persoane, entități, organisme și grupuri sau care îi sprijină în orice alt fel.

Printre actele sau activitățile care indică faptul că o persoană, un grup, o întreprindere sau o entitate este „în legătură cu” Al-Qaida, cu Osama ben Laden sau cu talibanii se numără:

| (a) | participarea la finanțarea, planificarea, facilitarea, pregătirea sau săvârșirea de acte sau activități de către, împreună cu, sub numele, în numele sau în sprijinul Al-Qaida, al talibanilor sau al lui Osama ben Laden ori al oricărei celule, grupări afiliate, facțiuni disidente sau grupări derivate; |
| --- | --- |

(a)

participarea la finanțarea, planificarea, facilitarea, pregătirea sau săvârșirea de acte sau activități de către, împreună cu, sub numele, în numele sau în sprijinul Al-Qaida, al talibanilor sau al lui Osama ben Laden ori al oricărei celule, grupări afiliate, facțiuni disidente sau grupări derivate;

| (b) | furnizarea, vânzarea sau transferul de arme și de material conex oricăruia dintre aceștia; |
| --- | --- |

(b)

furnizarea, vânzarea sau transferul de arme și de material conex oricăruia dintre aceștia;

| (c) | efectuarea de recrutări pentru oricare dintre aceștia; sau |
| --- | --- |

(c)

efectuarea de recrutări pentru oricare dintre aceștia; sau

| (d) | sprijinirea în alt fel a actelor sau activităților oricăruia dintre aceștia. |
| --- | --- |

(d)

sprijinirea în alt fel a actelor sau activităților oricăruia dintre aceștia.

| 2. | La 23 martie 2011, comitetul ONU a hotărât adăugarea lui Ibrahim Hassan Tali Al-Asiri pe lista în cauză. Acesta poate adresa oricând o cerere ombudsmanului ONU, însoțită de orice document justificativ, prin care să solicite reexaminarea deciziei de a fi inclus pe lista ONU menționată anterior. Cererea trebuie trimisă la următoarea adresă:





  United Nations — Office of the Ombudsperson |
| --- | --- |
| Room TB-08041D |
| New York, NY 10017 |
| UNITED STATES OF AMERICA |
| Tel. +1 2129632671 |
| Fax +1 2129631300 / 3778 |
| E-mail: ombudsperson@un.org |

2.

La 23 martie 2011, comitetul ONU a hotărât adăugarea lui Ibrahim Hassan Tali Al-Asiri pe lista în cauză. Acesta poate adresa oricând o cerere ombudsmanului ONU, însoțită de orice document justificativ, prin care să solicite reexaminarea deciziei de a fi inclus pe lista ONU menționată anterior. Cererea trebuie trimisă la următoarea adresă:

United Nations — Office of the Ombudsperson

Room TB-08041D

New York, NY 10017

UNITED STATES OF AMERICA

Tel. +1 2129632671

Fax +1 2129631300 / 3778

E-mail: ombudsperson@un.org

Pentru mai multe informații, a se vedea http://www.un.org/sc/committees/1267/delisting.shtml

| 3. | Ca urmare a deciziei ONU menționate la punctul 2, Comisia a adoptat Regulamentul (UE) nr. 317/2011 (2), care modifică anexa I la Regulamentul (CE) nr. 881/2002 al Consiliului de instituire a unor măsuri restrictive specifice împotriva anumitor persoane și entități care au legătură cu Osama ben Laden, cu rețeaua Al-Qaida și cu talibanii (3). Prin această modificare, efectuată în temeiul articolului 7 alineatul (1) litera (a) și al articolului 7a alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 881/2002, Ibrahim Hassan Tali Al-Asiri este inclus pe lista care figurează în anexa I la regulamentul menționat („anexa I”).
  Următoarele măsuri prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 881/2002 se aplică persoanelor și entităților incluse în anexa I:






  1. | înghețarea tuturor fondurilor și a resurselor economice care aparțin persoanelor și entităților în cauză, se află în posesia acestora ori sunt deținute de acestea, precum și interzicerea (ca orice persoană) să pună la dispoziția oricăreia dintre persoanele sau entitățile în cauză, direct sau indirect, fonduri și resurse economice sau să le utilizeze în beneficiul acestora [articolele 2 și 2a (4)], precum și |
| --- | --- | --- |

3.

Ca urmare a deciziei ONU menționate la punctul 2, Comisia a adoptat Regulamentul (UE) nr. 317/2011 (2), care modifică anexa I la Regulamentul (CE) nr. 881/2002 al Consiliului de instituire a unor măsuri restrictive specifice împotriva anumitor persoane și entități care au legătură cu Osama ben Laden, cu rețeaua Al-Qaida și cu talibanii (3). Prin această modificare, efectuată în temeiul articolului 7 alineatul (1) litera (a) și al articolului 7a alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 881/2002, Ibrahim Hassan Tali Al-Asiri este inclus pe lista care figurează în anexa I la regulamentul menționat („anexa I”).

Următoarele măsuri prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 881/2002 se aplică persoanelor și entităților incluse în anexa I:

1.

înghețarea tuturor fondurilor și a resurselor economice care aparțin persoanelor și entităților în cauză, se află în posesia acestora ori sunt deținute de acestea, precum și interzicerea (ca orice persoană) să pună la dispoziția oricăreia dintre persoanele sau entitățile în cauză, direct sau indirect, fonduri și resurse economice sau să le utilizeze în beneficiul acestora [articolele 2 și 2a (4)], precum și

| 2. | interzicerea de a acorda, de a vinde, furniza sau transfera oricăreia dintre persoanele sau entitățile în cauză, direct sau indirect, consultanță tehnică, asistență sau instruire legată de activități militare (articolul 3). |
| --- | --- |

2.

interzicerea de a acorda, de a vinde, furniza sau transfera oricăreia dintre persoanele sau entitățile în cauză, direct sau indirect, consultanță tehnică, asistență sau instruire legată de activități militare (articolul 3).

| 4. | Articolul 7a din Regulamentul (CE) nr. 881/2002 (5) prevede un proces de revizuire atunci când persoanele incluse pe listă prezintă observații cu privire la motivele includerii pe listă. Persoanele și entitățile care au fost incluse în anexa I prin Regulamentul (UE) nr. 317/2011 pot adresa Comisiei o cerere prin care solicită să li se aducă la cunoștință motivele includerii lor pe lista respectivă. Cererea respectivă trebuie trimisă la următoarea adresă:





  European Commission |
| --- | --- |
| ‘Restrictive measures’ |
| Rue de la Loi/Wetstraat 200 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Articolul 7a din Regulamentul (CE) nr. 881/2002 (5) prevede un proces de revizuire atunci când persoanele incluse pe listă prezintă observații cu privire la motivele includerii pe listă. Persoanele și entitățile care au fost incluse în anexa I prin Regulamentul (UE) nr. 317/2011 pot adresa Comisiei o cerere prin care solicită să li se aducă la cunoștință motivele includerii lor pe lista respectivă. Cererea respectivă trebuie trimisă la următoarea adresă:

European Commission

‘Restrictive measures’

Rue de la Loi/Wetstraat 200

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

| 5. | De asemenea, se atrage atenția persoanelor și entităților în cauză asupra posibilității de a introduce la Tribunalul Uniunii Europene o acțiune împotriva Regulamentului (UE) nr. 317/2011, în conformitate cu condițiile prevăzute la articolul 263 alineatele (4) și (6) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. |
| --- | --- |

5.

De asemenea, se atrage atenția persoanelor și entităților în cauză asupra posibilității de a introduce la Tribunalul Uniunii Europene o acțiune împotriva Regulamentului (UE) nr. 317/2011, în conformitate cu condițiile prevăzute la articolul 263 alineatele (4) și (6) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

| 6. | Datele cu caracter personal ale persoanelor în cauză vor fi prelucrate în conformitate cu normele din Regulamentul (CE) nr. 45/2001 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organismele comunitare (în prezent, ale Uniunii) și privind libera circulație a acestor date (6). Orice solicitare, de exemplu solicitările de informații suplimentare sau cele legate de exercitarea drepturilor în temeiul Regulamentului (CE) nr. 45/2001 (de exemplu, dreptul de acces la datele cu caracter personal sau dreptul la rectificarea acestora) se adresează Comisiei, la adresa menționată la punctul 4 de mai sus. |
| --- | --- |

6.

Datele cu caracter personal ale persoanelor în cauză vor fi prelucrate în conformitate cu normele din Regulamentul (CE) nr. 45/2001 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organismele comunitare (în prezent, ale Uniunii) și privind libera circulație a acestor date (6). Orice solicitare, de exemplu solicitările de informații suplimentare sau cele legate de exercitarea drepturilor în temeiul Regulamentului (CE) nr. 45/2001 (de exemplu, dreptul de acces la datele cu caracter personal sau dreptul la rectificarea acestora) se adresează Comisiei, la adresa menționată la punctul 4 de mai sus.

| 7. | În scopul unei bune administrări, se atrage atenția persoanelor și entităților incluse pe lista din anexa I asupra posibilității de a adresa o cerere autorităților competente din statul membru (statele membre) relevant(e) care figurează în anexa II la Regulamentul (CE) nr. 881/2002, pentru a obține autorizarea de a utiliza, pentru nevoi esențiale sau plăți specifice, fonduri și resurse economice înghețate, în conformitate cu dispozițiile articolului 2a din regulamentul menționat. |
| --- | --- |

7.

În scopul unei bune administrări, se atrage atenția persoanelor și entităților incluse pe lista din anexa I asupra posibilității de a adresa o cerere autorităților competente din statul membru (statele membre) relevant(e) care figurează în anexa II la Regulamentul (CE) nr. 881/2002, pentru a obține autorizarea de a utiliza, pentru nevoi esențiale sau plăți specifice, fonduri și resurse economice înghețate, în conformitate cu dispozițiile articolului 2a din regulamentul menționat.

---

(1)  JO L 139, 29.5.2002, p. 4.

(2)  JO L 86, 1.4.2011, p. 63.

(3)  JO L 139, 29.5.2002, p. 9.

(4)  Articolul 2a a fost introdus prin Regulamentul (CE) nr. 561/2003 al Consiliului (JO L 82, 29.3.2003, p. 1).

(5)  Articolul 7a a fost introdus prin Regulamentul (UE) nr. 1286/2009 al Consiliului (JO L 346, 23.12.2009, p. 42).

(6)  JO L 8, 12.1.2001, p. 1.

---