# Euroopan unionin C 104/2011

| | ISSN 1725-2490
  doi:10.3000/17252490.C_2011.104.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 104 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 54. vuosikerta2. huhtikuu 2011 |

ISSN 1725-2490

doi:10.3000/17252490.C_2011.104.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 104

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

54. vuosikerta2. huhtikuu 2011

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | LAUSUNNOT |
| | Alueiden komitea |
| | 88. täysistunto 27. ja 28. tammikuuta 2011 |
| 2011/C 104/01 | Alueiden komitean suuntaa-antava lausunto aiheesta Lähiruokajärjestelmät | 1 |
| 2011/C 104/02 | Alueiden komitean oma-aloitteinen lausunto aiheesta Uusia näkymiä EAYY-asetuksen tarkistukseen | 7 |
| 2011/C 104/03 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Eurooppa, maailman ykkösmatkailukohde – Euroopan matkailupolitiikan uudet puitteet | 13 |
| 2011/C 104/04 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Azerbaidžanin paikallis- ja aluehallinto sekä EU:n ja Azerbaidžanin yhteistyön kehittäminen | 18 |
| 2011/C 104/05 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Tutkimuspuiteohjelmien täytäntöönpanon yksinkertaistaminen | 21 |
| 2011/C 104/06 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Nuoret liikkeellä | 26 |
| 2011/C 104/07 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Eurooppalainen elokuva digitaaliajalla | 31 |
| 2011/C 104/08 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Kestävä biomassan käyttö | 35 |
| 2011/C 104/09 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Riittävien, kestävien ja turvattujen eurooppalaisten eläkejärjestelmien kehittäminen | 39 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

LAUSUNNOT

Alueiden komitea

88. täysistunto 27. ja 28. tammikuuta 2011

2011/C 104/01

Alueiden komitean suuntaa-antava lausunto aiheesta Lähiruokajärjestelmät

1

2011/C 104/02

Alueiden komitean oma-aloitteinen lausunto aiheesta Uusia näkymiä EAYY-asetuksen tarkistukseen

7

2011/C 104/03

Alueiden komitean lausunto aiheesta Eurooppa, maailman ykkösmatkailukohde – Euroopan matkailupolitiikan uudet puitteet

13

2011/C 104/04

Alueiden komitean lausunto aiheesta Azerbaidžanin paikallis- ja aluehallinto sekä EU:n ja Azerbaidžanin yhteistyön kehittäminen

18

2011/C 104/05

Alueiden komitean lausunto aiheesta Tutkimuspuiteohjelmien täytäntöönpanon yksinkertaistaminen

21

2011/C 104/06

Alueiden komitean lausunto aiheesta Nuoret liikkeellä

26

2011/C 104/07

Alueiden komitean lausunto aiheesta Eurooppalainen elokuva digitaaliajalla

31

2011/C 104/08

Alueiden komitean lausunto aiheesta Kestävä biomassan käyttö

35

2011/C 104/09

Alueiden komitean lausunto aiheesta Riittävien, kestävien ja turvattujen eurooppalaisten eläkejärjestelmien kehittäminen

39

| | III   Valmistavat säädökset |
| --- | --- |
| | Alueiden komitea |
| | 88. täysistunto 27. ja 28. tammikuuta 2011 |
| 2011/C 104/10 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Muutettu ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi neuvoston asetusten (EY) N:o 1290/2005 ja (EY) N:o 1234/2007 muuttamisesta unionin vähävaraisimmille henkilöille suunnatun elintarvikkeiden jakelun osalta | 44 |
| 2011/C 104/11 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Yhdennetyn meripolitiikan kehittäminen ja meriosaaminen 2020 | 47 |
| 2011/C 104/12 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Yhtenäinen eurooppalainen rautatiealue | 53 |
| 2011/C 104/13 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Jäsenvaltioiden vapaus päättää muuntogeenisten kasvien viljelystä alueellaan | 62 |

III   Valmistavat säädökset

Alueiden komitea

88. täysistunto 27. ja 28. tammikuuta 2011

2011/C 104/10

Alueiden komitean lausunto aiheesta Muutettu ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi neuvoston asetusten (EY) N:o 1290/2005 ja (EY) N:o 1234/2007 muuttamisesta unionin vähävaraisimmille henkilöille suunnatun elintarvikkeiden jakelun osalta

44

2011/C 104/11

Alueiden komitean lausunto aiheesta Yhdennetyn meripolitiikan kehittäminen ja meriosaaminen 2020

47

2011/C 104/12

Alueiden komitean lausunto aiheesta Yhtenäinen eurooppalainen rautatiealue

53

2011/C 104/13

Alueiden komitean lausunto aiheesta Jäsenvaltioiden vapaus päättää muuntogeenisten kasvien viljelystä alueellaan

62

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

LAUSUNNOT

Alueiden komitea

88. täysistunto 27. ja 28. tammikuuta 2011

| 2.4.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 104/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 104/1

---

Alueiden komitean suuntaa-antava lausunto aiheesta ”Lähiruokajärjestelmät”

2011/C 104/01

ALUEIDEN KOMITEA katsoo seuraavaa:

| — | Lähiruokajärjestelmät tukevat paikallista ja alueellista taloutta. Nämä järjestelmät ovat äärimmäisen tärkeitä epäsuotuisassa asemassa olevilla alueilla. Ne myös kannustavat hyödyntämään paikallistason mahdollisuudet sekä auttavat parantamaan heikosti tunnettujen ja usein huomiotta jääneiden alueiden julkista kuvaa. |
| --- | --- |

—

Lähiruokajärjestelmät tukevat paikallista ja alueellista taloutta. Nämä järjestelmät ovat äärimmäisen tärkeitä epäsuotuisassa asemassa olevilla alueilla. Ne myös kannustavat hyödyntämään paikallistason mahdollisuudet sekä auttavat parantamaan heikosti tunnettujen ja usein huomiotta jääneiden alueiden julkista kuvaa.

| — | Lyhyet jakelukanavat lisäävät kuluttajien ja tuottajien vuorovaikutusta. Ne luovat luottamussuhteita ja antavat kuluttajille mahdollisuuden jäljittää tuotteiden alkuperä välittömästi. Ne turvaavat myös perustavantasoisen omavaraisuusasteen elintarvikkeiden saatavuudessa. |
| --- | --- |

—

Lyhyet jakelukanavat lisäävät kuluttajien ja tuottajien vuorovaikutusta. Ne luovat luottamussuhteita ja antavat kuluttajille mahdollisuuden jäljittää tuotteiden alkuperä välittömästi. Ne turvaavat myös perustavantasoisen omavaraisuusasteen elintarvikkeiden saatavuudessa.

| — | Lähiruokajärjestelmät tarjoavat ympäristönsuojelullisia etuja, jotka saavutetaan kehittämällä tuotantojärjestelmiä, jotka ovat kestävyysperiaatteiden mukaisempia. |
| --- | --- |

—

Lähiruokajärjestelmät tarjoavat ympäristönsuojelullisia etuja, jotka saavutetaan kehittämällä tuotantojärjestelmiä, jotka ovat kestävyysperiaatteiden mukaisempia.

| — | Euroopan komission tulisi näin ollen






  1. | ehdottaa, että jäsenvaltiot pohtivat lähiruokajärjestelmien kehittämistä koskevia tavoitteita maaseudun kehittämisstrategioissaan. Alue- ja paikallisviranomaiset panisivat järjestelmät täytäntöön EU:n ja jäsenvaltioiden viranomaisten tuella. |
| --- | --- | --- |

—

Euroopan komission tulisi näin ollen

1.

ehdottaa, että jäsenvaltiot pohtivat lähiruokajärjestelmien kehittämistä koskevia tavoitteita maaseudun kehittämisstrategioissaan. Alue- ja paikallisviranomaiset panisivat järjestelmät täytäntöön EU:n ja jäsenvaltioiden viranomaisten tuella.

| 2. | sopia lähiruokatuotteiden ja lähiruokajärjestelmän määritelmistä ja ottaa paikallistuotteita varten käyttöön uusi tunnus ja määritellä yhteinen symboli ja järjestelmä, joka lisättäisiin maataloustuotteiden laatujärjestelmiä koskeviin säännöksiin. |
| --- | --- |

2.

sopia lähiruokatuotteiden ja lähiruokajärjestelmän määritelmistä ja ottaa paikallistuotteita varten käyttöön uusi tunnus ja määritellä yhteinen symboli ja järjestelmä, joka lisättäisiin maataloustuotteiden laatujärjestelmiä koskeviin säännöksiin.

| 3. | laatia rekisteröityjä paikallistuotteita varten suora markkinointisuunnitelma, jota jäsenvaltiot toteuttaisivat alue- ja paikallistasolla. |
| --- | --- |

3.

laatia rekisteröityjä paikallistuotteita varten suora markkinointisuunnitelma, jota jäsenvaltiot toteuttaisivat alue- ja paikallistasolla.

| 4. | tutkia, voitaisiinko julkisia rakennusurakoita sekä julkisia tavara- ja palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta annetun direktiivin 2004/18/EY 26 artiklaa muuttaa niin, että ”paikallisesti tuotettu” voisi olla standardivalintakriteerinä esimerkiksi koulujen, hoitokotien ja julkisten laitosten ruoan toimitusta koskevissa tarjouspyynnöissä. |
| --- | --- |

4.

tutkia, voitaisiinko julkisia rakennusurakoita sekä julkisia tavara- ja palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta annetun direktiivin 2004/18/EY 26 artiklaa muuttaa niin, että ”paikallisesti tuotettu” voisi olla standardivalintakriteerinä esimerkiksi koulujen, hoitokotien ja julkisten laitosten ruoan toimitusta koskevissa tarjouspyynnöissä.

| Esittelijä | : | Lenie Dwarshuis-van de Beek (NL, ALDE), Zuid-Hollandin lääninvaltuuston johtokunnan jäsen |
| --- | --- | --- |

Esittelijä

:

Lenie Dwarshuis-van de Beek (NL, ALDE), Zuid-Hollandin lääninvaltuuston johtokunnan jäsen

ALUEIDEN KOMITEA

I   HAASTEET JA TAVOITTEET

katsoo, että lähiruokajärjestelmiä koskeva lausunto on nähtävä laajemmassa yhteydessä, ja korostaa siksi seuraavaa:

Eurooppa 2020 -strategiaan liittyvät elintarvike- ja maatalouskysymykset

| 1. | Maailma on tällä hetkellä monimuotoisten ja merkittävien haasteiden edessä: nopea väestönkasvu, kulutuskapasiteetin kasvu sekä ilmastonmuutos. |
| --- | --- |

1.

Maailma on tällä hetkellä monimuotoisten ja merkittävien haasteiden edessä: nopea väestönkasvu, kulutuskapasiteetin kasvu sekä ilmastonmuutos.

| 2. | Haasteita pahentavat uhka ruoan, rehun, fossiilisten energialähteiden, raaka-aineiden ja muiden ainesten ja juomaveden ehtymisestä sekä maaperän heikentyminen ja biologisen monimuotoisuuden köyhtyminen ja kasvava rahoitusmarkkinoiden pettämisen, poliittisen epätasapainon ja aseellisten konfliktien syntymisen riski. |
| --- | --- |

2.

Haasteita pahentavat uhka ruoan, rehun, fossiilisten energialähteiden, raaka-aineiden ja muiden ainesten ja juomaveden ehtymisestä sekä maaperän heikentyminen ja biologisen monimuotoisuuden köyhtyminen ja kasvava rahoitusmarkkinoiden pettämisen, poliittisen epätasapainon ja aseellisten konfliktien syntymisen riski.

| 3. | Ruokaturvaan vaikuttavat lisäksi globaali väestön siirtyminen maaseudulta suurkaupunkialueille, nykyisten ruoantuotantopaikkojen tuotantokyvyn parantuminen eri puolilla maailmaa, luonnonvaraisten alueiden muuttuminen uusiksi tuotantoalueiksi, uusien tuotantotyyppien kehittyminen sekä ruoantuotantoalueiden menettäminen biopolttoainetuotannon ja kaupunkiasutuksen leviämisen seurauksena. |
| --- | --- |

3.

Ruokaturvaan vaikuttavat lisäksi globaali väestön siirtyminen maaseudulta suurkaupunkialueille, nykyisten ruoantuotantopaikkojen tuotantokyvyn parantuminen eri puolilla maailmaa, luonnonvaraisten alueiden muuttuminen uusiksi tuotantoalueiksi, uusien tuotantotyyppien kehittyminen sekä ruoantuotantoalueiden menettäminen biopolttoainetuotannon ja kaupunkiasutuksen leviämisen seurauksena.

| 4. | Arviolta noin 80 % maailman ruoasta tuotetaan ja markkinoidaan nykyisin paikallistasolla. Euroopan unionissa osuus on noin 20 %. |
| --- | --- |

4.

Arviolta noin 80 % maailman ruoasta tuotetaan ja markkinoidaan nykyisin paikallistasolla. Euroopan unionissa osuus on noin 20 %.

Eurooppalainen maatalousmalli

| 5. | Maataloudessa ei ole yhtä yhtenäistä eurooppalaista mallia: malli on monikasvoinen ja sen monimuotoisuus on suuri etu. |
| --- | --- |

5.

Maataloudessa ei ole yhtä yhtenäistä eurooppalaista mallia: malli on monikasvoinen ja sen monimuotoisuus on suuri etu.

| 6. | Jotta monimuotoista mallia hyödynnettäisiin mahdollisimman hyvin, on vahvistettava yhteyksiä maatalouden ja kuluttajien odotusten välillä, samoin kuin maataloustuotannon sekä paikallisten, alueellisten ja kansainvälisten markkinoiden välillä. |
| --- | --- |

6.

Jotta monimuotoista mallia hyödynnettäisiin mahdollisimman hyvin, on vahvistettava yhteyksiä maatalouden ja kuluttajien odotusten välillä, samoin kuin maataloustuotannon sekä paikallisten, alueellisten ja kansainvälisten markkinoiden välillä.

| 7. | Monimuotoisessa mallissa lähiruokajärjestelmä on avainkysymys, jota ei vielä ole tarkasteltu riittävästi ja jota olisi syytä tukea asiantuntevalla, rakenteellisella ja innovatiivisella tavalla. |
| --- | --- |

7.

Monimuotoisessa mallissa lähiruokajärjestelmä on avainkysymys, jota ei vielä ole tarkasteltu riittävästi ja jota olisi syytä tukea asiantuntevalla, rakenteellisella ja innovatiivisella tavalla.

Maataloutta koskevat EU:n tavoitteet

| 8. | Euroopan maatalouden ensisijaisena tarkoituksena on tuottaa ja tarjota elintarvikkeita jäsenvaltioiden ihmisille ottaen huomioon kilpailun rehellisyyden ja ympäristönsuojelun tarve sekä tarve varmistaa, että myös muut ruoan turvallisuudelle, laadulle ja hinnalle asetetut vaatimukset täytetään. |
| --- | --- |

8.

Euroopan maatalouden ensisijaisena tarkoituksena on tuottaa ja tarjota elintarvikkeita jäsenvaltioiden ihmisille ottaen huomioon kilpailun rehellisyyden ja ympäristönsuojelun tarve sekä tarve varmistaa, että myös muut ruoan turvallisuudelle, laadulle ja hinnalle asetetut vaatimukset täytetään.

| 9. | Maatalous- ja elintarviketuotannossa on vastedes oltava entistä säästäväisempi veden ja fossiilisten polttoaineiden kulutuksessa, käytettävä vähemmän lannoitteita ja kasvinsuojeluaineita, oltava aiempaa monipuolisempi ja hyödynnettävä entistä viisaammin viljelyn, karjankasvatuksen, orgaanisen jätteidenkäsittelyn, jätevirtojen ja uusiutuvan energiantuotannon toisiaan täydentävää roolia. |
| --- | --- |

9.

Maatalous- ja elintarviketuotannossa on vastedes oltava entistä säästäväisempi veden ja fossiilisten polttoaineiden kulutuksessa, käytettävä vähemmän lannoitteita ja kasvinsuojeluaineita, oltava aiempaa monipuolisempi ja hyödynnettävä entistä viisaammin viljelyn, karjankasvatuksen, orgaanisen jätteidenkäsittelyn, jätevirtojen ja uusiutuvan energiantuotannon toisiaan täydentävää roolia.

| 10. | Tuottajien tulisi voida ansaita tuotannollaan asianmukainen toimeentulo, mutta nykyinen järjestelmä ei tarjoa tämän edellyttämää elintarviketuotantoketjun voimatasapainoa eikä vaadittavia elintarvikkeiden hintoja tai marginaaleja. |
| --- | --- |

10.

Tuottajien tulisi voida ansaita tuotannollaan asianmukainen toimeentulo, mutta nykyinen järjestelmä ei tarjoa tämän edellyttämää elintarviketuotantoketjun voimatasapainoa eikä vaadittavia elintarvikkeiden hintoja tai marginaaleja.

| 11. | Vuoden 2013 jälkeisen yhteisen maatalouspolitiikan tuet on painotettava uudelleen niin, että edistetään työllisyyttä ja maatalouden säilyttämistä kaikilla Euroopan viljelykelpoisilla alueilla. Samalla on kiinnitettävä erityistä huomiota herkkiin alueisiin, taajamien lähialueet mukaan luettuina. Tämän vuoksi on syytä suhtautua myönteisesti siihen, että komission ehdottamissa, vuoteen 2020 tähtäävissä YMP:n uusissa painopisteissä korostetaan alueellista näkökulmaa. |
| --- | --- |

11.

Vuoden 2013 jälkeisen yhteisen maatalouspolitiikan tuet on painotettava uudelleen niin, että edistetään työllisyyttä ja maatalouden säilyttämistä kaikilla Euroopan viljelykelpoisilla alueilla. Samalla on kiinnitettävä erityistä huomiota herkkiin alueisiin, taajamien lähialueet mukaan luettuina. Tämän vuoksi on syytä suhtautua myönteisesti siihen, että komission ehdottamissa, vuoteen 2020 tähtäävissä YMP:n uusissa painopisteissä korostetaan alueellista näkökulmaa.

| 12. | Lähiruokajärjestelmien kehittäminen on erityisen tärkeää paikallis- ja alueviranomaisille. Kyseisillä viranomaisilla on tärkeä rooli maaseudun elinkeinoelämän kestävän kehityksen määrittelyssä, edistämisessä ja tukemisessa muun muassa luomalla lähiruokajärjestelmiä suosivat olosuhteet. |
| --- | --- |

12.

Lähiruokajärjestelmien kehittäminen on erityisen tärkeää paikallis- ja alueviranomaisille. Kyseisillä viranomaisilla on tärkeä rooli maaseudun elinkeinoelämän kestävän kehityksen määrittelyssä, edistämisessä ja tukemisessa muun muassa luomalla lähiruokajärjestelmiä suosivat olosuhteet.

II   LÄHIRUOKAJÄRJESTELMIEN EDUT

huomauttaa seuraavaa:

Lähiruokajärjestelmien taloudelliset edut

| 13. | Lähiruokajärjestelmien kysymys on erittäin tärkeä, ja kyseessä on paljon enemmän kuin uuden eurooppalaisten paikallistuotteiden valikoiman asemointi markkinoille jo laajalti tunnettuihin laatujärjestelmiin kuuluvien tuotteiden rinnalle. |
| --- | --- |

13.

Lähiruokajärjestelmien kysymys on erittäin tärkeä, ja kyseessä on paljon enemmän kuin uuden eurooppalaisten paikallistuotteiden valikoiman asemointi markkinoille jo laajalti tunnettuihin laatujärjestelmiin kuuluvien tuotteiden rinnalle.

| 14. | Lähiruokajärjestelmät tukevat paikallista ja alueellista taloutta tarjoamalla työpaikkoja maataloudessa ja elintarviketuotannossa, jalostus, jakelu sekä markkinointi- ja myyntitoiminta ja -palvelut mukaan luettuina. Nämä järjestelmät ovat äärimmäisen tärkeitä syrjäisillä maaseutualueilla, kaupunkien reuna-alueilla, vuoristoalueilla, herkillä alueilla ja epäsuotuisassa asemassa olevilla alueilla. Ne myös kannustavat hyödyntämään paikallistason mahdollisuudet sekä auttavat parantamaan heikosti tunnettujen ja usein huomiotta jääneiden alueiden julkista kuvaa. |
| --- | --- |

14.

Lähiruokajärjestelmät tukevat paikallista ja alueellista taloutta tarjoamalla työpaikkoja maataloudessa ja elintarviketuotannossa, jalostus, jakelu sekä markkinointi- ja myyntitoiminta ja -palvelut mukaan luettuina. Nämä järjestelmät ovat äärimmäisen tärkeitä syrjäisillä maaseutualueilla, kaupunkien reuna-alueilla, vuoristoalueilla, herkillä alueilla ja epäsuotuisassa asemassa olevilla alueilla. Ne myös kannustavat hyödyntämään paikallistason mahdollisuudet sekä auttavat parantamaan heikosti tunnettujen ja usein huomiotta jääneiden alueiden julkista kuvaa.

| 15. | Kun tulot käytetään paikallisesti lähiseudulla tuotettuihin elintarvikkeisiin, raha säilyy lähialueella ja sillä on voimakkaat, tavanomaiseen kaupankäyntiin verrattuna jopa kolminkertaiset kerrannaisvaikutukset yhteisön alueelliseen tuloon. |
| --- | --- |

15.

Kun tulot käytetään paikallisesti lähiseudulla tuotettuihin elintarvikkeisiin, raha säilyy lähialueella ja sillä on voimakkaat, tavanomaiseen kaupankäyntiin verrattuna jopa kolminkertaiset kerrannaisvaikutukset yhteisön alueelliseen tuloon.

| 16. | Lähiruokajärjestelmiin investoiminen edistäisi talouden elpymistä epäsuotuisassa asemassa olevilla alueilla, nostaisi paikallisten tuottajien tuloja, vahvistaisi sidosryhmien välistä yhteistyötä, elvyttäisi yrittäjyyttä, avaisi paikallisia markkinoita, lisäisi työllisyyttä, alentaisi kustannuksia ja auttaisi säilyttämään paikkakuntien palvelutason. |
| --- | --- |

16.

Lähiruokajärjestelmiin investoiminen edistäisi talouden elpymistä epäsuotuisassa asemassa olevilla alueilla, nostaisi paikallisten tuottajien tuloja, vahvistaisi sidosryhmien välistä yhteistyötä, elvyttäisi yrittäjyyttä, avaisi paikallisia markkinoita, lisäisi työllisyyttä, alentaisi kustannuksia ja auttaisi säilyttämään paikkakuntien palvelutason.

Lähiruokajärjestelmien yhteiskunnalliset edut

| 17. | Lyhyet jakelukanavat lisäävät kuluttajien ja tuottajien vuorovaikutusta sekä molemminpuolista tietämystä ja ymmärtämystä. Tuottajien henkilökohtainen tunteminen luo luottamussuhteita ja antaa kuluttajille mahdollisuuden jäljittää tuotteiden alkuperä välittömästi. Ne turvaavat myös perustavantasoisen omavaraisuusasteen elintarvikkeiden saatavuudessa. |
| --- | --- |

17.

Lyhyet jakelukanavat lisäävät kuluttajien ja tuottajien vuorovaikutusta sekä molemminpuolista tietämystä ja ymmärtämystä. Tuottajien henkilökohtainen tunteminen luo luottamussuhteita ja antaa kuluttajille mahdollisuuden jäljittää tuotteiden alkuperä välittömästi. Ne turvaavat myös perustavantasoisen omavaraisuusasteen elintarvikkeiden saatavuudessa.

| 18. | Aitojen, perinteisten, omaleimaisten, kestävien, kausittaisten tai muutoin paikallisesti arvostettujen paikallistuotteiden tarjoaminen tukee sosiaalista koheesiota ja yhteisöhenkeä sekä kannustaa yhteisöä ympäristöystävälliseen käyttäytymiseen. Paikallisten tuotteiden myyntipaikat, kuten suoramyyntipisteet tai torit, ovat usein tärkeä lenkki kuluttajien, tuottajien ja myyjien sosiaalisessa osallistamisprosessissa. |
| --- | --- |

18.

Aitojen, perinteisten, omaleimaisten, kestävien, kausittaisten tai muutoin paikallisesti arvostettujen paikallistuotteiden tarjoaminen tukee sosiaalista koheesiota ja yhteisöhenkeä sekä kannustaa yhteisöä ympäristöystävälliseen käyttäytymiseen. Paikallisten tuotteiden myyntipaikat, kuten suoramyyntipisteet tai torit, ovat usein tärkeä lenkki kuluttajien, tuottajien ja myyjien sosiaalisessa osallistamisprosessissa.

| 19. | Kestäviä ruokayhteisöjä ajavan Slow Food -liikkeen filosofian mukaisesti kuluttajien perusoikeutena on saada paikallisesti tuotettua, maukasta ja terveellistä ruokaa. Liike katsoo myös, että nämä yhteisöt tulisi yhdistää maailmanlaajuiseksi verkostoksi. Lähiruuan myynti tarjoaa mahdollisuuden saada tuoreita elintarvikkeita lyhyellä toimitusajalla, mikä edistää kansanterveyttä monipuolistamalla ruokavalioita sekä säilyttämällä elintarvikkeiden kaikki orgaaniset ominaisuudet (joita pitkät säilytysjärjestelmät heikentävät). |
| --- | --- |

19.

Kestäviä ruokayhteisöjä ajavan Slow Food -liikkeen filosofian mukaisesti kuluttajien perusoikeutena on saada paikallisesti tuotettua, maukasta ja terveellistä ruokaa. Liike katsoo myös, että nämä yhteisöt tulisi yhdistää maailmanlaajuiseksi verkostoksi. Lähiruuan myynti tarjoaa mahdollisuuden saada tuoreita elintarvikkeita lyhyellä toimitusajalla, mikä edistää kansanterveyttä monipuolistamalla ruokavalioita sekä säilyttämällä elintarvikkeiden kaikki orgaaniset ominaisuudet (joita pitkät säilytysjärjestelmät heikentävät).

| 20. | Globaalia elintarviketurvaa tuetaan pitämällä yllä lähiruoan tuotantokapasiteettia teollistuneissa maissa. Kasvavilla suurkaupunkialueilla ruoan kysynnän tyydyttäminen vaatisi paikallisen ja jopa urbaanin ruoantuotannon laajentamista. |
| --- | --- |

20.

Globaalia elintarviketurvaa tuetaan pitämällä yllä lähiruoan tuotantokapasiteettia teollistuneissa maissa. Kasvavilla suurkaupunkialueilla ruoan kysynnän tyydyttäminen vaatisi paikallisen ja jopa urbaanin ruoantuotannon laajentamista.

Lähiruokajärjestelmien ympäristönsuojelulliset edut

| 21. | Lähiruokajärjestelmät tarjoavat ympäristönsuojelullisia etuja, jotka saavutetaan kehittämällä kestävyysajattelun mukaisempia tuotantojärjestelmiä, vähentämällä kuljetuskustannuksia (elintarvikkeiden kuljetusmatkoja) sekä kehittämällä mahdollisuuksia luoda orgaanisiin jätteisiin, jäämiin ja uusiutuvaan energiaan perustuvia kiertojärjestelmiä. |
| --- | --- |

21.

Lähiruokajärjestelmät tarjoavat ympäristönsuojelullisia etuja, jotka saavutetaan kehittämällä kestävyysajattelun mukaisempia tuotantojärjestelmiä, vähentämällä kuljetuskustannuksia (elintarvikkeiden kuljetusmatkoja) sekä kehittämällä mahdollisuuksia luoda orgaanisiin jätteisiin, jäämiin ja uusiutuvaan energiaan perustuvia kiertojärjestelmiä.

| 22. | Jokaisella ruoka-aineella on ruokakilometrejä (food miles) mittaava luku, joka ilmaisee aiheutuvat hiilipäästöt ja jolla mitataan paikallisen tuotantoalueen ja kuluttajalle päätymisen väliset kuljetusmatkat. Tämä pätee sekä tuoretuotteisiin että jalostettuihin tuotteisiin (niiden raaka-aineisiin). Lähiruokajärjestelmät auttavat vähentämään kulloisenkin yhteisön elintarvikekulutuksesta aiheutuvien ruokakilometrien määrää. |
| --- | --- |

22.

Jokaisella ruoka-aineella on ruokakilometrejä (food miles) mittaava luku, joka ilmaisee aiheutuvat hiilipäästöt ja jolla mitataan paikallisen tuotantoalueen ja kuluttajalle päätymisen väliset kuljetusmatkat. Tämä pätee sekä tuoretuotteisiin että jalostettuihin tuotteisiin (niiden raaka-aineisiin). Lähiruokajärjestelmät auttavat vähentämään kulloisenkin yhteisön elintarvikekulutuksesta aiheutuvien ruokakilometrien määrää.

| 23. | Paikallisella elintarvikkeella tulisi mieluiten olla pienempi hiilijalanjälki kuin vastaavalla tuontituotteella. Hiilijalanjälki voidaan laskea tuotteen elinkaarianalyysin perusteella. |
| --- | --- |

23.

Paikallisella elintarvikkeella tulisi mieluiten olla pienempi hiilijalanjälki kuin vastaavalla tuontituotteella. Hiilijalanjälki voidaan laskea tuotteen elinkaarianalyysin perusteella.

| 24. | Tuottajilla on suuremmat mahdollisuudet yhdistää ainutlaatuiset myyntivaltit kuluttajien odotuksiin, kun he toimivat lähiruokajärjestelmässä. Myyntivaltteja voivat olla kestävyysajattelun mukaiset tuotanto-olosuhteet, orgaaninen tuotanto tai ekologiset liitännäispalvelut. |
| --- | --- |

24.

Tuottajilla on suuremmat mahdollisuudet yhdistää ainutlaatuiset myyntivaltit kuluttajien odotuksiin, kun he toimivat lähiruokajärjestelmässä. Myyntivaltteja voivat olla kestävyysajattelun mukaiset tuotanto-olosuhteet, orgaaninen tuotanto tai ekologiset liitännäispalvelut.

| 25. | Paikallisten markkinoiden luominen elintarvikkeille, joita tuotetaan vain erittäin pieniä määriä tai joilla on erityisiä makuominaisuuksia, voi edistää biologisen monimuotoisuuden säilymistä sekä häviämässä olevien hedelmä-, vihannes- ja eläinlajien hyödyntämisen kehittämistä. |
| --- | --- |

25.

Paikallisten markkinoiden luominen elintarvikkeille, joita tuotetaan vain erittäin pieniä määriä tai joilla on erityisiä makuominaisuuksia, voi edistää biologisen monimuotoisuuden säilymistä sekä häviämässä olevien hedelmä-, vihannes- ja eläinlajien hyödyntämisen kehittämistä.

| 26. | Lähiruokajärjestelmät voidaan nykyään yhdistää kiertotalousjärjestelmiin ja muihin alueellisiin haasteisiin, kuten orgaanisen jätteen käsittelyyn, vesihuoltoon, tuotantojäämien – esimerkiksi lämmön – uusiokäyttöön sekä uusiutuvaan energiaan. |
| --- | --- |

26.

Lähiruokajärjestelmät voidaan nykyään yhdistää kiertotalousjärjestelmiin ja muihin alueellisiin haasteisiin, kuten orgaanisen jätteen käsittelyyn, vesihuoltoon, tuotantojäämien – esimerkiksi lämmön – uusiokäyttöön sekä uusiutuvaan energiaan.

Puutteet elintarvikkeiden tuotantoketjussa

| 27. | Lähiruokajärjestelmät voivat auttaa varmistamaan maataloustuottajien asianmukaisen toimeentulon ja palauttamaan elintarvikkeiden tuotantoketjun voimatasapainon. Koska globalisaatio ja elintarvikkeiden jakeluketjun lisääntynyt keskittyminen ovat synnyttäneet kuilun tuotantokustannusten kohoamisen (3,6 % vuodessa vuoden 1996 jälkeen), kuluttajahintojen nousun (3,3 % vuodessa) ja tuottajahintojen nousun (2,1 % vuodessa) välille, maataloustuottajien neuvotteluvoimaa parantavat järjestelmät, kuten lyhyet jakeluketjut, ovat tervetulleita. |
| --- | --- |

27.

Lähiruokajärjestelmät voivat auttaa varmistamaan maataloustuottajien asianmukaisen toimeentulon ja palauttamaan elintarvikkeiden tuotantoketjun voimatasapainon. Koska globalisaatio ja elintarvikkeiden jakeluketjun lisääntynyt keskittyminen ovat synnyttäneet kuilun tuotantokustannusten kohoamisen (3,6 % vuodessa vuoden 1996 jälkeen), kuluttajahintojen nousun (3,3 % vuodessa) ja tuottajahintojen nousun (2,1 % vuodessa) välille, maataloustuottajien neuvotteluvoimaa parantavat järjestelmät, kuten lyhyet jakeluketjut, ovat tervetulleita.

Paikallistuotteiden kannalta merkitykselliset nykyiset toimintalinjat

| 28. | Euroopan unionin maataloustuotteiden laatupolitiikkaan sisältyy laatujärjestelmiä koskevia kriteereitä, joiden perusteella tuottajien on mahdollista rekisteröidä suojattu alkuperänimitys (SAN), suojattu maantieteellinen merkintä (SMM), aito perinteinen tuote tai orgaaninen tuotanto. Näitä tuoteryhmiä varten on olemassa omat merkkinsä. Merkkejä voidaan käyttää vain rekisteröidyissä tuotteissa, jotta tuetaan markkinointitavoitteita ja autetaan suojelemaan tuotemerkkiä. Tuotteita jaetaan yleensä suurina määrinä, monien kanavien kautta ja moniin myyntipaikkoihin. |
| --- | --- |

28.

Euroopan unionin maataloustuotteiden laatupolitiikkaan sisältyy laatujärjestelmiä koskevia kriteereitä, joiden perusteella tuottajien on mahdollista rekisteröidä suojattu alkuperänimitys (SAN), suojattu maantieteellinen merkintä (SMM), aito perinteinen tuote tai orgaaninen tuotanto. Näitä tuoteryhmiä varten on olemassa omat merkkinsä. Merkkejä voidaan käyttää vain rekisteröidyissä tuotteissa, jotta tuetaan markkinointitavoitteita ja autetaan suojelemaan tuotemerkkiä. Tuotteita jaetaan yleensä suurina määrinä, monien kanavien kautta ja moniin myyntipaikkoihin.

| 29. | Alueet, jotka parhaillaan tarkastelevat perinteisiä, gastronomisia ja maatalouteen liittyviä arvojaan, pystyvät luettelemaan kymmenittäin tai jopa sadoittain paikallistuotteita, jotka voitaisiin sisällyttää ammattimaiseen lähiruokajärjestelmään, mutta jotka eivät sopisi tai joiden ei tarvitsisi liittyä suojatulle alkuperänimitykselle, suojatulle maantieteelliselle merkinnälle, aidolle perinteiselle tuotteelle tai orgaaniselle tuotannolle tarkoitettuun rekisteriin – vaikkakin osalla niistä olisi mahdollisuus kehittyä kohti tällaisen rekisterimerkinnän saamista. Lisäpuitteet paikallistuotteiden tukemista varten olisivat tervetulleet. |
| --- | --- |

29.

Alueet, jotka parhaillaan tarkastelevat perinteisiä, gastronomisia ja maatalouteen liittyviä arvojaan, pystyvät luettelemaan kymmenittäin tai jopa sadoittain paikallistuotteita, jotka voitaisiin sisällyttää ammattimaiseen lähiruokajärjestelmään, mutta jotka eivät sopisi tai joiden ei tarvitsisi liittyä suojatulle alkuperänimitykselle, suojatulle maantieteelliselle merkinnälle, aidolle perinteiselle tuotteelle tai orgaaniselle tuotannolle tarkoitettuun rekisteriin – vaikkakin osalla niistä olisi mahdollisuus kehittyä kohti tällaisen rekisterimerkinnän saamista. Lisäpuitteet paikallistuotteiden tukemista varten olisivat tervetulleet.

III   POLIITTISET SUOSITUKSET

huomauttaa seuraavaa:

Paikallisia elintarviketuotteita koskevat aiemmat suositukset

| 30. | Alueiden komitea on aiemmin 18. syyskuuta 1996 aiheesta ”Paikallistuotteiden suojelu ja edistäminen: alueiden kehittämisen valtti” (1) antamassaan lausunnossa esittänyt paikallisia elintarviketuotteita koskevia suosituksia, joista useimmat pätevät edelleen. |
| --- | --- |

30.

Alueiden komitea on aiemmin 18. syyskuuta 1996 aiheesta ”Paikallistuotteiden suojelu ja edistäminen: alueiden kehittämisen valtti” (1) antamassaan lausunnossa esittänyt paikallisia elintarviketuotteita koskevia suosituksia, joista useimmat pätevät edelleen.

| 31. | Komitea pahoittelee suuresti, että komission lainsäädäntöehdotukset maataloustuotteiden laatupolitiikasta ovat alkuperäiseen luonnokseen nähden riittämättömiä kahdessa alueiden komitealle keskeisessä kysymyksessä, jotka liittyvät paikallisten tuotteiden esille tuomiseen, eli vuoristoalueiden maataloustuotteiden merkintöihin ja pientuottajien harjoittamaan suoramyyntiin paikallisilla markkinoilla. |
| --- | --- |

31.

Komitea pahoittelee suuresti, että komission lainsäädäntöehdotukset maataloustuotteiden laatupolitiikasta ovat alkuperäiseen luonnokseen nähden riittämättömiä kahdessa alueiden komitealle keskeisessä kysymyksessä, jotka liittyvät paikallisten tuotteiden esille tuomiseen, eli vuoristoalueiden maataloustuotteiden merkintöihin ja pientuottajien harjoittamaan suoramyyntiin paikallisilla markkinoilla.

Määritelmät

| 32. | Paikalliselle elintarviketuotteelle tarvitaan yhteinen määritelmä. Koska kaikki ruoka tuotetaan tai jalostetaan paikallisesti, erottavat piirteet ja ominaisuudet on määriteltävä. Monimutkaisten rekisteröinti- ja valvontamenettelyjen välttämiseksi määritelmien on oltava selkeitä ja yksinkertaisia. |
| --- | --- |

32.

Paikalliselle elintarviketuotteelle tarvitaan yhteinen määritelmä. Koska kaikki ruoka tuotetaan tai jalostetaan paikallisesti, erottavat piirteet ja ominaisuudet on määriteltävä. Monimutkaisten rekisteröinti- ja valvontamenettelyjen välttämiseksi määritelmien on oltava selkeitä ja yksinkertaisia.

| 33. | Paikallinen elintarviketuote






  1. | tuotetaan paikallisesti/alueellisesti |
| --- | --- | --- |

33.

Paikallinen elintarviketuote

1.

tuotetaan paikallisesti/alueellisesti

| 2. | antaa panoksen paikalliseen/alueelliseen maaseudun kehittämisstrategiaan |
| --- | --- |

2.

antaa panoksen paikalliseen/alueelliseen maaseudun kehittämisstrategiaan

| 3. | myydään kuluttajalle , samalla kuitenkin järkevän ja tehokkaan kautta: ketjuun ei pidä kuulua muita lenkkejä kuin a) tuottaja tai paikallinen tuottajaorganisaatio, b) kysynnän ja tarjonnan yhteensovittamisesta vastaava osapuoli tai osapuolten yhteenliittymä sekä c) kuluttaja |
| --- | --- |

3.

myydään kuluttajalle , samalla kuitenkin järkevän ja tehokkaan kautta: ketjuun ei pidä kuulua muita lenkkejä kuin a) tuottaja tai paikallinen tuottajaorganisaatio, b) kysynnän ja tarjonnan yhteensovittamisesta vastaava osapuoli tai osapuolten yhteenliittymä sekä c) kuluttaja

| 4. | voidaan myydä paikallisessa myymälässä tai paikallisella torilla paikallisen sopimuksen perusteella, mutta sitä ei – lähiruoan merkinnällä varustettuna – voida myydä vähittäismyymälöiden sisäänostokeskukselle |
| --- | --- |

4.

voidaan myydä paikallisessa myymälässä tai paikallisella torilla paikallisen sopimuksen perusteella, mutta sitä ei – lähiruoan merkinnällä varustettuna – voida myydä vähittäismyymälöiden sisäänostokeskukselle

| 5. | on suunnattu kuluttajille yhden tai useamman perusteella, joita ovat esimerkiksi maku, tuoreus, korkealaatuisuus, kulttuuriset syyt, paikalliset perinteet, paikalliset erikoisuudet, eläinten hyvinvointi, ympäristöarvot, terveysnäkökohdat tai kestävyysajattelun mukaiset tuotanto-olosuhteet |
| --- | --- |

5.

on suunnattu kuluttajille yhden tai useamman perusteella, joita ovat esimerkiksi maku, tuoreus, korkealaatuisuus, kulttuuriset syyt, paikalliset perinteet, paikalliset erikoisuudet, eläinten hyvinvointi, ympäristöarvot, terveysnäkökohdat tai kestävyysajattelun mukaiset tuotanto-olosuhteet

| 6. | myydään mahdollisimman , järkevästi ja tehokkaasti: etäisyysmuuttuja voi vaihdella tuotteen, alueen tai olosuhteiden mukaan, mutta tiivistyy yhteen ratkaisevaan kysymykseen: onko myyntipaikka lähin mahdollinen kuluttajan ulottuvilla oleva (etäisyys voi vaihdella 1 ja 50 kilometrin välillä) |
| --- | --- |

6.

myydään mahdollisimman , järkevästi ja tehokkaasti: etäisyysmuuttuja voi vaihdella tuotteen, alueen tai olosuhteiden mukaan, mutta tiivistyy yhteen ratkaisevaan kysymykseen: onko myyntipaikka lähin mahdollinen kuluttajan ulottuvilla oleva (etäisyys voi vaihdella 1 ja 50 kilometrin välillä)

| 7. | liittyy . |
| --- | --- |

7.

liittyy .

| 34. | Edellä mainittu lyhyt ketju voidaan luokitella seuraavasti:






  — | tuottajat kuluttajina, kun kuluttajat kasvattavat omat tuotteensa |
| --- | --- | --- |

34.

Edellä mainittu lyhyt ketju voidaan luokitella seuraavasti:

—

tuottajat kuluttajina, kun kuluttajat kasvattavat omat tuotteensa

| — | tuottajan ja kuluttajan kumppanuudet, kun kuluttajat jakavat tuotannon riskit ja palkkiot tuottajan/tuottajien kanssa ja tuotteen suoraa myyntiä säädellään kirjallisella sopimuksella |
| --- | --- |

—

tuottajan ja kuluttajan kumppanuudet, kun kuluttajat jakavat tuotannon riskit ja palkkiot tuottajan/tuottajien kanssa ja tuotteen suoraa myyntiä säädellään kirjallisella sopimuksella

| — | suora myynti tuottajalta kuluttajille ilman näiden kahden välisiä ennakkosopimuksia, kuten maatilatoreilla, säännöllisesti tai satunnaisesti järjestettävillä paikallisilla toreilla tai tilamyynnissä |
| --- | --- |

—

suora myynti tuottajalta kuluttajille ilman näiden kahden välisiä ennakkosopimuksia, kuten maatilatoreilla, säännöllisesti tai satunnaisesti järjestettävillä paikallisilla toreilla tai tilamyynnissä

| — | tuotteen myynti tuottajilta paikallisten myymälöiden tai kollektiivisten markkinointijärjestelmien kautta, muun muassa internetissä toimivien online-myyntiportaalien kaltaisten uusien viestintävälineiden avulla, mikä mahdollistaa tuotteen suoremman tai helpomman toimittamisen loppukuluttajalle kuin perinteisten kanavien kautta. |
| --- | --- |

—

tuotteen myynti tuottajilta paikallisten myymälöiden tai kollektiivisten markkinointijärjestelmien kautta, muun muassa internetissä toimivien online-myyntiportaalien kaltaisten uusien viestintävälineiden avulla, mikä mahdollistaa tuotteen suoremman tai helpomman toimittamisen loppukuluttajalle kuin perinteisten kanavien kautta.

| 35. | Lähiruokajärjestelmä






  1. | on yritykseltä kuluttajalle -järjestelmä |
| --- | --- | --- |

35.

Lähiruokajärjestelmä

1.

on yritykseltä kuluttajalle -järjestelmä

| 2. | sisältää tuotteita, jotka tuotetaan paikallisesti alkuperäalueella tai alkuperäalueiden osuuskuntaan kuuluvalla alueella |
| --- | --- |

2.

sisältää tuotteita, jotka tuotetaan paikallisesti alkuperäalueella tai alkuperäalueiden osuuskuntaan kuuluvalla alueella

| 3. | muodostuu toisiinsa liittyvistä prosesseista, jotka yhdistävät tuottajat a) kuluttajiin ja b) yhteiskuntaan, ts. ympäristöön ja alueen talouteen |
| --- | --- |

3.

muodostuu toisiinsa liittyvistä prosesseista, jotka yhdistävät tuottajat a) kuluttajiin ja b) yhteiskuntaan, ts. ympäristöön ja alueen talouteen

| 4. | koostuu useista osatekijöistä monilla tasoilla, tilatasosta aina alueiden väliseen tasoon saakka: tähän sisältyvät ruoan tuotanto ja/tai jalostus, markkinointi ja myynninedistäminen, tuotemerkin kehittäminen ja merkinnät, kuluttajien ja yhteiskunnan osallistuminen, julkiset oheishyödykkeet, jakelu ja kuljetus, terveyteen ja elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvät toimenpiteet, jäte- ja energiahuoltoa koskevat näkökohdat sekä koulutus ja valistus. |
| --- | --- |

4.

koostuu useista osatekijöistä monilla tasoilla, tilatasosta aina alueiden väliseen tasoon saakka: tähän sisältyvät ruoan tuotanto ja/tai jalostus, markkinointi ja myynninedistäminen, tuotemerkin kehittäminen ja merkinnät, kuluttajien ja yhteiskunnan osallistuminen, julkiset oheishyödykkeet, jakelu ja kuljetus, terveyteen ja elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvät toimenpiteet, jäte- ja energiahuoltoa koskevat näkökohdat sekä koulutus ja valistus.

Lähiruokajärjestelmää koskevan suunnitelman ja lähiruokajärjestelmien käyttöönotto ja kehittäminen

| 36. | Maaseudun kehittämistä koskevissa tulevissa strategisissa suuntaviivoissaan Euroopan komissio voisi ehdottaa, että jäsenvaltiot pohtivat lähiruokajärjestelmien kehittämistä koskevia tavoitteita maaseudun kehittämisstrategioissaan. Alue- ja paikallisviranomaiset panisivat järjestelmät täytäntöön EU:n ja jäsenvaltioiden viranomaisten tuella. |
| --- | --- |

36.

Maaseudun kehittämistä koskevissa tulevissa strategisissa suuntaviivoissaan Euroopan komissio voisi ehdottaa, että jäsenvaltiot pohtivat lähiruokajärjestelmien kehittämistä koskevia tavoitteita maaseudun kehittämisstrategioissaan. Alue- ja paikallisviranomaiset panisivat järjestelmät täytäntöön EU:n ja jäsenvaltioiden viranomaisten tuella.

| 37. | Lähiruokajärjestelmää palvelee parhaiten kumppanuuteen perustuva lähestymistapa, joten kumppanuuksien luomista tulisi tukea myös kuluttajien osalta. |
| --- | --- |

37.

Lähiruokajärjestelmää palvelee parhaiten kumppanuuteen perustuva lähestymistapa, joten kumppanuuksien luomista tulisi tukea myös kuluttajien osalta.

| 38. | Lähiruokajärjestelmä voidaan kehittää onnistuneesti vain, mikäli se nähdään kattavammalla ja integroidulla tavalla, osana laajempaa paikallista ja alueellista kehitysprosessia, ja kun se muodostaa olennaisen osan alue- ja paikallisviranomaisten ennakoivaa politiikkaa, maankäytön suunnittelu mukaan luettuna. Alue- ja paikallisviranomaisten tukemiseksi tässä tavoitteessa mallistrategia ja malli etenemissuunnitelmaksi olisivat tervetulleita. Järjestelmään voitaisiin myös sisällyttää maankäyttöstrategia niitä alueita varten, joihin kaupunkirakentamisen paine kohdistuu kaikkein voimakkaimmin, jotta voitaisiin helpottaa uusien tuottajien asettumista kyseisille alueille. |
| --- | --- |

38.

Lähiruokajärjestelmä voidaan kehittää onnistuneesti vain, mikäli se nähdään kattavammalla ja integroidulla tavalla, osana laajempaa paikallista ja alueellista kehitysprosessia, ja kun se muodostaa olennaisen osan alue- ja paikallisviranomaisten ennakoivaa politiikkaa, maankäytön suunnittelu mukaan luettuna. Alue- ja paikallisviranomaisten tukemiseksi tässä tavoitteessa mallistrategia ja malli etenemissuunnitelmaksi olisivat tervetulleita. Järjestelmään voitaisiin myös sisällyttää maankäyttöstrategia niitä alueita varten, joihin kaupunkirakentamisen paine kohdistuu kaikkein voimakkaimmin, jotta voitaisiin helpottaa uusien tuottajien asettumista kyseisille alueille.

| 39. | Alue- ja paikallisviranomaiset voitaisiin myös valtuuttaa vastaamaan paikallisten elintarvikkeiden rekisteröinnin hyväksymisestä. Nämä viranomaiset antaisivat myös tuotteelle luvan käyttää ”paikallistuotteen” tunnusta ja vastaisivat valvontatoimista. Tämän ne voisivat tehdä tiiviissä yhteistyössä alueellisten sidosryhmien, kuten Leader-ryhmän, maataloustuottajaorganisaation tai kauppakamarin kanssa. Euroopan maaseudun kehittämisverkosto vastaisi tuloksista tiedottamisesta sekä tulosten seurannasta ja niiden pitämisestä ajantasaisina. |
| --- | --- |

39.

Alue- ja paikallisviranomaiset voitaisiin myös valtuuttaa vastaamaan paikallisten elintarvikkeiden rekisteröinnin hyväksymisestä. Nämä viranomaiset antaisivat myös tuotteelle luvan käyttää ”paikallistuotteen” tunnusta ja vastaisivat valvontatoimista. Tämän ne voisivat tehdä tiiviissä yhteistyössä alueellisten sidosryhmien, kuten Leader-ryhmän, maataloustuottajaorganisaation tai kauppakamarin kanssa. Euroopan maaseudun kehittämisverkosto vastaisi tuloksista tiedottamisesta sekä tulosten seurannasta ja niiden pitämisestä ajantasaisina.

| 40. | Riippumattoman seurantajärjestelmän tulisi pohjautua seuraaviin periaatteisiin:






  — | Paikallistuotteen laatujärjestelmään hyväksymistä koskevien vaatimusten täyttymistä on arvioitava sekä tuotteen että maatalousyrityksen kannalta, ja arvioinnin suorittajana tulisi mieluiten olla alueellinen elin. |
| --- | --- | --- |

40.

Riippumattoman seurantajärjestelmän tulisi pohjautua seuraaviin periaatteisiin:

—

Paikallistuotteen laatujärjestelmään hyväksymistä koskevien vaatimusten täyttymistä on arvioitava sekä tuotteen että maatalousyrityksen kannalta, ja arvioinnin suorittajana tulisi mieluiten olla alueellinen elin.

| — | Tuottajille on annettava teknistä tukea ja heille on tiedotettava järjestelmiin liittymisen tarjoamista kaupallisista mahdollisuuksista sekä liittymisen teknisistä edellytyksistä. |
| --- | --- |

—

Tuottajille on annettava teknistä tukea ja heille on tiedotettava järjestelmiin liittymisen tarjoamista kaupallisista mahdollisuuksista sekä liittymisen teknisistä edellytyksistä.

| — | Valvontatutkimukset tulisi suorittaa useiden vuosien aikana siten, että kaikki tuotteet, yritykset ja jakeluketjuun kuuluvat kumppanitahot tulisivat säännöllisesti tarkastetuiksi myös kuluttajajärjestöjen tuella. |
| --- | --- |

—

Valvontatutkimukset tulisi suorittaa useiden vuosien aikana siten, että kaikki tuotteet, yritykset ja jakeluketjuun kuuluvat kumppanitahot tulisivat säännöllisesti tarkastetuiksi myös kuluttajajärjestöjen tuella.

| — | Tarkastukset voisivat johtaa tuotteen poistamiseen järjestelmästä. |
| --- | --- |

—

Tarkastukset voisivat johtaa tuotteen poistamiseen järjestelmästä.

| — | Kuluttajan tahallista harhauttamista tulisi pitää rikkomuksena. |
| --- | --- |

—

Kuluttajan tahallista harhauttamista tulisi pitää rikkomuksena.

| 41. | Rekisteröityjen tuotteiden teollis- ja tekijänoikeuksien suoja tulisi varmistaa sisämarkkinoilla, ja jäsenvaltiot tulisi tarvittaessa velvoittaa tätä koskeviin toimiin. |
| --- | --- |

41.

Rekisteröityjen tuotteiden teollis- ja tekijänoikeuksien suoja tulisi varmistaa sisämarkkinoilla, ja jäsenvaltiot tulisi tarvittaessa velvoittaa tätä koskeviin toimiin.

| 42. | Mikäli lähiruokatuotetta kehitetään kaupallisesti tai tuotteen mainetta väärinkäytetään, paikallistuotteen pitäisi sallia kehittyä kohti korkeampaa suojelutasoa suojattua alkuperänimitystä, suojattua maantieteellistä merkintää, aitoa perinteistä tuotetta tai orgaanista tuotantoa koskevien säännösten kaltaisesti. |
| --- | --- |

42.

Mikäli lähiruokatuotetta kehitetään kaupallisesti tai tuotteen mainetta väärinkäytetään, paikallistuotteen pitäisi sallia kehittyä kohti korkeampaa suojelutasoa suojattua alkuperänimitystä, suojattua maantieteellistä merkintää, aitoa perinteistä tuotetta tai orgaanista tuotantoa koskevien säännösten kaltaisesti.

EU:n tasolla tarvittavat toimenpiteet ja välineet

| 43. | Hallinnolliselta, rahoitukselliselta ja taloudelliselta kannalta on olemassa vahva intressi ehdottaa uutta eurooppalaista välinettä, jonka tavoitteena on määritellä lähiruokatuotteet ja tukea niitä. |
| --- | --- |

43.

Hallinnolliselta, rahoitukselliselta ja taloudelliselta kannalta on olemassa vahva intressi ehdottaa uutta eurooppalaista välinettä, jonka tavoitteena on määritellä lähiruokatuotteet ja tukea niitä.

| 44. | Käyttöön otettavat toimenpiteet olisi tyypiteltävä seuraavien seikkojen pohjalta:






  — | mahdollistavan ympäristön luominen; tätä varten tarvittavat välineet ovat lainsäädännölliset, institutionaaliset ja poliittiset puitteet sekä tutkimus ja koulutus |
| --- | --- | --- |

44.

Käyttöön otettavat toimenpiteet olisi tyypiteltävä seuraavien seikkojen pohjalta:

—

mahdollistavan ympäristön luominen; tätä varten tarvittavat välineet ovat lainsäädännölliset, institutionaaliset ja poliittiset puitteet sekä tutkimus ja koulutus

| — | jakeluketjua koskevat toimet, joissa käytetään sellaisia välineitä kuin sertifiointi, markkinointi, myynninedistäminen, julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet sekä julkiset hankinnat |
| --- | --- |

—

jakeluketjua koskevat toimet, joissa käytetään sellaisia välineitä kuin sertifiointi, markkinointi, myynninedistäminen, julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet sekä julkiset hankinnat

| — | ohjaus ja/tai laadun parantaminen tukemalla kokeiluja ja esittelyhankkeita sekä näiden levittämistä ja uusimista |
| --- | --- |

—

ohjaus ja/tai laadun parantaminen tukemalla kokeiluja ja esittelyhankkeita sekä näiden levittämistä ja uusimista

| — | rahoitus eurooppalaisin, valtiollisin, alueellisin tai paikallisin varoin. |
| --- | --- |

—

rahoitus eurooppalaisin, valtiollisin, alueellisin tai paikallisin varoin.

Tämän vuoksi:

| 45. | EU:n tulisi sopia lähiruokatuotteiden ja lähiruokajärjestelmän määritelmistä. |
| --- | --- |

45.

EU:n tulisi sopia lähiruokatuotteiden ja lähiruokajärjestelmän määritelmistä.

| 46. | EU:n tulisi ottaa paikallistuotteita varten käyttöön uusi tunnus ja määritellä yhteinen symboli ja järjestelmä, joka lisättäisiin maataloustuotteiden laatujärjestelmiä koskeviin säännöksiin. EU:n tunnuksen käyttö on vapaaehtoista. Jäsenvaltioiden ja alueiden olemassa olevat laatumerkit säilyvät voimassa ja ovat käyttökelpoisia. Kukin jäsenvaltio voi myös vastedes ottaa käyttöön omia laatumerkkejä alueillaan tai osavaltioissaan. |
| --- | --- |

46.

EU:n tulisi ottaa paikallistuotteita varten käyttöön uusi tunnus ja määritellä yhteinen symboli ja järjestelmä, joka lisättäisiin maataloustuotteiden laatujärjestelmiä koskeviin säännöksiin. EU:n tunnuksen käyttö on vapaaehtoista. Jäsenvaltioiden ja alueiden olemassa olevat laatumerkit säilyvät voimassa ja ovat käyttökelpoisia. Kukin jäsenvaltio voi myös vastedes ottaa käyttöön omia laatumerkkejä alueillaan tai osavaltioissaan.

| 47. | EU voisi pyytää Euroopan maaseudun kehittämisverkostoa luomaan rekisteröityjä tuotteita varten online-tietokannan. |
| --- | --- |

47.

EU voisi pyytää Euroopan maaseudun kehittämisverkostoa luomaan rekisteröityjä tuotteita varten online-tietokannan.

| 48. | EU voisi pyytää Euroopan maaseudun kehittämisverkostoa luomaan olemassa olevia lähiruokajärjestelmiä varten online-tietokannan, jonka avulla asianomaiset osapuolet voisivat merkitä muistiin parhaita käytänteitä. |
| --- | --- |

48.

EU voisi pyytää Euroopan maaseudun kehittämisverkostoa luomaan olemassa olevia lähiruokajärjestelmiä varten online-tietokannan, jonka avulla asianomaiset osapuolet voisivat merkitä muistiin parhaita käytänteitä.

| 49. | EU voisi laatia rekisteröityjä paikallistuotteita varten suoran markkinointisuunnitelman, jota jäsenvaltiot toteuttaisivat alue- ja paikallistasolla. Järjestelmään tulisi sisältyä paikallistuotteiden myynninedistämisen tukeminen, ja se voitaisiin sijoittaa YMP:n toisen pilarin toimintalinjaan 1, maaseudun kehittämispolitiikka. |
| --- | --- |

49.

EU voisi laatia rekisteröityjä paikallistuotteita varten suoran markkinointisuunnitelman, jota jäsenvaltiot toteuttaisivat alue- ja paikallistasolla. Järjestelmään tulisi sisältyä paikallistuotteiden myynninedistämisen tukeminen, ja se voitaisiin sijoittaa YMP:n toisen pilarin toimintalinjaan 1, maaseudun kehittämispolitiikka.

| 50. | EU voisi kehittää toimenpiteen, jolla alue- ja paikallisviranomaisia, tuottajajärjestöjä tai tuottajajärjestöjen yhteenliittymiä autettaisiin perustamaan lähiruokajärjestelmä. Siihen tulisi sisältyä määritelmiä koskevien ehdotusten kohdalla mainittujen toimien tukeminen, asianmukaiset investoinnit mukaan luettuina. Toimenpide voitaisiin sijoittaa maaseudun kehittämispolitiikan toimintalinjaan 1 ja/tai 3 tai Leader-ohjelmiin. |
| --- | --- |

50.

EU voisi kehittää toimenpiteen, jolla alue- ja paikallisviranomaisia, tuottajajärjestöjä tai tuottajajärjestöjen yhteenliittymiä autettaisiin perustamaan lähiruokajärjestelmä. Siihen tulisi sisältyä määritelmiä koskevien ehdotusten kohdalla mainittujen toimien tukeminen, asianmukaiset investoinnit mukaan luettuina. Toimenpide voitaisiin sijoittaa maaseudun kehittämispolitiikan toimintalinjaan 1 ja/tai 3 tai Leader-ohjelmiin.

| 51. | EU voisi sisällyttää lähiruokajärjestelmiä koskevia mahdollisuuksia myös muihin rahastoihin, kuten Euroopan aluekehitysrahastoon, Interreg-ohjelmaan, Euroopan sosiaalirahastoon ja tutkimuksen puiteohjelmiin. |
| --- | --- |

51.

EU voisi sisällyttää lähiruokajärjestelmiä koskevia mahdollisuuksia myös muihin rahastoihin, kuten Euroopan aluekehitysrahastoon, Interreg-ohjelmaan, Euroopan sosiaalirahastoon ja tutkimuksen puiteohjelmiin.

| 52. | Kaiken tuotannon ja jakelun on tapahduttava elintarvikelainsäädännön ja hygieniaa koskevien pakollisten säännösten mukaisesti, jotta taataan terveys ja elintarvikkeiden turvallisuus. Koska paikallisia elintarviketuotteita ei kuitenkaan usein valmisteta teollisessa ympäristössä tai teollisin menetelmin, julkinen tuki voisi sisältää myös vaihtoehtoisia ratkaisuja. |
| --- | --- |

52.

Kaiken tuotannon ja jakelun on tapahduttava elintarvikelainsäädännön ja hygieniaa koskevien pakollisten säännösten mukaisesti, jotta taataan terveys ja elintarvikkeiden turvallisuus. Koska paikallisia elintarviketuotteita ei kuitenkaan usein valmisteta teollisessa ympäristössä tai teollisin menetelmin, julkinen tuki voisi sisältää myös vaihtoehtoisia ratkaisuja.

Julkisten hankintojen mahdollisuudet

| 53. | Julkiset hankinnat muodostavat noin 16 % EU:n bruttokansantuotteesta. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen (1997) 6 artiklassa vaaditaan kaikkien ympäristötavoitteiden ja sosiaalisten tavoitteiden integrointia EU:n kaikkeen politiikkaan. Julkiset hankinnat voivat samalla olla kestävyysajattelun mukaisia hankintoja, kun niitä käytetään tukemaan laajempia yhteiskunnallisia, taloudellisia ja ympäristötavoitteita siten, että ne tarjoavat pitkän aikavälin hyötyä. Tästä näkökulmasta katsottuna julkisen vallan suunnattoman suurta kulutusvoimaa voitaisiin käyttää apuna lähiruokajärjestelmien kehittämiseksi. |
| --- | --- |

53.

Julkiset hankinnat muodostavat noin 16 % EU:n bruttokansantuotteesta. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen (1997) 6 artiklassa vaaditaan kaikkien ympäristötavoitteiden ja sosiaalisten tavoitteiden integrointia EU:n kaikkeen politiikkaan. Julkiset hankinnat voivat samalla olla kestävyysajattelun mukaisia hankintoja, kun niitä käytetään tukemaan laajempia yhteiskunnallisia, taloudellisia ja ympäristötavoitteita siten, että ne tarjoavat pitkän aikavälin hyötyä. Tästä näkökulmasta katsottuna julkisen vallan suunnattoman suurta kulutusvoimaa voitaisiin käyttää apuna lähiruokajärjestelmien kehittämiseksi.

| 54. | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2004/18/EY, annettu 31 päivänä maaliskuuta 2004, julkisia rakennusurakoita sekä julkisia tavara- ja palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta säädetään, että tavaroiden vapaan liikkuvuuden periaatetta on kunnioitettava aina. Tämä tarkoittaa, ettei paikallisia toimittajia voida suosia. |
| --- | --- |

54.

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2004/18/EY, annettu 31 päivänä maaliskuuta 2004, julkisia rakennusurakoita sekä julkisia tavara- ja palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta säädetään, että tavaroiden vapaan liikkuvuuden periaatetta on kunnioitettava aina. Tämä tarkoittaa, ettei paikallisia toimittajia voida suosia.

| 55. | Direktiivi mahdollistaa kuitenkin erityisehtojen ja -kriteerien sisällyttämisen tarjouspyyntöihin, jotka koskevat julkisia hankintoja koskevia sopimuksia. Ne voivat sisältää esimerkiksi tuoreuden tai tuotanto-olosuhteiden kaltaisia erityisnäkökohtia. |
| --- | --- |

55.

Direktiivi mahdollistaa kuitenkin erityisehtojen ja -kriteerien sisällyttämisen tarjouspyyntöihin, jotka koskevat julkisia hankintoja koskevia sopimuksia. Ne voivat sisältää esimerkiksi tuoreuden tai tuotanto-olosuhteiden kaltaisia erityisnäkökohtia.

| 56. | Tämä mahdollistaa paikallisten toimittajien valinnan. Komitea pyytää Euroopan komissiota kuitenkin tutkimaan, voitaisiinko direktiivin 26 artiklaa muuttaa niin, että ”paikallisesti tuotettu” voisi olla standardivalintakriteerinä esimerkiksi koulujen, hoitokotien ja julkisten laitosten ruoan toimitusta koskevissa tarjouspyynnöissä. |
| --- | --- |

56.

Tämä mahdollistaa paikallisten toimittajien valinnan. Komitea pyytää Euroopan komissiota kuitenkin tutkimaan, voitaisiinko direktiivin 26 artiklaa muuttaa niin, että ”paikallisesti tuotettu” voisi olla standardivalintakriteerinä esimerkiksi koulujen, hoitokotien ja julkisten laitosten ruoan toimitusta koskevissa tarjouspyynnöissä.

| 57. | Komissiota kehotetaan tiedottamaan laajasti jo olemassa olevista mahdollisuuksista. |
| --- | --- |

57.

Komissiota kehotetaan tiedottamaan laajasti jo olemassa olevista mahdollisuuksista.

| 58. | Komissiota kehotetaan hyödyntämään uuden sisämarkkinoiden toimenpidepaketin tarjoamat mahdollisuudet selventää ja yksinkertaistaa nykyisiä säännöksiä paikallisviranomaisten ja niiden paikallisten tavarantoimittajien tilanteen helpottamiseksi. |
| --- | --- |

58.

Komissiota kehotetaan hyödyntämään uuden sisämarkkinoiden toimenpidepaketin tarjoamat mahdollisuudet selventää ja yksinkertaistaa nykyisiä säännöksiä paikallisviranomaisten ja niiden paikallisten tavarantoimittajien tilanteen helpottamiseksi.

Bryssel 27. tammikuuta 2011

Alueiden komitean puheenjohtaja

Mercedes BRESSO

---

(1)  CdR 54/96 fin.

1

---

| 2.4.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 104/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 104/7

---

Alueiden komitean oma-aloitteinen lausunto aiheesta ”Uusia näkymiä EAYY-asetuksen tarkistukseen”

2011/C 104/02

ALUEIDEN KOMITEA

| — | painottaa, että taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus auttaa unionia, kaikkia sen jäsenvaltioita sekä alue- ja paikallisyhteisöjä ottamaan otollisemmissa olosuhteissa vastaan haasteet, joita globalisaatio asettaa Euroopalle, ja ehkäisemään mahdollista vaikutusvallan menetystä. |
| --- | --- |

—

painottaa, että taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus auttaa unionia, kaikkia sen jäsenvaltioita sekä alue- ja paikallisyhteisöjä ottamaan otollisemmissa olosuhteissa vastaan haasteet, joita globalisaatio asettaa Euroopalle, ja ehkäisemään mahdollista vaikutusvallan menetystä.

| — | toteaa, että EAYY voi olla yhteisön oikeusjärjestelmän mukainen vastaus unionissa toteutettavan alueellisen yhteistyön saattamiseksi institutionaaliseen muotoon. Se ei kuitenkaan estä unionin alue- ja paikallisyhteisöjä valitsemasta vapaasti muita vaihtoehtoisia yhteistyömuotoja ja -tapoja, olipa niillä oikeushenkilön asema tai ei, mutta ne eivät enää olisi aidosti yhteisöllisiä vaan kansainvälisiä. |
| --- | --- |

—

toteaa, että EAYY voi olla yhteisön oikeusjärjestelmän mukainen vastaus unionissa toteutettavan alueellisen yhteistyön saattamiseksi institutionaaliseen muotoon. Se ei kuitenkaan estä unionin alue- ja paikallisyhteisöjä valitsemasta vapaasti muita vaihtoehtoisia yhteistyömuotoja ja -tapoja, olipa niillä oikeushenkilön asema tai ei, mutta ne eivät enää olisi aidosti yhteisöllisiä vaan kansainvälisiä.

| — | katsoo, että EAYY:t tarjoavat myös mielenkiintoisia mahdollisuuksia alueiden komitean valkoisessa kirjassa esitetyn monitasoisen hallinnon koekenttinä, ja kehottaa perustamaan erityisohjelman, jolle myönnetään yhteisön rahoitusta Euroopan aluekehitysrahastosta ja jolla edistettäisiin uusien EAYY:iden muodostamista tai sellaisten suunniteltujen yhteistyöhankkeiden muuttamista, joita hallinnoidaan vanhoin perinnäisin menetelmin. |
| --- | --- |

—

katsoo, että EAYY:t tarjoavat myös mielenkiintoisia mahdollisuuksia alueiden komitean valkoisessa kirjassa esitetyn monitasoisen hallinnon koekenttinä, ja kehottaa perustamaan erityisohjelman, jolle myönnetään yhteisön rahoitusta Euroopan aluekehitysrahastosta ja jolla edistettäisiin uusien EAYY:iden muodostamista tai sellaisten suunniteltujen yhteistyöhankkeiden muuttamista, joita hallinnoidaan vanhoin perinnäisin menetelmin.

| — | katsoo, että ohjelmia hallinnoiville viranomaisille on muistutettava ja tulevassa tarkistetussa EAYY-asetuksessa (EY) N:o 1082/2006 mainittava selkeästi, ettei EAYY:itä voida milloinkaan syrjiä niiden tehdessä esityksiä aloitteiden, tarjouspyyntöjen ja EU:n ohjelmien puitteissa varsinkin, kun jo EAYY:n olemassaolo on osoitus pysyvästä eurooppalaisesta kumppanuudesta ja täyttää tavanomaiset rajatylittävää luonnetta koskevat vaatimukset. |
| --- | --- |

—

katsoo, että ohjelmia hallinnoiville viranomaisille on muistutettava ja tulevassa tarkistetussa EAYY-asetuksessa (EY) N:o 1082/2006 mainittava selkeästi, ettei EAYY:itä voida milloinkaan syrjiä niiden tehdessä esityksiä aloitteiden, tarjouspyyntöjen ja EU:n ohjelmien puitteissa varsinkin, kun jo EAYY:n olemassaolo on osoitus pysyvästä eurooppalaisesta kumppanuudesta ja täyttää tavanomaiset rajatylittävää luonnetta koskevat vaatimukset.

| — | suhtautuu myönteisesti AK:n työvaliokunnan 26. tammikuuta 2011 tekemään päätökseen perustaa alueiden komitean EAYY-foorumi, jossa asetuksen (EY) N:o 1082/2006 täytäntöönpanoa ja yhtymien kehittymistä käytännössä voitaisiin arvioida jatkuvasti. |
| --- | --- |

—

suhtautuu myönteisesti AK:n työvaliokunnan 26. tammikuuta 2011 tekemään päätökseen perustaa alueiden komitean EAYY-foorumi, jossa asetuksen (EY) N:o 1082/2006 täytäntöönpanoa ja yhtymien kehittymistä käytännössä voitaisiin arvioida jatkuvasti.

| Esittelijä | : | Alberto Núñez Feijóo (ES, PPE), Galician aluehallituksen puheenjohtaja |
| --- | --- | --- |

Esittelijä

:

Alberto Núñez Feijóo (ES, PPE), Galician aluehallituksen puheenjohtaja

I.   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

Yleistä

| 1. | toteaa, että eurooppalainen alueellisen yhteistyön yhtymä (EAYY) on uusi oikeushenkilöllisyyden muoto, joka luotiin yhteisön oikeuteen asetuksella (EY) N:o 1082/2006 (1). Kuten asetuksen 18 artiklassa säädetään, se tuli voimaan 1. elokuuta 2006 siten, että sitä on ollut sovellettava viimeistään 1. elokuuta 2007 lukuun ottamatta 16 artiklaa, jota on jo sovellettu 1. elokuuta 2006 alkaen ja jossa säädetään, että jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet asetuksen tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi. |
| --- | --- |

1.

toteaa, että eurooppalainen alueellisen yhteistyön yhtymä (EAYY) on uusi oikeushenkilöllisyyden muoto, joka luotiin yhteisön oikeuteen asetuksella (EY) N:o 1082/2006 (1). Kuten asetuksen 18 artiklassa säädetään, se tuli voimaan 1. elokuuta 2006 siten, että sitä on ollut sovellettava viimeistään 1. elokuuta 2007 lukuun ottamatta 16 artiklaa, jota on jo sovellettu 1. elokuuta 2006 alkaen ja jossa säädetään, että jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet asetuksen tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi.

| 2. | palauttaa mieliin, että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 17 artiklan mukaan komission tehtävänä on huolehtia siitä, että perussopimuksia sekä toimielinten niiden nojalla hyväksymiä toimenpiteitä sovelletaan. Komissio myös valvoo unionin oikeuden soveltamista Euroopan unionin tuomioistuimen valvonnassa. |
| --- | --- |

2.

palauttaa mieliin, että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 17 artiklan mukaan komission tehtävänä on huolehtia siitä, että perussopimuksia sekä toimielinten niiden nojalla hyväksymiä toimenpiteitä sovelletaan. Komissio myös valvoo unionin oikeuden soveltamista Euroopan unionin tuomioistuimen valvonnassa.

| 3. | korostaa, että asetuksen (EY) N:o 1082/2006 17 artiklan mukaan ”komissio toimittaa viimeistään 1 päivänä elokuuta 2011 Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän asetuksen soveltamisesta sekä tekee tarvittaessa muutosehdotuksia”. |
| --- | --- |

3.

korostaa, että asetuksen (EY) N:o 1082/2006 17 artiklan mukaan ”komissio toimittaa viimeistään 1 päivänä elokuuta 2011 Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän asetuksen soveltamisesta sekä tekee tarvittaessa muutosehdotuksia”.

| 4. | katsoo, että sen jälkeen kun unionin oikeusoppineet ovat tutkineet asiaa ja kun tutkimuksia on verrattu asetuksen todelliseen täytäntöönpanoon, komitean oma-aloitteinen lausunto on hyvinkin ajankohtainen, jotta voidaan tarkastella perinpohjaisesti EAYY:tä instituutiona sekä sen toimivuutta käytännössä. Tämä edistäisi tarvittaessa asetuksen (EY) N:o 1082/2006 muuttamista siten, että se vastaa tarpeita, jotka ovat tulleet esiin Euroopan unionin alueiden komitean järjestämässä alustavassa kuulemismenettelyssä ja lausuntoa laadittaessa. |
| --- | --- |

4.

katsoo, että sen jälkeen kun unionin oikeusoppineet ovat tutkineet asiaa ja kun tutkimuksia on verrattu asetuksen todelliseen täytäntöönpanoon, komitean oma-aloitteinen lausunto on hyvinkin ajankohtainen, jotta voidaan tarkastella perinpohjaisesti EAYY:tä instituutiona sekä sen toimivuutta käytännössä. Tämä edistäisi tarvittaessa asetuksen (EY) N:o 1082/2006 muuttamista siten, että se vastaa tarpeita, jotka ovat tulleet esiin Euroopan unionin alueiden komitean järjestämässä alustavassa kuulemismenettelyssä ja lausuntoa laadittaessa.

| 5. | muistuttaa, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa alueellinen yhteenkuuluvuus asetetaan samaan asemaan taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden kanssa ja että EAYY-asetus voi olla tärkeä poliittinen ja oikeudellinen keino tämän periaatteen toteuttamiseksi. |
| --- | --- |

5.

muistuttaa, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa alueellinen yhteenkuuluvuus asetetaan samaan asemaan taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden kanssa ja että EAYY-asetus voi olla tärkeä poliittinen ja oikeudellinen keino tämän periaatteen toteuttamiseksi.

| 6. | toteaa, että uuden ”taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden” yhteydessä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 174 artiklan kolmannessa kohdassa mainitaan lisäksi seuraavaa: ”Asianomaisista alueista kiinnitetään erityistä huomiota maaseutuun, teollisuuden muutosprosessissa oleviin alueisiin sekä vakavista ja pysyvistä luontoon tai väestöön liittyvistä haitoista kärsiviin alueisiin, kuten pohjoisimpiin alueisiin, joiden väestöntiheys on erittäin alhainen, ja saaristo-, rajaseutu- ja vuoristoalueisiin.” |
| --- | --- |

6.

toteaa, että uuden ”taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden” yhteydessä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 174 artiklan kolmannessa kohdassa mainitaan lisäksi seuraavaa: ”Asianomaisista alueista kiinnitetään erityistä huomiota maaseutuun, teollisuuden muutosprosessissa oleviin alueisiin sekä vakavista ja pysyvistä luontoon tai väestöön liittyvistä haitoista kärsiviin alueisiin, kuten pohjoisimpiin alueisiin, joiden väestöntiheys on erittäin alhainen, ja saaristo-, rajaseutu- ja vuoristoalueisiin.”

| 7. | muistuttaa, että EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 349 artiklassa mainitaan erityistapauksena syrjäisimmät alueet ja tarve toteuttaa niiden erityisoloihin sovitettuja toimenpiteitä. |
| --- | --- |

7.

muistuttaa, että EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 349 artiklassa mainitaan erityistapauksena syrjäisimmät alueet ja tarve toteuttaa niiden erityisoloihin sovitettuja toimenpiteitä.

| 8. | kiinnittää huomiota siihen, että toistaiseksi EAYY:itä on perustettu erityisesti rajaseutualueille ja vähemmässä määrin saaristoalueille. |
| --- | --- |

8.

kiinnittää huomiota siihen, että toistaiseksi EAYY:itä on perustettu erityisesti rajaseutualueille ja vähemmässä määrin saaristoalueille.

| 9. | palauttaa mieliin, että asetuksen (EY) N:o 1082/2006 perustelukappaleista käyvät selvästi ilmi syyt, joiden vuoksi yhteisön lainsäätäjä otti näin merkittävän askelen ja loi unionin oikeusjärjestykseen tämänkaltaisen uuden oikeudellisen instituution: Ensinnäkin tiivistetään unionin yhteenkuuluvuutta helpottamalla alueidenvälistä yhteistyötä. Toiseksi raivataan kyseisen yhteistyön tiellä olevat esteet. Kolmanneksi lujitetaan yhteistyötä yhteisön rajojen lukumäärän lisäännyttyä unionin laajentumisen seurauksena. Neljänneksi ratkaistaan aiemmista oikeudellisista rakenteista johtuvat ongelmat, joita ovat aiheuttaneet esimerkiksi eurooppalainen taloudellinen etuyhtymä (ETEY), joka ei sovellu Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen (entisen Interreg-aloitteen) puitteissa tuettavan yhteistyön organisointiin. |
| --- | --- |

9.

palauttaa mieliin, että asetuksen (EY) N:o 1082/2006 perustelukappaleista käyvät selvästi ilmi syyt, joiden vuoksi yhteisön lainsäätäjä otti näin merkittävän askelen ja loi unionin oikeusjärjestykseen tämänkaltaisen uuden oikeudellisen instituution: Ensinnäkin tiivistetään unionin yhteenkuuluvuutta helpottamalla alueidenvälistä yhteistyötä. Toiseksi raivataan kyseisen yhteistyön tiellä olevat esteet. Kolmanneksi lujitetaan yhteistyötä yhteisön rajojen lukumäärän lisäännyttyä unionin laajentumisen seurauksena. Neljänneksi ratkaistaan aiemmista oikeudellisista rakenteista johtuvat ongelmat, joita ovat aiheuttaneet esimerkiksi eurooppalainen taloudellinen etuyhtymä (ETEY), joka ei sovellu Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen (entisen Interreg-aloitteen) puitteissa tuettavan yhteistyön organisointiin.

| 10. | toteaa, että oikeudellisten syiden lisäksi asetuksesta (EY) N:o 1082/2006 ilmenee niin ikään, että rahoituksen ja talouden kannalta voi olla hyvä kanavoida unionin osarahoittamat alueellisen yhteistyön ohjelmat tai hankkeet muiden alueellisen yhteistyön välineiden muassa vapaaehtoisesti EAYY:n kautta. Kunkin ehdotuksen laadun on joka tapauksessa oltava keskeinen peruste osarahoituksen myöntämiselle. |
| --- | --- |

10.

toteaa, että oikeudellisten syiden lisäksi asetuksesta (EY) N:o 1082/2006 ilmenee niin ikään, että rahoituksen ja talouden kannalta voi olla hyvä kanavoida unionin osarahoittamat alueellisen yhteistyön ohjelmat tai hankkeet muiden alueellisen yhteistyön välineiden muassa vapaaehtoisesti EAYY:n kautta. Kunkin ehdotuksen laadun on joka tapauksessa oltava keskeinen peruste osarahoituksen myöntämiselle.

| 11. | korostaa, että asetuksen (EY) N:o 1080/2006 (2) 18 artiklaan on tätä tarkoitusta varten sisällytetty nimenomainen maininta siitä, että ”Euroopan alueellinen yhteistyö” -tavoitteen mukaiseen toimenpideohjelmaan osallistuvat valtiot voivat käyttää EAYY:tä uskomalla sille hallintoviranomaisen ja yhteisen teknisen sihteeristön tehtävät. Vastuuseen tulisi myös sisältyä taloudellinen vastuu Euroopan komissioon nähden. |
| --- | --- |

11.

korostaa, että asetuksen (EY) N:o 1080/2006 (2) 18 artiklaan on tätä tarkoitusta varten sisällytetty nimenomainen maininta siitä, että ”Euroopan alueellinen yhteistyö” -tavoitteen mukaiseen toimenpideohjelmaan osallistuvat valtiot voivat käyttää EAYY:tä uskomalla sille hallintoviranomaisen ja yhteisen teknisen sihteeristön tehtävät. Vastuuseen tulisi myös sisältyä taloudellinen vastuu Euroopan komissioon nähden.

| 12. | toteaa, että asetuksen (EY) N:o 1083/2006 (3) 3 artiklan 2 kohdan c alakohdassa mainitaan puolestaan tarkemmin ”Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoite, jonka tarkoituksena on rajat ylittävän yhteistyön tehostaminen yhteisin paikallisin ja alueellisin aloittein, valtioiden välisen yhteistyön tehostaminen toimin, jotka liittyvät yhteisön ensisijaisiin tavoitteisiin ja johtavat yhdennettyyn alueelliseen kehittämiseen, sekä alueiden välisen yhteistyön ja kokemusten vaihdon parantaminen sopivalla alueellisella tasolla”. |
| --- | --- |

12.

toteaa, että asetuksen (EY) N:o 1083/2006 (3) 3 artiklan 2 kohdan c alakohdassa mainitaan puolestaan tarkemmin ”Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoite, jonka tarkoituksena on rajat ylittävän yhteistyön tehostaminen yhteisin paikallisin ja alueellisin aloittein, valtioiden välisen yhteistyön tehostaminen toimin, jotka liittyvät yhteisön ensisijaisiin tavoitteisiin ja johtavat yhdennettyyn alueelliseen kehittämiseen, sekä alueiden välisen yhteistyön ja kokemusten vaihdon parantaminen sopivalla alueellisella tasolla”.

| 13. | tähdentää, että asetuksen (EY) N:o 1083/2006 7 ja 38 artiklasta, niiden kanssa samansisältöisistä artikloista sekä asetuksen (EY) N:o 1080/2006 III luvusta ja sitä täydentävistä säännöksistä käy niin ikään ilmi tarkoitus lujittaa yhteenkuuluvuutta lisäämällä ja tehostamalla unionissa toteutettavaa alueellista yhteistyötä, joka kehittyisi huippuunsa ja tuottaisi parhaita tuloksia, jos yhteistyö saisi institutionaalisen muodon. |
| --- | --- |

13.

tähdentää, että asetuksen (EY) N:o 1083/2006 7 ja 38 artiklasta, niiden kanssa samansisältöisistä artikloista sekä asetuksen (EY) N:o 1080/2006 III luvusta ja sitä täydentävistä säännöksistä käy niin ikään ilmi tarkoitus lujittaa yhteenkuuluvuutta lisäämällä ja tehostamalla unionissa toteutettavaa alueellista yhteistyötä, joka kehittyisi huippuunsa ja tuottaisi parhaita tuloksia, jos yhteistyö saisi institutionaalisen muodon.

| 14. | painottaa, että taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus auttaa unionia, kaikkia sen jäsenvaltioita sekä alue- ja paikallisyhteisöjä ottamaan otollisemmissa olosuhteissa vastaan haasteet, joita globalisaatio asettaa Euroopalle, ja ehkäisemään mahdollista vaikutusvallan menetystä. |
| --- | --- |

14.

painottaa, että taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus auttaa unionia, kaikkia sen jäsenvaltioita sekä alue- ja paikallisyhteisöjä ottamaan otollisemmissa olosuhteissa vastaan haasteet, joita globalisaatio asettaa Euroopalle, ja ehkäisemään mahdollista vaikutusvallan menetystä.

| 15. | toteaa, että EAYY voi olla yhteisön oikeusjärjestelmän mukainen vastaus unionissa toteutettavan alueellisen yhteistyön saattamiseksi institutionaaliseen muotoon. Se ei kuitenkaan estä unionin alue- ja paikallisyhteisöjä valitsemasta vapaasti muita vaihtoehtoisia yhteistyömuotoja ja -tapoja, olipa niillä oikeushenkilön asema tai ei, mutta ne eivät enää olisi aidosti yhteisöllisiä vaan kansainvälisiä. |
| --- | --- |

15.

toteaa, että EAYY voi olla yhteisön oikeusjärjestelmän mukainen vastaus unionissa toteutettavan alueellisen yhteistyön saattamiseksi institutionaaliseen muotoon. Se ei kuitenkaan estä unionin alue- ja paikallisyhteisöjä valitsemasta vapaasti muita vaihtoehtoisia yhteistyömuotoja ja -tapoja, olipa niillä oikeushenkilön asema tai ei, mutta ne eivät enää olisi aidosti yhteisöllisiä vaan kansainvälisiä.

| 16. | katsoo, että EAYY:t tarjoavat myös mielenkiintoisia mahdollisuuksia alueiden komitean valkoisessa kirjassa esitetyn monitasoisen hallinnon koekenttinä. Kun otetaan huomioon myönteinen vaikutus, joka EAYY:illä voi olla Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamisessa, komitea katsoo, että mittasuhteiltaan asianmukaiset EAYY:t – kuten makroaluetoimista huolehtivat EAYY:t – voisivat olla tukena solmittaessa ”kehittämis- ja investointikumppanuuksia”, jotka komissio mainitsee 19. lokakuuta 2010 antamassaan tiedonannossa ”EU:n talousarvion kokonaistarkastelu” ja jotka ovat Eurooppa 2020 -strategian toteuttamisvälineitä, mutta jotka valitettavasti rajoittuvat komission ja jäsenvaltioiden välisiin suhteisiin. |
| --- | --- |

16.

katsoo, että EAYY:t tarjoavat myös mielenkiintoisia mahdollisuuksia alueiden komitean valkoisessa kirjassa esitetyn monitasoisen hallinnon koekenttinä. Kun otetaan huomioon myönteinen vaikutus, joka EAYY:illä voi olla Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamisessa, komitea katsoo, että mittasuhteiltaan asianmukaiset EAYY:t – kuten makroaluetoimista huolehtivat EAYY:t – voisivat olla tukena solmittaessa ”kehittämis- ja investointikumppanuuksia”, jotka komissio mainitsee 19. lokakuuta 2010 antamassaan tiedonannossa ”EU:n talousarvion kokonaistarkastelu” ja jotka ovat Eurooppa 2020 -strategian toteuttamisvälineitä, mutta jotka valitettavasti rajoittuvat komission ja jäsenvaltioiden välisiin suhteisiin.

Asetuksen (EY) N:o 1082/2006 käytännön soveltaminen

| 17. | toteaa kuitenkin, että vaikka EAYY on yhteisön oikeuteen luotu instituutio, jonka tarkoituksena on nimenomaan helpottaa unionissa toteutettavaa alueellista yhteistyötä, ja vaikka ensi silmäyksellä vaikutta siltä, että yhteisön rahastoja säätelevät asetukset suosivat sen käyttöä Euroopan alueellinen yhteistyön tavoitteen puitteissa, todellisuus on kuitenkin kaukana loogisista ja halutuista vaikutuksista, jotka saivat yhteisön lainsäätäjän ottamaan oikeudellisesti näin merkittävän askelen. |
| --- | --- |

17.

toteaa kuitenkin, että vaikka EAYY on yhteisön oikeuteen luotu instituutio, jonka tarkoituksena on nimenomaan helpottaa unionissa toteutettavaa alueellista yhteistyötä, ja vaikka ensi silmäyksellä vaikutta siltä, että yhteisön rahastoja säätelevät asetukset suosivat sen käyttöä Euroopan alueellinen yhteistyön tavoitteen puitteissa, todellisuus on kuitenkin kaukana loogisista ja halutuista vaikutuksista, jotka saivat yhteisön lainsäätäjän ottamaan oikeudellisesti näin merkittävän askelen.

| 18. | toteaa, että ennen lausunnon laatimista toteutetut laajat yhteydenotot Euroopan parlamentin edustajiin, neuvostoon ja komissioon sekä tapaamiset, jotka olivat avoimia sekä komitean jäsenille että useille eurooppalaisille alueorganisaatioille ja alan asiantuntijoille, osoittavat, että vain harvat perustetuista EAYY:istä hallinnoivat yhteisön rahastoista osarahoitusta saavia alueellisen yhteistyön ohjelmia tai hankkeita. |
| --- | --- |

18.

toteaa, että ennen lausunnon laatimista toteutetut laajat yhteydenotot Euroopan parlamentin edustajiin, neuvostoon ja komissioon sekä tapaamiset, jotka olivat avoimia sekä komitean jäsenille että useille eurooppalaisille alueorganisaatioille ja alan asiantuntijoille, osoittavat, että vain harvat perustetuista EAYY:istä hallinnoivat yhteisön rahastoista osarahoitusta saavia alueellisen yhteistyön ohjelmia tai hankkeita.

| 19. | vahvistaa, että useimmat perustetuista EAYY:istä toteuttavat muita erityisiä alueellisen yhteistyön toimia unionin osallistumatta niiden rahoitukseen, kuten asetuksen (EY) N:o 1082/2006 7 artiklan 3 kohdan toisessa alakohdassa säädetään. |
| --- | --- |

19.

vahvistaa, että useimmat perustetuista EAYY:istä toteuttavat muita erityisiä alueellisen yhteistyön toimia unionin osallistumatta niiden rahoitukseen, kuten asetuksen (EY) N:o 1082/2006 7 artiklan 3 kohdan toisessa alakohdassa säädetään.

| 20. | katsoo, että tässä tilanteessa on perusteltua tarkastella perinpohjaisesti syitä, joiden vuoksi todellisuus ei vastaa odotuksia, ja ehdottaa täsmällisiä toimenpiteitä puutteiden korjaamiseksi, sillä tausta-ajatus ja tavoitteet, jotka saivat yhteisön lainsäätäjän luomaan EAYY:n, pätevät jopa paremmin nykytilanteessa, jossa peräti Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa alueellinen yhteenkuuluvuus asetetaan samalle tasolle kuin taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus. |
| --- | --- |

20.

katsoo, että tässä tilanteessa on perusteltua tarkastella perinpohjaisesti syitä, joiden vuoksi todellisuus ei vastaa odotuksia, ja ehdottaa täsmällisiä toimenpiteitä puutteiden korjaamiseksi, sillä tausta-ajatus ja tavoitteet, jotka saivat yhteisön lainsäätäjän luomaan EAYY:n, pätevät jopa paremmin nykytilanteessa, jossa peräti Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa alueellinen yhteenkuuluvuus asetetaan samalle tasolle kuin taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus.

| 21. | katsoo lisäksi, että komitean panos saattaa olla erityisen hyödyllinen laadittaessa kertomusta, joka komission on määrä esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle asetuksen (EY) N:o 1082/2006 soveltamisesta, sekä komission tehdessä tarvittaessa muutosehdotuksia. |
| --- | --- |

21.

katsoo lisäksi, että komitean panos saattaa olla erityisen hyödyllinen laadittaessa kertomusta, joka komission on määrä esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle asetuksen (EY) N:o 1082/2006 soveltamisesta, sekä komission tehdessä tarvittaessa muutosehdotuksia.

| 22. | toteaa, että Mercedes Bresson laatima lausunto (CdR 308/2007 fin), joka annettiin komitean täysistunnossa 18. kesäkuuta 2008, on oivallinen lähtökohta tarkasteltaessa perinpohjaisesti sitä, miksi EAYY:tä ei vielä voida hyödyntää varsinaisena yhteisön oikeusvälineenä unionissa toteutettavan alueellisen yhteistyön institutionaalistamiseksi ja vakiinnuttamiseksi. |
| --- | --- |

22.

toteaa, että Mercedes Bresson laatima lausunto (CdR 308/2007 fin), joka annettiin komitean täysistunnossa 18. kesäkuuta 2008, on oivallinen lähtökohta tarkasteltaessa perinpohjaisesti sitä, miksi EAYY:tä ei vielä voida hyödyntää varsinaisena yhteisön oikeusvälineenä unionissa toteutettavan alueellisen yhteistyön institutionaalistamiseksi ja vakiinnuttamiseksi.

| 23. | joutuu jälleen kerran toteamaan, että edellä mainitussa Bresson laatimassa lausunnossa tähdennettiin jo sitä, että ”yksi yhteisön tasolla toteutettavista toimenpiteistä olisi kannustaa EAYY:n käyttöön ensisijaisena yhteistyövälineenä” (lausunnon kohta 25), ja korostettiin, että ”asetuksen täytäntöönpanoa on lisäksi koordinoitava asianmukaisesti, jotta jäsenvaltioiden laatimat eri säädökset asetuksen (EY) N:o 1082/2006 täytäntöön panemiseksi voidaan sovittaa yhteen ilman, että syntyy minkäänlaisia ristiriitoja tai esteitä” (kohta 32). |
| --- | --- |

23.

joutuu jälleen kerran toteamaan, että edellä mainitussa Bresson laatimassa lausunnossa tähdennettiin jo sitä, että ”yksi yhteisön tasolla toteutettavista toimenpiteistä olisi kannustaa EAYY:n käyttöön ensisijaisena yhteistyövälineenä” (lausunnon kohta 25), ja korostettiin, että ”asetuksen täytäntöönpanoa on lisäksi koordinoitava asianmukaisesti, jotta jäsenvaltioiden laatimat eri säädökset asetuksen (EY) N:o 1082/2006 täytäntöön panemiseksi voidaan sovittaa yhteen ilman, että syntyy minkäänlaisia ristiriitoja tai esteitä” (kohta 32).

| 24. | toistaa edellä mainitussa lausunnossa annetun kehotuksen ottaa käyttöön kannustimia, kuten ”erityisohjelma, jolle myönnetään yhteisön rahoitusta Euroopan aluekehitysrahastosta. Sillä edistettäisiin uusien EAYY:iden muodostamista tai sellaisten suunniteltujen yhteistyöhankkeiden muuttamista, joita hallinnoidaan vanhoin perinnäisin menetelmin.” (lausunnon 308/2007 kohta 48), ja ehdotetaan, että ”komission järjestämiin tarjouspyyntöihin sisällytettäisiin vaatimus esitettävien hankkeiden arvioinnin tehostamisesta silloin, kun hanke koskee EAYY:n perustamista. Samoin niihin olisi sisällytettävä ennuste jatkuvuudesta varsinaisen hankkeen päättymisen jälkeen. Tällä tavoin edistettäisiin sellaisen yhteistyökulttuurin vakiintumista keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä, jossa etsittäisiin uusia rahoitusmuotoja yhteisön talousarvion lisäksi.” (kohta 49). |
| --- | --- |

24.

toistaa edellä mainitussa lausunnossa annetun kehotuksen ottaa käyttöön kannustimia, kuten ”erityisohjelma, jolle myönnetään yhteisön rahoitusta Euroopan aluekehitysrahastosta. Sillä edistettäisiin uusien EAYY:iden muodostamista tai sellaisten suunniteltujen yhteistyöhankkeiden muuttamista, joita hallinnoidaan vanhoin perinnäisin menetelmin.” (lausunnon 308/2007 kohta 48), ja ehdotetaan, että ”komission järjestämiin tarjouspyyntöihin sisällytettäisiin vaatimus esitettävien hankkeiden arvioinnin tehostamisesta silloin, kun hanke koskee EAYY:n perustamista. Samoin niihin olisi sisällytettävä ennuste jatkuvuudesta varsinaisen hankkeen päättymisen jälkeen. Tällä tavoin edistettäisiin sellaisen yhteistyökulttuurin vakiintumista keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä, jossa etsittäisiin uusia rahoitusmuotoja yhteisön talousarvion lisäksi.” (kohta 49).

| 25. | huomauttaa, että 1. elokuuta 2007 lähtien unionin alueelle on perustettu hyvin vähän EAYY:itä verrattuna niiden eurooppalaisten alueyhteisöjen lukumäärään, jotka jo aiemmin tekivät yhteistyötä keskenään, ja yhtymälle asetettuihin ennakko-odotuksiin. Samoin on havaittavissa, että myös perusteilla olevia EAYY:itä on vähän, vaikka on käynnistetty useita erityisesti sellaisia Euroopan alueellisen yhteistyön hankkeita, jotka saavat osarahoitusta yhteisön rahastoista. |
| --- | --- |

25.

huomauttaa, että 1. elokuuta 2007 lähtien unionin alueelle on perustettu hyvin vähän EAYY:itä verrattuna niiden eurooppalaisten alueyhteisöjen lukumäärään, jotka jo aiemmin tekivät yhteistyötä keskenään, ja yhtymälle asetettuihin ennakko-odotuksiin. Samoin on havaittavissa, että myös perusteilla olevia EAYY:itä on vähän, vaikka on käynnistetty useita erityisesti sellaisia Euroopan alueellisen yhteistyön hankkeita, jotka saavat osarahoitusta yhteisön rahastoista.

| 26. | toteaa, että EAYY:t törmäävät kansalliseen lainsäädäntöön rekrytoinnissa, henkilöstön käyttöön asettamisessa sekä yleisesti henkilöstöhallinnossa, vaikka alueellisen yhteistyön rakenteille tulisi antaa joustovaraa kyseisessä asiassa. Komitea huomauttaa lisäksi, että työn tekeminen tietyssä maassa rakenteelliselle kokonaisuudelle, jonka kotipaikka sijaitsee toisessa maassa, aiheuttaa merkittäviä oikeudellisia ongelmia eläkkeen, sosiaaliturvan ja verotuksen osalta. Komitea ehdottaakin asetuksessa tarkennettavan, että henkilöstöön sovelletaan kotipaikan lainsäädännön sijaan sen paikan lainsäädäntöä, jossa henkilöstö harjoittaa toimintaansa. |
| --- | --- |

26.

toteaa, että EAYY:t törmäävät kansalliseen lainsäädäntöön rekrytoinnissa, henkilöstön käyttöön asettamisessa sekä yleisesti henkilöstöhallinnossa, vaikka alueellisen yhteistyön rakenteille tulisi antaa joustovaraa kyseisessä asiassa. Komitea huomauttaa lisäksi, että työn tekeminen tietyssä maassa rakenteelliselle kokonaisuudelle, jonka kotipaikka sijaitsee toisessa maassa, aiheuttaa merkittäviä oikeudellisia ongelmia eläkkeen, sosiaaliturvan ja verotuksen osalta. Komitea ehdottaakin asetuksessa tarkennettavan, että henkilöstöön sovelletaan kotipaikan lainsäädännön sijaan sen paikan lainsäädäntöä, jossa henkilöstö harjoittaa toimintaansa.

| 27. | korostaa tässä yhteydessä sitä, että EAYY on vapaaehtoinen alueellisen yhteistyön organisointiväline, joten alue- ja paikallisyhteisöillä on vastaisuudessakin oltava toimivalta päättää siitä, mitkä menetelmät soveltuvat parhaiten alueelliseen yhteistyöhön. |
| --- | --- |

27.

korostaa tässä yhteydessä sitä, että EAYY on vapaaehtoinen alueellisen yhteistyön organisointiväline, joten alue- ja paikallisyhteisöillä on vastaisuudessakin oltava toimivalta päättää siitä, mitkä menetelmät soveltuvat parhaiten alueelliseen yhteistyöhön.

Instituution täytäntöönpanon tehostaminen

| 28. | päättelee kerätyistä tiedoista, että EAYY:n käynnistysvaikeudet yhteisön oikeudellisena instituutiona saattavat johtua syistä, jotka voidaan jakaa kolmeen ryhmään: itse substanssiin liittyvät oikeusseikat, menettelyyn liittyvät oikeusseikat sekä taloudelliset ja rahoitukseen liittyvät seikat. |
| --- | --- |

28.

päättelee kerätyistä tiedoista, että EAYY:n käynnistysvaikeudet yhteisön oikeudellisena instituutiona saattavat johtua syistä, jotka voidaan jakaa kolmeen ryhmään: itse substanssiin liittyvät oikeusseikat, menettelyyn liittyvät oikeusseikat sekä taloudelliset ja rahoitukseen liittyvät seikat.

| 29. | päättelee niin alueiden komitean kuin oikeusoppineiden EAYY:istä laatimien tutkimusten ja kertomusten valossa, että ongelmat johtuvat vain pienellä todennäköisyydellä instituution epäselvästä oikeudellisesta asemasta, kuten siitä, ettei yhtymiä ole yksiselitteisesti luokiteltu julkisoikeudellisiksi tai vaihtoehtoisesti yksityisoikeudellisiksi tahoiksi. |
| --- | --- |

29.

päättelee niin alueiden komitean kuin oikeusoppineiden EAYY:istä laatimien tutkimusten ja kertomusten valossa, että ongelmat johtuvat vain pienellä todennäköisyydellä instituution epäselvästä oikeudellisesta asemasta, kuten siitä, ettei yhtymiä ole yksiselitteisesti luokiteltu julkisoikeudellisiksi tai vaihtoehtoisesti yksityisoikeudellisiksi tahoiksi.

| 30. | toteaa, että useimmista merkeistä päätellen varsinaiset oikeudelliset esteet ovat menettelyllisiä, sillä asetusta (EY) N:o 1082/2006 ei panna täytäntöön koordinoidusti joko siten, että jäsenvaltiot huolehtivat siitä itsenäisesti, tai siten, että yhteisön viranomainen osallistuu täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

30.

toteaa, että useimmista merkeistä päätellen varsinaiset oikeudelliset esteet ovat menettelyllisiä, sillä asetusta (EY) N:o 1082/2006 ei panna täytäntöön koordinoidusti joko siten, että jäsenvaltiot huolehtivat siitä itsenäisesti, tai siten, että yhteisön viranomainen osallistuu täytäntöönpanoon.

| 31. | katsoo, että tässä tilanteessa olisi yhteisön jonkin viranomaistahon ensin selvitettävä, miten asetusta (EY) N:o 1082/2006 kuuluisi soveltaa jäsenvaltioissa. Selvityksen ei edes tarvitsisi olla velvoittava. |
| --- | --- |

31.

katsoo, että tässä tilanteessa olisi yhteisön jonkin viranomaistahon ensin selvitettävä, miten asetusta (EY) N:o 1082/2006 kuuluisi soveltaa jäsenvaltioissa. Selvityksen ei edes tarvitsisi olla velvoittava.

| 32. | kannattaa sitä, että Euroopan komissio esittää asetuksen tarkistamista koskevassa ehdotuksessaan menettelyllisiä käytännön toimenpiteitä, joiden avulla voidaan lyhentää nykyisiä pitkiä käsittelyaikoja, joita ei aina voida kuitata asianomaisen hyväksi, jos viranomainen ei anna vastausta, varsinkin kun yhä useamman valtion alue- ja paikallisyhteisöt kuuluvat johonkin EAYY:hyn, sillä ulkopuoliset toimijat vaativat luotonantajina, alihankkijoina ja palkattuina työntekijöinä nykyistä parempaa oikeusvarmuutta. |
| --- | --- |

32.

kannattaa sitä, että Euroopan komissio esittää asetuksen tarkistamista koskevassa ehdotuksessaan menettelyllisiä käytännön toimenpiteitä, joiden avulla voidaan lyhentää nykyisiä pitkiä käsittelyaikoja, joita ei aina voida kuitata asianomaisen hyväksi, jos viranomainen ei anna vastausta, varsinkin kun yhä useamman valtion alue- ja paikallisyhteisöt kuuluvat johonkin EAYY:hyn, sillä ulkopuoliset toimijat vaativat luotonantajina, alihankkijoina ja palkattuina työntekijöinä nykyistä parempaa oikeusvarmuutta.

| 33. | korostaa, että edellä mainittuihin menettelyllisiin toimenpiteisiin kuuluisi tarve järjestää kaikkien EAYY:n perustamista esittävien alue- ja paikallisyhteisöjen yhteinen tapaaminen kaikkien lupamenettelyyn osallistuvien kansallisten viranomaisten kanssa. Näin vältyttäisiin kierrättämästä loputtomiin sopimus- ja perussääntöluonnoksia, joiden eri aikoina laadittuja ja toisiinsa liittymättömiä osia joudutaan jatkuvasti muuttamaan. |
| --- | --- |

33.

korostaa, että edellä mainittuihin menettelyllisiin toimenpiteisiin kuuluisi tarve järjestää kaikkien EAYY:n perustamista esittävien alue- ja paikallisyhteisöjen yhteinen tapaaminen kaikkien lupamenettelyyn osallistuvien kansallisten viranomaisten kanssa. Näin vältyttäisiin kierrättämästä loputtomiin sopimus- ja perussääntöluonnoksia, joiden eri aikoina laadittuja ja toisiinsa liittymättömiä osia joudutaan jatkuvasti muuttamaan.

| 34. | kannattaa myös sitä, että kehitetään ja laaditaan muutamia esimerkkejä EAYY:tä koskevista hyvistä käytänteistä tiiviissä yhteistyössä Euroopan komission kanssa ja hyödyntämällä EAYY:iden seuraamiseen alueiden komiteassa perustettua foorumia. Esimerkeissä olisi otettava huomioon etenkin koheesiopolitiikan, Eurooppa 2020 -strategian ja makroalueita koskevien strategioiden tavoitteet. |
| --- | --- |

34.

kannattaa myös sitä, että kehitetään ja laaditaan muutamia esimerkkejä EAYY:tä koskevista hyvistä käytänteistä tiiviissä yhteistyössä Euroopan komission kanssa ja hyödyntämällä EAYY:iden seuraamiseen alueiden komiteassa perustettua foorumia. Esimerkeissä olisi otettava huomioon etenkin koheesiopolitiikan, Eurooppa 2020 -strategian ja makroalueita koskevien strategioiden tavoitteet.

| 35. | painottaa, että kaikki tarvittavat kansalliset luvat on syytä esittää myönnettäväksi samanaikaisesti yhdellä kertaa, kun niistä on ensin käyty tuore, yhteinen ja yhtäaikainen erittäin tiiviisti koordinoitu vuoropuhelu ilman välikäsiä kaikkien hankkeiden esittäjien kanssa, sen kuitenkaan rajoittamatta millään tavoin kansallisten viranomaisten suoraa harkintavaltaa riippumatta siitä, millaisia muodollisuuksia kukin kansallinen lupa myöhemmässä vaiheessa edellyttää. |
| --- | --- |

35.

painottaa, että kaikki tarvittavat kansalliset luvat on syytä esittää myönnettäväksi samanaikaisesti yhdellä kertaa, kun niistä on ensin käyty tuore, yhteinen ja yhtäaikainen erittäin tiiviisti koordinoitu vuoropuhelu ilman välikäsiä kaikkien hankkeiden esittäjien kanssa, sen kuitenkaan rajoittamatta millään tavoin kansallisten viranomaisten suoraa harkintavaltaa riippumatta siitä, millaisia muodollisuuksia kukin kansallinen lupa myöhemmässä vaiheessa edellyttää.

| 36. | korostaa tässä yhteydessä, että kaikkien hankkeiden esittäjien kansallisten lupaviranomaisten yhteistapaaminen paitsi vähentäisi tuntuvasti asiakirjojen kierrätystä ja lyhentäisi menettelyn kestoa voisi myös antaa mahdollisuuden löytää mielikuvitusta vaativia ratkaisuja perustettujen EAYY:iden usein esiin tuomiin ongelmiin yhtymien henkilökunnan palvelussuhteen ja verotuksen osalta, sillä asetuksen (EY) N:o 1082/2006 2 artiklan 1 kohdassa säädetyt oikeuslähteet antavat mahdollisuuden tehdä tiettyjä muutoksia kutakin EAYY:tä koskevaan sopimukseen ja yhtymän perussääntöihin. |
| --- | --- |

36.

korostaa tässä yhteydessä, että kaikkien hankkeiden esittäjien kansallisten lupaviranomaisten yhteistapaaminen paitsi vähentäisi tuntuvasti asiakirjojen kierrätystä ja lyhentäisi menettelyn kestoa voisi myös antaa mahdollisuuden löytää mielikuvitusta vaativia ratkaisuja perustettujen EAYY:iden usein esiin tuomiin ongelmiin yhtymien henkilökunnan palvelussuhteen ja verotuksen osalta, sillä asetuksen (EY) N:o 1082/2006 2 artiklan 1 kohdassa säädetyt oikeuslähteet antavat mahdollisuuden tehdä tiettyjä muutoksia kutakin EAYY:tä koskevaan sopimukseen ja yhtymän perussääntöihin.

| 37. | punnitsee, olisiko vapaaehtoisella pyynnöllä antaa teknis-oikeudellinen ennakkolausuma siitä, täyttääkö kunkin esitetyn EAYY:n sopimus- ja perussääntöluonnos kaikilta osin asetuksen (EY) N:o 1082/2006 säännökset, mahdollisesti merkitystä. Lausunto ei olisi velvoittava, se olisi yhteisön oikeuden mukainen ja sen laatisi joukko alueiden komitean nimeämiä kokeneita oikeusoppineita. Teknis-oikeudellinen ennakkolausuman sijaan EAYY:n käynnistäjät voisivat – jälleen vapaaehtoisuuden pohjalta – antaa samoille oikeudellisille asiantuntijoille toimeksiannon seurata edellä mainittua tiivistä ja yhteistä vuoropuhelua sekä EAYY:n oikeudellisten ja teknisten puitteiden valmistelua. |
| --- | --- |

37.

punnitsee, olisiko vapaaehtoisella pyynnöllä antaa teknis-oikeudellinen ennakkolausuma siitä, täyttääkö kunkin esitetyn EAYY:n sopimus- ja perussääntöluonnos kaikilta osin asetuksen (EY) N:o 1082/2006 säännökset, mahdollisesti merkitystä. Lausunto ei olisi velvoittava, se olisi yhteisön oikeuden mukainen ja sen laatisi joukko alueiden komitean nimeämiä kokeneita oikeusoppineita. Teknis-oikeudellinen ennakkolausuman sijaan EAYY:n käynnistäjät voisivat – jälleen vapaaehtoisuuden pohjalta – antaa samoille oikeudellisille asiantuntijoille toimeksiannon seurata edellä mainittua tiivistä ja yhteistä vuoropuhelua sekä EAYY:n oikeudellisten ja teknisten puitteiden valmistelua.

| 38. | suosittaa yksinkertaistettua menettelyä muutettaessa perussääntöjä ja sopimusta silloin, kun kyseessä on kumppanuus, talousarvio, yhteistyökumppanin mukaantulo, entisen yhteistyökumppanin liittyminen jäseneksi (vrt. toiminta), jäsenten rahoitusosuuksien jakaminen tai paikkojen jakautuminen. Nämä muutokset voitaisiin tehdä EAYY:n yksimielisellä päätöksellä, jonka ainoastaan asianomaiset kansalliset viranomaiset voisivat asettaa kyseenalaiseksi. |
| --- | --- |

38.

suosittaa yksinkertaistettua menettelyä muutettaessa perussääntöjä ja sopimusta silloin, kun kyseessä on kumppanuus, talousarvio, yhteistyökumppanin mukaantulo, entisen yhteistyökumppanin liittyminen jäseneksi (vrt. toiminta), jäsenten rahoitusosuuksien jakaminen tai paikkojen jakautuminen. Nämä muutokset voitaisiin tehdä EAYY:n yksimielisellä päätöksellä, jonka ainoastaan asianomaiset kansalliset viranomaiset voisivat asettaa kyseenalaiseksi.

| 39. | ehdottaa, että tuetaan ja jopa sallitaan, asianmukaista varovaisuutta noudattaen, sellaisten yksityisten (tai julkista tehtävää hoitavien) tahojen mahdollisuudet osallistua EAYY:ihin tai tehdä yhteistyötä niiden kanssa, jotka tehtäviään toteuttaessaan edistäisivät toiminnan kehittämistä ja EAYY:n tavoitteen saavuttamista. Kyseiset tahot voisivat olla yrityksiä, jotka tarjoavat yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja julkisen palvelun yhteydessä tai julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien puitteissa. Näiden yksityisten (tai julkista tehtävää hoitavien) tahojen tulee joka tapauksessa täyttää vaatimukset avoimuuden, yhdenvertaisten mahdollisuuksien ja syrjimättömyyden periaatteiden noudattamisesta erityisesti julkisten hankintojen ja työllistämisen aloilla. |
| --- | --- |

39.

ehdottaa, että tuetaan ja jopa sallitaan, asianmukaista varovaisuutta noudattaen, sellaisten yksityisten (tai julkista tehtävää hoitavien) tahojen mahdollisuudet osallistua EAYY:ihin tai tehdä yhteistyötä niiden kanssa, jotka tehtäviään toteuttaessaan edistäisivät toiminnan kehittämistä ja EAYY:n tavoitteen saavuttamista. Kyseiset tahot voisivat olla yrityksiä, jotka tarjoavat yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja julkisen palvelun yhteydessä tai julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien puitteissa. Näiden yksityisten (tai julkista tehtävää hoitavien) tahojen tulee joka tapauksessa täyttää vaatimukset avoimuuden, yhdenvertaisten mahdollisuuksien ja syrjimättömyyden periaatteiden noudattamisesta erityisesti julkisten hankintojen ja työllistämisen aloilla.

| 40. | painottaa tarvetta tehdä EAYY-sopimuksia ja yhtymien perussääntöjä aiempaa tehokkaammin tunnetuksi. Niiden sisältö on julkaistava kokonaisuudessaan Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa. Tämä parantaisi ulkopuolisten toimijoiden oikeusvarmuutta kaikkialla unionissa ja auttaisi levittämään laajemmin tietoa uudesta instituutiosta. |
| --- | --- |

40.

painottaa tarvetta tehdä EAYY-sopimuksia ja yhtymien perussääntöjä aiempaa tehokkaammin tunnetuksi. Niiden sisältö on julkaistava kokonaisuudessaan Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa. Tämä parantaisi ulkopuolisten toimijoiden oikeusvarmuutta kaikkialla unionissa ja auttaisi levittämään laajemmin tietoa uudesta instituutiosta.

| 41. | suosittaa samalla, että Euroopan komissio kehittäisi asetuksen (EY) säännöksiä. Tämä selventäisi epämääräisiä oikeuskäsitteitä, korjaisi puutteita ja nivoisi nykyistä selkeämmin ylipäätään alue- tai paikallistason yhteenkuuluvuuteen tarkoitetut rahastot EAYY:iden mahdolliseen käynnistämiseen. Tässä yhteydessä on lisäksi korostettava EAYY:iden vapaaehtoisuuteen perustuvaa luonnetta. |
| --- | --- |

41.

suosittaa samalla, että Euroopan komissio kehittäisi asetuksen (EY) säännöksiä. Tämä selventäisi epämääräisiä oikeuskäsitteitä, korjaisi puutteita ja nivoisi nykyistä selkeämmin ylipäätään alue- tai paikallistason yhteenkuuluvuuteen tarkoitetut rahastot EAYY:iden mahdolliseen käynnistämiseen. Tässä yhteydessä on lisäksi korostettava EAYY:iden vapaaehtoisuuteen perustuvaa luonnetta.

| 42. | katsoo, että ohjelmia hallinnoiville viranomaisille on muistutettava ja tulevassa tarkistetussa EAYY-asetuksessa (EY) N:o 1082/2006 mainittava selkeästi, ettei EAYY:itä voida milloinkaan syrjiä niiden tehdessä esityksiä aloitteiden, tarjouspyyntöjen ja EU:n ohjelmien puitteissa varsinkin, kun jo EAYY:n olemassaolo on osoitus pysyvästä eurooppalaisesta kumppanuudesta ja täyttää tavanomaiset rajatylittävää luonnetta koskevat vaatimukset. |
| --- | --- |

42.

katsoo, että ohjelmia hallinnoiville viranomaisille on muistutettava ja tulevassa tarkistetussa EAYY-asetuksessa (EY) N:o 1082/2006 mainittava selkeästi, ettei EAYY:itä voida milloinkaan syrjiä niiden tehdessä esityksiä aloitteiden, tarjouspyyntöjen ja EU:n ohjelmien puitteissa varsinkin, kun jo EAYY:n olemassaolo on osoitus pysyvästä eurooppalaisesta kumppanuudesta ja täyttää tavanomaiset rajatylittävää luonnetta koskevat vaatimukset.

| 43. | pahoittelee enimmäkseen vanhentuneiden toimintamallien käyttöönottamista, muun muassa sitä, että allekirjoitetaan tavanomaisesta poikkeavia sopimuksia ja hanketoimijat jaotellaan kankeasti päälliköihin ja osallistujiin. Tuloksena on näennäisesti todellinen yhtymä, jolta kuitenkin edellytetään usein mutkikasta oikeudellista insinööritaidon näytettä, jotta se selviytyisi ennakkomaksujen suorituksesta, velkojen maksusta ja välttämättömien tositteiden esittämisestä, vaikka hallintokustannukset näin verottavat projekteihin tarkoitettuja varoja. |
| --- | --- |

43.

pahoittelee enimmäkseen vanhentuneiden toimintamallien käyttöönottamista, muun muassa sitä, että allekirjoitetaan tavanomaisesta poikkeavia sopimuksia ja hanketoimijat jaotellaan kankeasti päälliköihin ja osallistujiin. Tuloksena on näennäisesti todellinen yhtymä, jolta kuitenkin edellytetään usein mutkikasta oikeudellista insinööritaidon näytettä, jotta se selviytyisi ennakkomaksujen suorituksesta, velkojen maksusta ja välttämättömien tositteiden esittämisestä, vaikka hallintokustannukset näin verottavat projekteihin tarkoitettuja varoja.

| 44. | tähdentää, että edellä mainitussa Bresson laatimassa lausunnossa annetut suositukset on syytä ottaa huomioon, etenkin kohdissa 48 ja 49 mainitut suositukset. EAYY:iden esittäjiltä on tarvittaessa vaadittava takuita siitä, että ne pystyvät luomaan itsenäisen eurooppalaisen yhteistyöryppään yhteisön rahoitustuen päätyttyä. On siis varmistettava, että yhteisön julkisia menoja lisäämättä hallinnointi on mahdollisimman tehokasta, taloudenpito mahdollisimman tuloksellista ja yhteenkuuluvuus ja aluelähtöinen Euroopan yhdentyminen mahdollisimman tiivistä. |
| --- | --- |

44.

tähdentää, että edellä mainitussa Bresson laatimassa lausunnossa annetut suositukset on syytä ottaa huomioon, etenkin kohdissa 48 ja 49 mainitut suositukset. EAYY:iden esittäjiltä on tarvittaessa vaadittava takuita siitä, että ne pystyvät luomaan itsenäisen eurooppalaisen yhteistyöryppään yhteisön rahoitustuen päätyttyä. On siis varmistettava, että yhteisön julkisia menoja lisäämättä hallinnointi on mahdollisimman tehokasta, taloudenpito mahdollisimman tuloksellista ja yhteenkuuluvuus ja aluelähtöinen Euroopan yhdentyminen mahdollisimman tiivistä.

| 45. | kehottaa luopumaan etäisyysperusteesta (150 km), jota käytetään luokiteltaessa saaria ja syrjäisimpiä alueita rajaseutualueiksi, jotka voivat saada rahoitusta rajatylittävän yhteistyön ohjelmista koheesiopolitiikkaan kuuluvan alueellisen yhteistyön tavoitteen puitteissa tai Euroopan naapuruuspolitiikan puitteissa ja lähialueita koskevan toimintasuunnitelman puitteissa. |
| --- | --- |

45.

kehottaa luopumaan etäisyysperusteesta (150 km), jota käytetään luokiteltaessa saaria ja syrjäisimpiä alueita rajaseutualueiksi, jotka voivat saada rahoitusta rajatylittävän yhteistyön ohjelmista koheesiopolitiikkaan kuuluvan alueellisen yhteistyön tavoitteen puitteissa tai Euroopan naapuruuspolitiikan puitteissa ja lähialueita koskevan toimintasuunnitelman puitteissa.

| 46. | kehottaa tarkistamaan asetuksen (EY) N:o 1082/2006 säännöksiä unionin ulkopuolisten valtioiden alue- ja paikallisyhteisöjen osallistumisesta. Komitea ehdottaa erityisesti harkitsemaan mahdollisuutta perustaa kahdenvälisiä EAYY:itä jäsenvaltion yhteisön ja sellaisen Euroopan unionin ulkopuolisen valtion yhteisön välille, joka valmistelee unioniin liittymistä, joka kuuluu Euroopan talousalueeseen tai joka osallistuu Euroopan unionin naapuruuspolitiikkaan tai lähialuepolitiikkaan. Lisäksi komitea kehottaa antamaan uusia, kansainväliseen oikeuteen pohjautuvia unionin säännöksiä, jotka ovat välttämättömiä, jotta unionin ulkopuolisten valtioiden alue- ja paikallisyhteisöt voivat osallistua EAYY:ihin täysivaltaisina jäseninä. Tämä on erityisen tärkeää niille, joilla on erityisiä siteitä unioniin. |
| --- | --- |

46.

kehottaa tarkistamaan asetuksen (EY) N:o 1082/2006 säännöksiä unionin ulkopuolisten valtioiden alue- ja paikallisyhteisöjen osallistumisesta. Komitea ehdottaa erityisesti harkitsemaan mahdollisuutta perustaa kahdenvälisiä EAYY:itä jäsenvaltion yhteisön ja sellaisen Euroopan unionin ulkopuolisen valtion yhteisön välille, joka valmistelee unioniin liittymistä, joka kuuluu Euroopan talousalueeseen tai joka osallistuu Euroopan unionin naapuruuspolitiikkaan tai lähialuepolitiikkaan. Lisäksi komitea kehottaa antamaan uusia, kansainväliseen oikeuteen pohjautuvia unionin säännöksiä, jotka ovat välttämättömiä, jotta unionin ulkopuolisten valtioiden alue- ja paikallisyhteisöt voivat osallistua EAYY:ihin täysivaltaisina jäseninä. Tämä on erityisen tärkeää niille, joilla on erityisiä siteitä unioniin.

| 47. | muistuttaa, että eräs sopiva menettely unionin ulkopuolisten valtioiden alue- ja paikallisyhteisöjen osallistumiseksi EAYY:ihin lienee solmia unionin ja kyseisten valtioiden välisiä kansainvälisiä sopimuksia Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen viidennen osan V osaston määräysten mukaisesti. |
| --- | --- |

47.

muistuttaa, että eräs sopiva menettely unionin ulkopuolisten valtioiden alue- ja paikallisyhteisöjen osallistumiseksi EAYY:ihin lienee solmia unionin ja kyseisten valtioiden välisiä kansainvälisiä sopimuksia Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen viidennen osan V osaston määräysten mukaisesti.

| 48. | katsoo, että näiden toimenpiteiden ansiosta unioni on myös sisäisesti kiinteämpi ja vahvempi ottamaan vastaan lähiaikoina ulkoa tulevia haasteita. Unionin kilpailukyky lisääntyy kansainvälisillä tavara- ja palvelumarkkinoilla, joilla nousevan talouden maiden rakennekustannukset ovat vielä alhaisemmat ja niillä on suurempi kilpailuetu, koska ne eivät kärsi samassa määrin siitä, että työikäisen väestön määrä pienenee nopeaan tahtiin ihmisten vanhetessa. |
| --- | --- |

48.

katsoo, että näiden toimenpiteiden ansiosta unioni on myös sisäisesti kiinteämpi ja vahvempi ottamaan vastaan lähiaikoina ulkoa tulevia haasteita. Unionin kilpailukyky lisääntyy kansainvälisillä tavara- ja palvelumarkkinoilla, joilla nousevan talouden maiden rakennekustannukset ovat vielä alhaisemmat ja niillä on suurempi kilpailuetu, koska ne eivät kärsi samassa määrin siitä, että työikäisen väestön määrä pienenee nopeaan tahtiin ihmisten vanhetessa.

Alueiden komitean tuoma lisäarvo EAYY:iden toteuttamiseen

| 49. | katsoo, että alueiden komitealla on merkittävä tehtävä EAYY:iden edistäjänä, avustajana ja niiden tunnetuksi tekijänä. Siksi komiteaa olisikin kannustettava jatkamaan työskentelyään EAYY-instituution parissa. Voitaisiin muun muassa koota eurooppalainen verkosto, johon kuuluisi asiantuntijoita ja poliittisia päättäjiä, ja perustaa toimielintenvälinen foorumi. |
| --- | --- |

49.

katsoo, että alueiden komitealla on merkittävä tehtävä EAYY:iden edistäjänä, avustajana ja niiden tunnetuksi tekijänä. Siksi komiteaa olisikin kannustettava jatkamaan työskentelyään EAYY-instituution parissa. Voitaisiin muun muassa koota eurooppalainen verkosto, johon kuuluisi asiantuntijoita ja poliittisia päättäjiä, ja perustaa toimielintenvälinen foorumi.

| 50. | suhtautuu myönteisesti AK:n työvaliokunnan 26. tammikuuta 2011 tekemään päätökseen perustaa alueiden komitean EAYY-foorumi, jossa asetuksen (EY) N:o 1082/2006 täytäntöönpanoa ja yhtymien kehittymistä käytännössä voitaisiin arvioida jatkuvasti. Näin komitea voisi valmistautua toimintaan uudessa, 1. tammikuuta 2014 todellistuvassa ympäristössä. |
| --- | --- |

50.

suhtautuu myönteisesti AK:n työvaliokunnan 26. tammikuuta 2011 tekemään päätökseen perustaa alueiden komitean EAYY-foorumi, jossa asetuksen (EY) N:o 1082/2006 täytäntöönpanoa ja yhtymien kehittymistä käytännössä voitaisiin arvioida jatkuvasti. Näin komitea voisi valmistautua toimintaan uudessa, 1. tammikuuta 2014 todellistuvassa ympäristössä.

Bryssel 27. tammikuuta 2011

Alueiden komitean puheenjohtaja

Mercedes BRESSO

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1082/2006, annettu 5 päivänä heinäkuuta 2006, eurooppalaisesta alueellisen yhteistyön yhtymästä (EAYY) (EUVL L 210, 31.7.2006).

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1080/2006, annettu 5 päivänä heinäkuuta 2006, Euroopan aluekehitysrahastosta ja asetuksen (EY) N:o 1783/1999 kumoamisesta (EUVL L 210, 31.7.2006).

2

(3)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1083/2006, annettu 11 päivänä heinäkuuta 2006, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä asetuksen (EY) N:o 1260/1999 kumoamisesta (EUVL L 210, 31.7.2006).

3

---

| 2.4.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 104/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 104/13

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Eurooppa, maailman ykkösmatkailukohde – Euroopan matkailupolitiikan uudet puitteet”

2011/C 104/03

ALUEIDEN KOMITEA

| — | ilmaisee tyytyväisyytensä siihen, että komissio haluaa käsitellä matkailupolitiikkaa koordinoidusti ja kokonaisvaltaisesti yhdistämällä sen muihin politiikkoihin, kuten liikenne-, maatalous- ja ympäristönsuojelupolitiikkoihin, TVT-politiikkaan sekä sosiaali- ja kulttuuripolitiikkaan. |
| --- | --- |

—

ilmaisee tyytyväisyytensä siihen, että komissio haluaa käsitellä matkailupolitiikkaa koordinoidusti ja kokonaisvaltaisesti yhdistämällä sen muihin politiikkoihin, kuten liikenne-, maatalous- ja ympäristönsuojelupolitiikkoihin, TVT-politiikkaan sekä sosiaali- ja kulttuuripolitiikkaan.

| — | korostaa paikallis- ja alueyhteisöjen merkittävää roolia kestävyysperiaatteiden mukaisessa matkakohteiden hallinnoinnissa. Paikallis- ja alueviranomaisten sekä eurooppalaisten alueverkostojen aloitteet ovat matkailumallien kehittämisessä etulyöntiasemassa; on ratkaisevan tärkeää hyödyntää täysimääräisesti niiden kokemusta ja osaamista edistämällä kuntien ja alueiden yhteistyötä kaikkialla EU:ssa. Komitea suhtautuu tässä mielessä myönteisesti komission pyrkimykseen sisällyttää matkailu unionin eri politiikkoihin. |
| --- | --- |

—

korostaa paikallis- ja alueyhteisöjen merkittävää roolia kestävyysperiaatteiden mukaisessa matkakohteiden hallinnoinnissa. Paikallis- ja alueviranomaisten sekä eurooppalaisten alueverkostojen aloitteet ovat matkailumallien kehittämisessä etulyöntiasemassa; on ratkaisevan tärkeää hyödyntää täysimääräisesti niiden kokemusta ja osaamista edistämällä kuntien ja alueiden yhteistyötä kaikkialla EU:ssa. Komitea suhtautuu tässä mielessä myönteisesti komission pyrkimykseen sisällyttää matkailu unionin eri politiikkoihin.

| — | on tyytyväinen komission haluun tukea aktiivista politiikkaa kilpailukyvyn ja kestävän kehityksen edistämiseksi. Euroopan matkailualan edessä olevat haasteet osoittavat, että on tärkeää ennakoida muutokset ja vastata ajoissa kasvavaan kilpailuun alalla, joka on alituisessa muutoksessa. |
| --- | --- |

—

on tyytyväinen komission haluun tukea aktiivista politiikkaa kilpailukyvyn ja kestävän kehityksen edistämiseksi. Euroopan matkailualan edessä olevat haasteet osoittavat, että on tärkeää ennakoida muutokset ja vastata ajoissa kasvavaan kilpailuun alalla, joka on alituisessa muutoksessa.

| — | kiinnittää huomiota Euroopan kulttuuriperintötunnuksen ja eurooppalaisen ”laatumatkailumerkin” käyttöönottoon. Niiden on tarkoitus toimia kannustimina, jotta matkakohteet soveltaisivat kestävyysperiaatteiden mukaisia käytänteitä, ja auttaa osaltaan lujittamaan mielikuvaa Euroopasta korkealaatuisena matkailukohteena. Komitea pitää kuitenkin tärkeänä, että merkkien tuomaa lisäarvoa selvitetään ja siitä kerrotaan tarkemmin ja että merkkien myöntämiselle asetetaan tiukat kriteerit, jotta vältetään sen arvostuksen aleneminen. |
| --- | --- |

—

kiinnittää huomiota Euroopan kulttuuriperintötunnuksen ja eurooppalaisen ”laatumatkailumerkin” käyttöönottoon. Niiden on tarkoitus toimia kannustimina, jotta matkakohteet soveltaisivat kestävyysperiaatteiden mukaisia käytänteitä, ja auttaa osaltaan lujittamaan mielikuvaa Euroopasta korkealaatuisena matkailukohteena. Komitea pitää kuitenkin tärkeänä, että merkkien tuomaa lisäarvoa selvitetään ja siitä kerrotaan tarkemmin ja että merkkien myöntämiselle asetetaan tiukat kriteerit, jotta vältetään sen arvostuksen aleneminen.

| — | panee huolestuneena merkille tiettyjen, ilmastonmuutoksen tai eurooppalaisten matkailukohteiden vesi- ja energiavarojen vähäisyyden kaltaisten rakenteellisten ongelmien mahdolliset vaikutukset erityisesti saarilla ja syrjäisimmillä alueilla. Tältä osin komitea katsoo, että ongelmat voidaan ratkaista ainoastaan, jos kestävyyttä edistetään huomattavasti aikaisempaa enemmän asianomaisten alueiden matkailustrategian avulla. Ilmastonmuutoksen vaikutuksia kehotetaan ehkäisemään suojelemalla ja kunnostamalla luonnonalueita sekä sisällyttämällä matkailu rannikkoalueiden yhdennettyyn hoitoon. |
| --- | --- |

—

panee huolestuneena merkille tiettyjen, ilmastonmuutoksen tai eurooppalaisten matkailukohteiden vesi- ja energiavarojen vähäisyyden kaltaisten rakenteellisten ongelmien mahdolliset vaikutukset erityisesti saarilla ja syrjäisimmillä alueilla. Tältä osin komitea katsoo, että ongelmat voidaan ratkaista ainoastaan, jos kestävyyttä edistetään huomattavasti aikaisempaa enemmän asianomaisten alueiden matkailustrategian avulla. Ilmastonmuutoksen vaikutuksia kehotetaan ehkäisemään suojelemalla ja kunnostamalla luonnonalueita sekä sisällyttämällä matkailu rannikkoalueiden yhdennettyyn hoitoon.

| Esittelijä | : | Ramón Luis VALCÁRCEL SISO (ES, PPE), Murcian aluehallituksen puheenjohtaja |
| --- | --- | --- |
| Viiteasiakirja | : | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Eurooppa, maailman ykkösmatkailukohde – Euroopan matkailupolitiikan uudet puitteet
  KOM(2010) 352 lopullinen |

Esittelijä

:

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO (ES, PPE), Murcian aluehallituksen puheenjohtaja

Viiteasiakirja

:

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Eurooppa, maailman ykkösmatkailukohde – Euroopan matkailupolitiikan uudet puitteet

KOM(2010) 352 lopullinen

I   YLEISTÄ

| 1. | Matkailualan kasvava merkitys Euroopan taloudelle käy ilmi tarkasteltaessa sen osuutta bruttokansantuotteesta ja kykyä luoda muita talouden aloja enemmän uusia työpaikkoja. Kuten Euroopan komissio toteaa tiedonannossaan (1), Euroopan matkailuala työllistää suoraan yli viisi prosenttia kokonaistyövoimasta ja tuottaa noin viisi prosenttia EU:n bruttokansantuotteesta (2) erityisesti tietyillä unionin alueilla. Vaikka Eurooppa on edelleen maailman ykkösmatkailukohde, jonka osuus tehdyistä matkoista on noin 40 prosenttia (3), sen vastaanottamat matkailijamäärät vähenivät 5,6 prosenttia vuonna 2009 (4). |
| --- | --- |

1.

Matkailualan kasvava merkitys Euroopan taloudelle käy ilmi tarkasteltaessa sen osuutta bruttokansantuotteesta ja kykyä luoda muita talouden aloja enemmän uusia työpaikkoja. Kuten Euroopan komissio toteaa tiedonannossaan (1), Euroopan matkailuala työllistää suoraan yli viisi prosenttia kokonaistyövoimasta ja tuottaa noin viisi prosenttia EU:n bruttokansantuotteesta (2) erityisesti tietyillä unionin alueilla. Vaikka Eurooppa on edelleen maailman ykkösmatkailukohde, jonka osuus tehdyistä matkoista on noin 40 prosenttia (3), sen vastaanottamat matkailijamäärät vähenivät 5,6 prosenttia vuonna 2009 (4).

| 2. | Euroopan matkailualalla on edessään monia haasteita: maailmanlaajuinen talouskriisi, kilpailun lisääntyminen muiden matkakohteiden taholta, ilmastonmuutoksen seuraukset ja kausiluonteisuus. Toiset haasteet, kuten Euroopan väestörakenteen muutos, matkailutarjonnan monipuolistuminen ja tieto- ja viestintäteknologioiden vaikutuksen lisääntyminen, ovat mahdollisuuksia, joita tulisi tarkastella koordinoidusti alue- ja paikallisviranomaisten kanssa. |
| --- | --- |

2.

Euroopan matkailualalla on edessään monia haasteita: maailmanlaajuinen talouskriisi, kilpailun lisääntyminen muiden matkakohteiden taholta, ilmastonmuutoksen seuraukset ja kausiluonteisuus. Toiset haasteet, kuten Euroopan väestörakenteen muutos, matkailutarjonnan monipuolistuminen ja tieto- ja viestintäteknologioiden vaikutuksen lisääntyminen, ovat mahdollisuuksia, joita tulisi tarkastella koordinoidusti alue- ja paikallisviranomaisten kanssa.

| 3. | Lisäksi matkailutuotteiden kuluttajien käyttäytymistavat ovat muuttumassa (yhä enemmän matkustetaan itsenäisesti, internetiä käytetään entistä enemmän, halpamatkat mutta myös kestäväpohjaisen matkailun kysyntä lisääntyvät jne.), ja tekijöistä, jotka joitakin vuosia sitten eivät olleet kovin ratkaisevia, on tullut äärimmäisen tärkeitä: korkea laatu, kestävyys, jatkuva innovointi, koulutus jne. |
| --- | --- |

3.

Lisäksi matkailutuotteiden kuluttajien käyttäytymistavat ovat muuttumassa (yhä enemmän matkustetaan itsenäisesti, internetiä käytetään entistä enemmän, halpamatkat mutta myös kestäväpohjaisen matkailun kysyntä lisääntyvät jne.), ja tekijöistä, jotka joitakin vuosia sitten eivät olleet kovin ratkaisevia, on tullut äärimmäisen tärkeitä: korkea laatu, kestävyys, jatkuva innovointi, koulutus jne.

| 4. | Tässä tilanteessa on korostettava Euroopan matkailualan valtavaa kasvupotentiaalia sekä vahvoja siteitä alueiden hallinnolliseen, sosioekonomiseen ja logistiseen rakenteeseen erityisesti, kun kyse on liikennealan kehittämisestä, varsinkin matkailukohteiden kulkuyhteyksien parantamisesta ja alueellisten lentoasemien kehittämisestä sekä sellaisten meriliikenneyhteyksien edistämisestä, jotka lisäävät multimodaalisuutta ja joilla varmistetaan kestävän kehityksen mukainen liikenne. On otettava huomioon etenkin saarten ja reuna-alueiden sekä syrjäisimpien alueiden erityistilanne, sillä ne ovat täysin riippuvaisia lento- ja meriliikenteestä, ja matkailun ympärille rakentunut palvelusektori on useimmilla näistä alueistapääasiallinen tulolähde ja elinkeino. Euroopalla on monia kilpailuetuja: moni-ilmeisten maisemien matkailualalla on merkittäviä kasvumahdollisuuksia, jotka perustuvat yhteiseen perintöön (kuten kulttuuriin, gastronomiaan, uskontoon ja urheiluun). Kasvupotentiaalia liittyy lisäksi merkittävään tapahtuma-, kokous- ja liikematkailuun.
  Euroopan kulttuuriperinnön arvo on sen kehityksen kannalta strateginen tekijä; tässä mielessä Eurooppa on erityisen rikas, sillä monilla sen alueilla on valtavia matkailumahdollisuuksia, vaikka ne ovat vielä matkailunsa kehittämisen alkuvaiheessa, tai ne ovat toteuttaneet huomattavia matkailuponnistuksia. On otettava huomioon erityisesti alueet, jotka ovat erikoistuneet matkailuelinkeinoon ja jotka täyteen mittaansa kehittyneinä matkailukohteina kaipaavat rakennemuutosta ja kunnostusta voidakseen vastata kehittymässä olevien maiden taholta tulevaan yhä kiristyvään maailmanlaajuiseen laatu- ja innovaatiokilpailuun. Suuntautuminen seniorien ja vammaisten markkinasegmenttiin edellyttää matkakohteilta mukautumista ja esteiden poistamista. |
| --- | --- |

4.

Tässä tilanteessa on korostettava Euroopan matkailualan valtavaa kasvupotentiaalia sekä vahvoja siteitä alueiden hallinnolliseen, sosioekonomiseen ja logistiseen rakenteeseen erityisesti, kun kyse on liikennealan kehittämisestä, varsinkin matkailukohteiden kulkuyhteyksien parantamisesta ja alueellisten lentoasemien kehittämisestä sekä sellaisten meriliikenneyhteyksien edistämisestä, jotka lisäävät multimodaalisuutta ja joilla varmistetaan kestävän kehityksen mukainen liikenne. On otettava huomioon etenkin saarten ja reuna-alueiden sekä syrjäisimpien alueiden erityistilanne, sillä ne ovat täysin riippuvaisia lento- ja meriliikenteestä, ja matkailun ympärille rakentunut palvelusektori on useimmilla näistä alueistapääasiallinen tulolähde ja elinkeino. Euroopalla on monia kilpailuetuja: moni-ilmeisten maisemien matkailualalla on merkittäviä kasvumahdollisuuksia, jotka perustuvat yhteiseen perintöön (kuten kulttuuriin, gastronomiaan, uskontoon ja urheiluun). Kasvupotentiaalia liittyy lisäksi merkittävään tapahtuma-, kokous- ja liikematkailuun.

Euroopan kulttuuriperinnön arvo on sen kehityksen kannalta strateginen tekijä; tässä mielessä Eurooppa on erityisen rikas, sillä monilla sen alueilla on valtavia matkailumahdollisuuksia, vaikka ne ovat vielä matkailunsa kehittämisen alkuvaiheessa, tai ne ovat toteuttaneet huomattavia matkailuponnistuksia. On otettava huomioon erityisesti alueet, jotka ovat erikoistuneet matkailuelinkeinoon ja jotka täyteen mittaansa kehittyneinä matkailukohteina kaipaavat rakennemuutosta ja kunnostusta voidakseen vastata kehittymässä olevien maiden taholta tulevaan yhä kiristyvään maailmanlaajuiseen laatu- ja innovaatiokilpailuun. Suuntautuminen seniorien ja vammaisten markkinasegmenttiin edellyttää matkakohteilta mukautumista ja esteiden poistamista.

| 5. | Lissabonin sopimuksen voimaantulo merkitsee mahdollisuutta vahvistaa Euroopan matkailualan kilpailukykyä ja edistää siten älykkääseen, kestävään ja osallistavaan kasvuun tähtäävää uutta Eurooppa 2020 -strategiaa ja erityisesti sen lippulaivahanketta ”Globalisaation aikakauden teollisuuspolitiikka”. |
| --- | --- |

5.

Lissabonin sopimuksen voimaantulo merkitsee mahdollisuutta vahvistaa Euroopan matkailualan kilpailukykyä ja edistää siten älykkääseen, kestävään ja osallistavaan kasvuun tähtäävää uutta Eurooppa 2020 -strategiaa ja erityisesti sen lippulaivahanketta ”Globalisaation aikakauden teollisuuspolitiikka”.

| 6. | Matkailu on siis ratkaisevan tärkeä tulojen ja työpaikkojen luoja, ja sillä on keskeinen merkitys monille Euroopan alueille. Osalle niistä se on välttämätön, koska se on merkittävä keino lisätä kilpailukykyä. Euroopan matkailupolitiikkoihin liittyvillä toimilla on näin ollen huomattava vaikutus monien alueiden kehitykseen, koska matkailuelinkeino edistää alueen talouselämän muita sektoreita ja toimii samalla niiden kanssa vuorovaikutuksessa. Euroopan matkailupolitiikkaa onkin kehitettävä alueiden ja niiden sosioekonomisen rakenteen kehittämiseen tähtäävän unionin investointipolitiikan rinnalla, jotta asianomaisille alueille varmistetaan kaikki mahdollisuudet toteuttaa kestävän kilpailukyvyn strategiaa. |
| --- | --- |

6.

Matkailu on siis ratkaisevan tärkeä tulojen ja työpaikkojen luoja, ja sillä on keskeinen merkitys monille Euroopan alueille. Osalle niistä se on välttämätön, koska se on merkittävä keino lisätä kilpailukykyä. Euroopan matkailupolitiikkoihin liittyvillä toimilla on näin ollen huomattava vaikutus monien alueiden kehitykseen, koska matkailuelinkeino edistää alueen talouselämän muita sektoreita ja toimii samalla niiden kanssa vuorovaikutuksessa. Euroopan matkailupolitiikkaa onkin kehitettävä alueiden ja niiden sosioekonomisen rakenteen kehittämiseen tähtäävän unionin investointipolitiikan rinnalla, jotta asianomaisille alueille varmistetaan kaikki mahdollisuudet toteuttaa kestävän kilpailukyvyn strategiaa.

| 7. | Lissabonin sopimukseen sisältyvät unionin tavoitteet käsittävät taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ohella uuden alueellisen ulottuvuuden, ja sopimuksen mukaan tulee kiinnittää erityistä huomiota maaseutuun, teollisuuden muutosprosessissa oleviin alueisiin sekä vakavista ja pysyvistä luontoon tai väestöön liittyvistä haitoista kärsiviin alueisiin, kuten pohjoisimpiin alueisiin, joiden väestöntiheys on erittäin alhainen, ja saaristo-, rajaseutu- ja vuoristoalueisiin. Sopimuksen 349 artiklassa mainitaan myös syrjäisimpien alueiden erityistilanne. Kyseisten alueiden erityisluonne onkin otettava huomioon suunniteltaessa matkailualalle eurooppalaisia puitteita. |
| --- | --- |

7.

Lissabonin sopimukseen sisältyvät unionin tavoitteet käsittävät taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ohella uuden alueellisen ulottuvuuden, ja sopimuksen mukaan tulee kiinnittää erityistä huomiota maaseutuun, teollisuuden muutosprosessissa oleviin alueisiin sekä vakavista ja pysyvistä luontoon tai väestöön liittyvistä haitoista kärsiviin alueisiin, kuten pohjoisimpiin alueisiin, joiden väestöntiheys on erittäin alhainen, ja saaristo-, rajaseutu- ja vuoristoalueisiin. Sopimuksen 349 artiklassa mainitaan myös syrjäisimpien alueiden erityistilanne. Kyseisten alueiden erityisluonne onkin otettava huomioon suunniteltaessa matkailualalle eurooppalaisia puitteita.

| 8. | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen uuden 195 artiklan ansiosta on mahdollista toteuttaa toimia alan yritysten kilpailukyvyn edistämiseksi, tukea yhteistyötä ja hyvien käytänteiden vaihtoa sekä laatia matkailualan yhdennetty lähestymistapa. Komission tiedonannossa ehdotetaan erilaisia toimia EU:n matkailuelinkeinoalan kilpailukyvyn lisäämiseksi. Tehokkaiden tulosten aikaansaamiseksi pidetään välttämättömänä, että unionin toimin tuetaan jäsenvaltioiden tai EU:n alueiden aloitteita. On myös tärkeää korostaa komission haluavan estää sen, että toteutettavat toimenpiteet aiheuttaisivat hallinnollisia lisärasitteita keskus-, paikallis- tai aluehallinnon viranomaisille. Tältä osin katsotaan, että tiedonanto on toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukainen. |
| --- | --- |

8.

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen uuden 195 artiklan ansiosta on mahdollista toteuttaa toimia alan yritysten kilpailukyvyn edistämiseksi, tukea yhteistyötä ja hyvien käytänteiden vaihtoa sekä laatia matkailualan yhdennetty lähestymistapa. Komission tiedonannossa ehdotetaan erilaisia toimia EU:n matkailuelinkeinoalan kilpailukyvyn lisäämiseksi. Tehokkaiden tulosten aikaansaamiseksi pidetään välttämättömänä, että unionin toimin tuetaan jäsenvaltioiden tai EU:n alueiden aloitteita. On myös tärkeää korostaa komission haluavan estää sen, että toteutettavat toimenpiteet aiheuttaisivat hallinnollisia lisärasitteita keskus-, paikallis- tai aluehallinnon viranomaisille. Tältä osin katsotaan, että tiedonanto on toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukainen.

ALUEIDEN KOMITEA

II   EU:N UUDET TOIMINTAPUITTEET EUROOPAN MATKAILUELINKEINOA VARTEN

| 9. | ilmaisee tyytyväisyytensä siihen, että komissio haluaa käsitellä matkailupolitiikkaa koordinoidusti ja kokonaisvaltaisesti yhdistämällä sen muihin politiikkoihin, kuten liikenne-, maatalous- ja ympäristönsuojelupolitiikkoihin, TVT-politiikkaan sekä sosiaali- ja kulttuuripolitiikkaan. Matkailuala muodostuu kaikista niistä suhteista, jotka syntyvät henkilön siirtyessä väliaikaisesti pois asuinpaikastaan siten, että matka käsittää vähintään yhden yöpymisen muualla kuin tavanomaisessa asuinpaikassa. |
| --- | --- |

9.

ilmaisee tyytyväisyytensä siihen, että komissio haluaa käsitellä matkailupolitiikkaa koordinoidusti ja kokonaisvaltaisesti yhdistämällä sen muihin politiikkoihin, kuten liikenne-, maatalous- ja ympäristönsuojelupolitiikkoihin, TVT-politiikkaan sekä sosiaali- ja kulttuuripolitiikkaan. Matkailuala muodostuu kaikista niistä suhteista, jotka syntyvät henkilön siirtyessä väliaikaisesti pois asuinpaikastaan siten, että matka käsittää vähintään yhden yöpymisen muualla kuin tavanomaisessa asuinpaikassa.

| 10. | kannattaa yleistavoitetta koordinoida toimia ja matkailuun liittyviä aloitteita kilpailukykyisen, nykyaikaisen, kestävän ja vastuullisen matkailualan luomiseksi. |
| --- | --- |

10.

kannattaa yleistavoitetta koordinoida toimia ja matkailuun liittyviä aloitteita kilpailukykyisen, nykyaikaisen, kestävän ja vastuullisen matkailualan luomiseksi.

| 11. | kehottaa ennen yksityiskohtaisen matkailunedistämistoimintasuunnitelman esittämistä tarkastelemaan kaikkia EU-tasolla ehdotettuja toimenpiteitä EU:n toimivaltuuksien sekä toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden pohjalta ja perustelemaan ne, jotta käy selvästi ilmi, mitä virikkeitä ja etuja EU:n toimenpiteet tuovat pelkkiin jäsenvaltio- tai alue- ja paikallistason toimiin verrattuna. |
| --- | --- |

11.

kehottaa ennen yksityiskohtaisen matkailunedistämistoimintasuunnitelman esittämistä tarkastelemaan kaikkia EU-tasolla ehdotettuja toimenpiteitä EU:n toimivaltuuksien sekä toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden pohjalta ja perustelemaan ne, jotta käy selvästi ilmi, mitä virikkeitä ja etuja EU:n toimenpiteet tuovat pelkkiin jäsenvaltio- tai alue- ja paikallistason toimiin verrattuna.

| 12. | on muiden tavoin erityisesti vakuuttunut siitä, että matkailua on kehitettävä kilpailukyvyn ja kestävyyden pohjalta, ja painottaa tämän ajatuksen kolmitahoista merkitystä:






  a. | taloudellinen kestävyys, jolla varmistetaan oikeudenmukainen ja tehokas talouskehitys ja mahdollistetaan kehitys Euroopan tulevia sukupolvia ajatellen |
| --- | --- | --- |

12.

on muiden tavoin erityisesti vakuuttunut siitä, että matkailua on kehitettävä kilpailukyvyn ja kestävyyden pohjalta, ja painottaa tämän ajatuksen kolmitahoista merkitystä:

a.

taloudellinen kestävyys, jolla varmistetaan oikeudenmukainen ja tehokas talouskehitys ja mahdollistetaan kehitys Euroopan tulevia sukupolvia ajatellen

| b. | sosiokulttuurinen kestävyys, joka on sopusoinnussa Euroopan alueiden kulttuurin, arvojen ja identiteetin kanssa |
| --- | --- |

b.

sosiokulttuurinen kestävyys, joka on sopusoinnussa Euroopan alueiden kulttuurin, arvojen ja identiteetin kanssa

| c. | ympäristöllinen kestävyys, jolla varmistetaan, että kehitys on sopusoinnussa keskeisten prosessien, luonnon monimuotoisuuden ja elollisten luonnonvarojen säilyttämisen kanssa; matkailua on kehitettävä kestävyysperiaatteen mukaisesti niin, ettei luonnonvaroja tuhlata eikä ympäristölle aiheuteta vahinkoa (5). |
| --- | --- |

c.

ympäristöllinen kestävyys, jolla varmistetaan, että kehitys on sopusoinnussa keskeisten prosessien, luonnon monimuotoisuuden ja elollisten luonnonvarojen säilyttämisen kanssa; matkailua on kehitettävä kestävyysperiaatteen mukaisesti niin, ettei luonnonvaroja tuhlata eikä ympäristölle aiheuteta vahinkoa (5).

| 13. | korostaa paikallis- ja alueyhteisöjen merkittävää roolia kestävyysperiaatteiden mukaisessa matkakohteiden hallinnoinnissa. Paikallis- ja alueviranomaisten sekä eurooppalaisten alueverkostojen aloitteet ovat matkailumallien kehittämisessä etulyöntiasemassa; on ratkaisevan tärkeää hyödyntää täysimääräisesti niiden kokemusta ja osaamista edistämällä kuntien ja alueiden yhteistyötä kaikkialla EU:ssa. Komitea suhtautuu tässä mielessä myönteisesti komission pyrkimykseen sisällyttää matkailu unionin eri politiikkoihin. |
| --- | --- |

13.

korostaa paikallis- ja alueyhteisöjen merkittävää roolia kestävyysperiaatteiden mukaisessa matkakohteiden hallinnoinnissa. Paikallis- ja alueviranomaisten sekä eurooppalaisten alueverkostojen aloitteet ovat matkailumallien kehittämisessä etulyöntiasemassa; on ratkaisevan tärkeää hyödyntää täysimääräisesti niiden kokemusta ja osaamista edistämällä kuntien ja alueiden yhteistyötä kaikkialla EU:ssa. Komitea suhtautuu tässä mielessä myönteisesti komission pyrkimykseen sisällyttää matkailu unionin eri politiikkoihin.

| 14. | kannattaa 12. lokakuuta 2010 kokoontuneen kilpailukykyneuvoston päätelmiä, joissa jäsenvaltioita kehotetaan osallistumaan aktiivisesti toimiin Euroopan matkailuelinkeinon kilpailukyvyn vahvistamiseksi kumppanuuden hengessä unioni-, jäsenvaltio-, alue- ja paikallistasolla. (6) |
| --- | --- |

14.

kannattaa 12. lokakuuta 2010 kokoontuneen kilpailukykyneuvoston päätelmiä, joissa jäsenvaltioita kehotetaan osallistumaan aktiivisesti toimiin Euroopan matkailuelinkeinon kilpailukyvyn vahvistamiseksi kumppanuuden hengessä unioni-, jäsenvaltio-, alue- ja paikallistasolla. (6)

| 15. | on tyytyväinen komission haluun tukea aktiivista politiikkaa kilpailukyvyn ja kestävän kehityksen edistämiseksi. Euroopan matkailualan edessä olevat haasteet osoittavat, että on tärkeää ennakoida muutokset ja vastata ajoissa kasvavaan kilpailuun alalla, joka on alituisessa muutoksessa. |
| --- | --- |

15.

on tyytyväinen komission haluun tukea aktiivista politiikkaa kilpailukyvyn ja kestävän kehityksen edistämiseksi. Euroopan matkailualan edessä olevat haasteet osoittavat, että on tärkeää ennakoida muutokset ja vastata ajoissa kasvavaan kilpailuun alalla, joka on alituisessa muutoksessa.

| 16. | on samaa mieltä siitä, että koska matkailualan yritykset ovat pääosin pk-yrityksiä ja niiden joukossa on myös paljon mikroyrityksiä, pk-yritysten verkostoitumista (klustereiden muodostumista) on syytä tukea niiden kehityksen vauhdittamiseksi. Tukitoimilla tuottavuuden, kilpailukyvyn, koulutuksen ja laadun parantamiseksi voi yhtä lailla olla erittäin merkittävä rooli. |
| --- | --- |

16.

on samaa mieltä siitä, että koska matkailualan yritykset ovat pääosin pk-yrityksiä ja niiden joukossa on myös paljon mikroyrityksiä, pk-yritysten verkostoitumista (klustereiden muodostumista) on syytä tukea niiden kehityksen vauhdittamiseksi. Tukitoimilla tuottavuuden, kilpailukyvyn, koulutuksen ja laadun parantamiseksi voi yhtä lailla olla erittäin merkittävä rooli.

| 17. | suosittaa näin ollen kehittämään välineitä, joilla tuetaan matkailualan pk-yrityksiä, erityisesti työntekijöiden koulutusta. Ei pidä unohtaa matkailualan merkittävää asemaa työpaikkojen luojana eikä sitä, että suuri osa uusista työpaikoista on suunnattu nuorille, joilla on näin mahdollisuus kehittää uralla etenemisensä kannalta erittäin hyödyllisiä taitoja sekä parantaa vieraiden kielten tuntemustaan. Laadukkailla matkailumarkkinoilla, jotka ovat erikoistuneet uusiin markkina- ja kysyntäsektoreihin (kuten vammaiset ja ikääntyneet), tarvitaan erittäin ammattitaitoista työvoimaa, joka on saanut koulutuksen uusien vaatimusten edellyttämiin tehtäviin, sekä matkailuun sovellettavaa uutta teknologiaa. Suuri osa matkailualalla hankitusta osaamisesta on lisäksi suoraan siirrettävissä muille talouden aloille. |
| --- | --- |

17.

suosittaa näin ollen kehittämään välineitä, joilla tuetaan matkailualan pk-yrityksiä, erityisesti työntekijöiden koulutusta. Ei pidä unohtaa matkailualan merkittävää asemaa työpaikkojen luojana eikä sitä, että suuri osa uusista työpaikoista on suunnattu nuorille, joilla on näin mahdollisuus kehittää uralla etenemisensä kannalta erittäin hyödyllisiä taitoja sekä parantaa vieraiden kielten tuntemustaan. Laadukkailla matkailumarkkinoilla, jotka ovat erikoistuneet uusiin markkina- ja kysyntäsektoreihin (kuten vammaiset ja ikääntyneet), tarvitaan erittäin ammattitaitoista työvoimaa, joka on saanut koulutuksen uusien vaatimusten edellyttämiin tehtäviin, sekä matkailuun sovellettavaa uutta teknologiaa. Suuri osa matkailualalla hankitusta osaamisesta on lisäksi suoraan siirrettävissä muille talouden aloille.

| 18. | panee huolestuneena merkille tiettyjen, ilmastonmuutoksen tai eurooppalaisten matkailukohteiden vesi- ja energiavarojen vähäisyyden kaltaisten rakenteellisten ongelmien mahdolliset vaikutukset erityisesti saarilla ja syrjäisimmillä alueilla. Tältä osin komitea katsoo, että ongelmat voidaan ratkaista ainoastaan, jos kestävyyttä edistetään huomattavasti aikaisempaa enemmän asianomaisten alueiden matkailustrategian avulla. Ilmastonmuutoksen vaikutuksia kehotetaan ehkäisemään suojelemalla ja kunnostamalla luonnonalueita sekä sisällyttämällä matkailu rannikkoalueiden yhdennettyyn hoitoon. |
| --- | --- |

18.

panee huolestuneena merkille tiettyjen, ilmastonmuutoksen tai eurooppalaisten matkailukohteiden vesi- ja energiavarojen vähäisyyden kaltaisten rakenteellisten ongelmien mahdolliset vaikutukset erityisesti saarilla ja syrjäisimmillä alueilla. Tältä osin komitea katsoo, että ongelmat voidaan ratkaista ainoastaan, jos kestävyyttä edistetään huomattavasti aikaisempaa enemmän asianomaisten alueiden matkailustrategian avulla. Ilmastonmuutoksen vaikutuksia kehotetaan ehkäisemään suojelemalla ja kunnostamalla luonnonalueita sekä sisällyttämällä matkailu rannikkoalueiden yhdennettyyn hoitoon.

| 19. | torjuu suunnitelman julkisin varoin rahoitettavasta matkailijoille tarkoitetusta vaihto-ohjelmasta, jonka avulla varmistettaisiin lomamatkojen tasaisempi jakautuminen ympäri vuoden. Komissio ei ehdotuksessaan ota huomioon markkinamekanismeja, jotka huolehtivat jo nyt matkojen ajallisesta jakautumisesta muun muassa pitämällä hinnat alhaisempina muulloin kuin sesonkiaikana. Kesän kysyntähuiput eivät johdu markkinoiden ”häiriöstä”, vaan koulujen lomista, joiden ajankohta perustuu virallisiin päätöksiin, sekä matkakohteiden sääoloista. Vaihto-ohjelma ei vaikuttaisi mihinkään näistä seikoista. Ikäihmiset ja nuoret, jotka eivät ole riippuvaisia koulujen loma-ajoista, voivat jo nyt matkustaa muulloin kuin sesonkiaikana. Jos he eivät sitä tee, he tuskin sitä haluavatkaan. Lisäksi ehdotus koulujen lomien koordinoimisesta jäsenvaltioiden kesken ylittää Euroopan unionin toimivaltuudet. |
| --- | --- |

19.

torjuu suunnitelman julkisin varoin rahoitettavasta matkailijoille tarkoitetusta vaihto-ohjelmasta, jonka avulla varmistettaisiin lomamatkojen tasaisempi jakautuminen ympäri vuoden. Komissio ei ehdotuksessaan ota huomioon markkinamekanismeja, jotka huolehtivat jo nyt matkojen ajallisesta jakautumisesta muun muassa pitämällä hinnat alhaisempina muulloin kuin sesonkiaikana. Kesän kysyntähuiput eivät johdu markkinoiden ”häiriöstä”, vaan koulujen lomista, joiden ajankohta perustuu virallisiin päätöksiin, sekä matkakohteiden sääoloista. Vaihto-ohjelma ei vaikuttaisi mihinkään näistä seikoista. Ikäihmiset ja nuoret, jotka eivät ole riippuvaisia koulujen loma-ajoista, voivat jo nyt matkustaa muulloin kuin sesonkiaikana. Jos he eivät sitä tee, he tuskin sitä haluavatkaan. Lisäksi ehdotus koulujen lomien koordinoimisesta jäsenvaltioiden kesken ylittää Euroopan unionin toimivaltuudet.

III   NELJÄ TOIMINTALINJAA

Euroopan matkailualan kilpailukyvyn parantaminen

| 20. | pitää matkailualan kilpailukyvyn edistämistä olennaisen tärkeänä, sillä monialaisena toimintasektorina matkailu tarvitsee toimivalikoiman, joka kattaa eri alat ja politiikat. Komitea yhtyy näin ollen Madridin julistuksessa esitettyyn EU:n ministerien näkemykseen siitä, että tarvitaan korkeatasoiseen matkailuun perustuva strategia, jonka tueksi perustetaan luovuuden, osaamisen vaihdon ja levittämisen, innovoinnin, tutkimuksen ja teknologian kehittämisen mahdollistavia asiantuntijaverkostoja ja matkakohteita matkailualan kilpailukyvyn ylläpitämiseksi (7). |
| --- | --- |

20.

pitää matkailualan kilpailukyvyn edistämistä olennaisen tärkeänä, sillä monialaisena toimintasektorina matkailu tarvitsee toimivalikoiman, joka kattaa eri alat ja politiikat. Komitea yhtyy näin ollen Madridin julistuksessa esitettyyn EU:n ministerien näkemykseen siitä, että tarvitaan korkeatasoiseen matkailuun perustuva strategia, jonka tueksi perustetaan luovuuden, osaamisen vaihdon ja levittämisen, innovoinnin, tutkimuksen ja teknologian kehittämisen mahdollistavia asiantuntijaverkostoja ja matkakohteita matkailualan kilpailukyvyn ylläpitämiseksi (7).

| 21. | pitää niin ikään erityisen tarkoituksenmukaisina komission ehdotuksia monipuolistaa matkailutuotteita hyödyntämällä täysimääräisesti eurooppalaista kulttuuriperintöä, käynnistää ”Tieto- ja viestintätekniikka ja matkailu” -foorumi sekä ottaa keskipitkällä aikavälillä käyttöön matkailun virtuaalinen seurantakeskus, jonka tehtävänä olisi sekä tutkia tarjontaa että parantaa kysynnän, markkinasuuntausten sekä lyhyen ja keskipitkän aikavälin ennusteiden tuntemusta. Alueviranomaisilla on tarjottavanaan valtavasti kokemusta, jota on ehdottomasti käytettävä hyväksi edistämällä alueellista yhteistyötä EU:ssa kyseisten politiikkojen hyödyntämiseksi täysimittaisesti. |
| --- | --- |

21.

pitää niin ikään erityisen tarkoituksenmukaisina komission ehdotuksia monipuolistaa matkailutuotteita hyödyntämällä täysimääräisesti eurooppalaista kulttuuriperintöä, käynnistää ”Tieto- ja viestintätekniikka ja matkailu” -foorumi sekä ottaa keskipitkällä aikavälillä käyttöön matkailun virtuaalinen seurantakeskus, jonka tehtävänä olisi sekä tutkia tarjontaa että parantaa kysynnän, markkinasuuntausten sekä lyhyen ja keskipitkän aikavälin ennusteiden tuntemusta. Alueviranomaisilla on tarjottavanaan valtavasti kokemusta, jota on ehdottomasti käytettävä hyväksi edistämällä alueellista yhteistyötä EU:ssa kyseisten politiikkojen hyödyntämiseksi täysimittaisesti.

| 22. | katsoo, että EU:n alueita on kannustettava vaihtamaan hyviä käytänteitä ja että EU:n aloitteessa on otettava huomioon kaikki alueiden näkemykset. Tässä yhteydessä ehdotetaan, että eurooppalaista alueellisen yhteistyön yhtymää (EAYY), Interreg-ohjelmia ja/tai makroaluestrategioita voitaisiin käyttää puitteina matkailualan koordinoitujen strategioiden kehittämiseksi. |
| --- | --- |

22.

katsoo, että EU:n alueita on kannustettava vaihtamaan hyviä käytänteitä ja että EU:n aloitteessa on otettava huomioon kaikki alueiden näkemykset. Tässä yhteydessä ehdotetaan, että eurooppalaista alueellisen yhteistyön yhtymää (EAYY), Interreg-ohjelmia ja/tai makroaluestrategioita voitaisiin käyttää puitteina matkailualan koordinoitujen strategioiden kehittämiseksi.

| 23. | katsoo, että kausiluonteisuuden ilmiöön vastaamiseksi on kehitettävä yhä monipuolisempia matkailupaketteja ja laatumatkailua. Tämä edellyttää matkailupalveluiden monipuolistamista entisestään panostamalla kasvupotentiaaliltaan valtavaan kulttuuri-, historia- ja uskonnolliseen matkailuun sekä urheilu-, gastronomia- ja muuhun matkailuun. Komitea korostaa, että lomakausien porrastaminen ja alueellinen jakaantuminen kuuluvat jäsenvaltioiden toimivaltaan. |
| --- | --- |

23.

katsoo, että kausiluonteisuuden ilmiöön vastaamiseksi on kehitettävä yhä monipuolisempia matkailupaketteja ja laatumatkailua. Tämä edellyttää matkailupalveluiden monipuolistamista entisestään panostamalla kasvupotentiaaliltaan valtavaan kulttuuri-, historia- ja uskonnolliseen matkailuun sekä urheilu-, gastronomia- ja muuhun matkailuun. Komitea korostaa, että lomakausien porrastaminen ja alueellinen jakaantuminen kuuluvat jäsenvaltioiden toimivaltaan.

| 24. | korostaa sosiaalisen matkailun (”matkailua kaikille”) tarjoamia mahdollisuuksia. Sosiaalista osallisuutta edistetään tarjoamalla tämänkaltainen liikkumismahdollisuus eli mahdollistamalla kulttuurien rajat ylittävät vaihdot kaikille yhteiskuntaryhmille, myös nuorille, perheille, ikääntyneille ja liikuntaesteisille. Komitea pitää valitettavana, ettei komissio kiinnitä tähän potentiaaliin riittävästi huomiota. |
| --- | --- |

24.

korostaa sosiaalisen matkailun (”matkailua kaikille”) tarjoamia mahdollisuuksia. Sosiaalista osallisuutta edistetään tarjoamalla tämänkaltainen liikkumismahdollisuus eli mahdollistamalla kulttuurien rajat ylittävät vaihdot kaikille yhteiskuntaryhmille, myös nuorille, perheille, ikääntyneille ja liikuntaesteisille. Komitea pitää valitettavana, ettei komissio kiinnitä tähän potentiaaliin riittävästi huomiota.

Kestävän, vastuullisen ja laadukkaan matkailun kehittäminen

| 25. | antaa vankan tukensa sille, että kehitetään indikaattorijärjestelmä matkakohteiden kestävyysperiaatteiden mukaista hallinnointia varten. Komitea katsoo, että alueviranomaisten kokemuksella on tässä korvaamaton arvo. Esimerkkinä mainittakoon kestävän kehityksen mukaiseen ja kilpailukykyiseen matkailuun tähtäävästä Euroopan alueiden verkostosta (jonka englanninkielinen kirjainlyhenne on NECSTouR) saatu kokemus. |
| --- | --- |

25.

antaa vankan tukensa sille, että kehitetään indikaattorijärjestelmä matkakohteiden kestävyysperiaatteiden mukaista hallinnointia varten. Komitea katsoo, että alueviranomaisten kokemuksella on tässä korvaamaton arvo. Esimerkkinä mainittakoon kestävän kehityksen mukaiseen ja kilpailukykyiseen matkailuun tähtäävästä Euroopan alueiden verkostosta (jonka englanninkielinen kirjainlyhenne on NECSTouR) saatu kokemus.

| 26. | kiinnittää huomiota Euroopan kulttuuriperintötunnuksen ja eurooppalaisen ”laatumatkailumerkin” käyttöönottoon. Niiden on tarkoitus toimia kannustimina, jotta matkakohteet soveltaisivat kestävyysperiaatteiden mukaisia käytänteitä, ja auttaa osaltaan lujittamaan mielikuvaa Euroopasta korkealaatuisena matkailukohteena. Komitea pitää kuitenkin tärkeänä, että merkkien tuomaa lisäarvoa selvitetään ja siitä kerrotaan tarkemmin ja että merkkien myöntämiselle asetetaan tiukat kriteerit, jotta vältetään sen arvostuksen aleneminen. |
| --- | --- |

26.

kiinnittää huomiota Euroopan kulttuuriperintötunnuksen ja eurooppalaisen ”laatumatkailumerkin” käyttöönottoon. Niiden on tarkoitus toimia kannustimina, jotta matkakohteet soveltaisivat kestävyysperiaatteiden mukaisia käytänteitä, ja auttaa osaltaan lujittamaan mielikuvaa Euroopasta korkealaatuisena matkailukohteena. Komitea pitää kuitenkin tärkeänä, että merkkien tuomaa lisäarvoa selvitetään ja siitä kerrotaan tarkemmin ja että merkkien myöntämiselle asetetaan tiukat kriteerit, jotta vältetään sen arvostuksen aleneminen.

| 27. | katsoo, että paikallis- ja alueviranomaiset ja erityisesti NECSTouR-verkosto on kutsuttava mukaan kyseisten kriteerien laadintaan, jotta nämä kaksi aloitetta olisivat uskottavia. Alueiden komitean tulee EU:n alue- ja paikallisedustajien kokouksena olla edustettuna elimessä, joka vastaa laatumerkkien myöntämisestä. |
| --- | --- |

27.

katsoo, että paikallis- ja alueviranomaiset ja erityisesti NECSTouR-verkosto on kutsuttava mukaan kyseisten kriteerien laadintaan, jotta nämä kaksi aloitetta olisivat uskottavia. Alueiden komitean tulee EU:n alue- ja paikallisedustajien kokouksena olla edustettuna elimessä, joka vastaa laatumerkkien myöntämisestä.

| 28. | painottaa, että kaikkien palveluiden laatua on nostettava, jotta Euroopan matkailukohteille luodaan selkeä kilpailuetu ja autetaan lujittamaan mielikuvaa Euroopasta korkeatasoisten matkakohteiden kokonaisuutena. Ikääntyneet matkailijat (vuonna 2020 yli 65-vuotiaiden ihmisten osuuden EU:ssa odotetaan olevan yli 20 prosenttia väestöstä) ovat yksi erityisesti huomioon otettava kuluttajaryhmä vammaisten ohella (8). |
| --- | --- |

28.

painottaa, että kaikkien palveluiden laatua on nostettava, jotta Euroopan matkailukohteille luodaan selkeä kilpailuetu ja autetaan lujittamaan mielikuvaa Euroopasta korkeatasoisten matkakohteiden kokonaisuutena. Ikääntyneet matkailijat (vuonna 2020 yli 65-vuotiaiden ihmisten osuuden EU:ssa odotetaan olevan yli 20 prosenttia väestöstä) ovat yksi erityisesti huomioon otettava kuluttajaryhmä vammaisten ohella (8).

| 29. | kehottaa Euroopan komissiota vahvistamaan kuluttajien oikeudet turvaavia järjestelmiä Euroopan matkailualan uusia poliittisia puitteita laadittaessa. |
| --- | --- |

29.

kehottaa Euroopan komissiota vahvistamaan kuluttajien oikeudet turvaavia järjestelmiä Euroopan matkailualan uusia poliittisia puitteita laadittaessa.

| 30. | korostaa, että on laajennettava yhteistyötä Euroopan unionin ja tärkeimpien nykyisten ja potentiaalisten markkinoiden (Yhdysvallat, Kiina, Venäjä, Intia ja Brasilia) sekä naapurimaiden, erityisesti Välimeren maiden, välillä, jotta edistetään kestävän matkailun malleja ja ympäristönsuojelun huomioonottavia toimintatapoja, sillä ne voivat aikaansaada myönteisen vaikutuksen ainoastaan yhteistoimin sekä samanlaisella sitoutumisella ja vastuuntunnolla. |
| --- | --- |

30.

korostaa, että on laajennettava yhteistyötä Euroopan unionin ja tärkeimpien nykyisten ja potentiaalisten markkinoiden (Yhdysvallat, Kiina, Venäjä, Intia ja Brasilia) sekä naapurimaiden, erityisesti Välimeren maiden, välillä, jotta edistetään kestävän matkailun malleja ja ympäristönsuojelun huomioonottavia toimintatapoja, sillä ne voivat aikaansaada myönteisen vaikutuksen ainoastaan yhteistoimin sekä samanlaisella sitoutumisella ja vastuuntunnolla.

Mielikuvan vahvistaminen Euroopasta ja sen näkyvyyden lisääminen

| 31. | on samaa mieltä komission kanssa tarpeesta vahvistaa mielikuvaa Euroopasta ja lisätä sen näkyvyyttä matkailualan kilpailukyvyn edistämiseksi. Tähän liittyen komitea kannattaa tavoitetta parantaa Euroopan mainetta kestävyyden ja korkean laadun avulla sekä suunnitelluin toimenpitein, kuten luomalla jäsenvaltioiden merkkien rinnalle varsinainen ”Eurooppa-merkki”, joka täydentää kansallisen ja aluetason edistämistoimia. |
| --- | --- |

31.

on samaa mieltä komission kanssa tarpeesta vahvistaa mielikuvaa Euroopasta ja lisätä sen näkyvyyttä matkailualan kilpailukyvyn edistämiseksi. Tähän liittyen komitea kannattaa tavoitetta parantaa Euroopan mainetta kestävyyden ja korkean laadun avulla sekä suunnitelluin toimenpitein, kuten luomalla jäsenvaltioiden merkkien rinnalle varsinainen ”Eurooppa-merkki”, joka täydentää kansallisen ja aluetason edistämistoimia.

| 32. | kehottaa Euroopan komissiota toteuttamaan erityistoimenpiteitä tehdessään ”Eurooppa-merkkiä” tunnetuksi unionin ulkopuolella, mutta korostaa, ettei merkki saa millään tavoin vääristää eurooppalaisten kohteiden keskinäistä kilpailua. |
| --- | --- |

32.

kehottaa Euroopan komissiota toteuttamaan erityistoimenpiteitä tehdessään ”Eurooppa-merkkiä” tunnetuksi unionin ulkopuolella, mutta korostaa, ettei merkki saa millään tavoin vääristää eurooppalaisten kohteiden keskinäistä kilpailua.

| 33. | kannattaa visiteurope.com-internetsivun tunnetuksi tekemistä ja erityisesti koordinoitua osallistumista muun muassa kansainvälisiin tapahtumiin ja matkailumessuille kutsumalla mukaan kaikki asianomaiset alueelliset ja paikalliset toimijat. |
| --- | --- |

33.

kannattaa visiteurope.com-internetsivun tunnetuksi tekemistä ja erityisesti koordinoitua osallistumista muun muassa kansainvälisiin tapahtumiin ja matkailumessuille kutsumalla mukaan kaikki asianomaiset alueelliset ja paikalliset toimijat.

EU:n politiikkojen ja rahoitusvälineiden potentiaalin täysimääräinen hyödyntäminen matkailun kehittämisessä

| 34. | on samaa mieltä komission kanssa tarpeesta maksimoida EU:n rahoitusvälineiden potentiaali matkailualalla. Maaseutualueiden osalta olisi pohdittava Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoon (maaseuturahastoon) sisältyvää potentiaalia, sillä matkailuala merkitsee todellista mahdollisuutta luoda uusia työpaikkoja ja tuloja asianomaisilla alueilla. Niin ikään tärkeää on hyödyntää Euroopan sosiaalirahastoa (ESR) alan toimijoiden koulutuksen tukemiseksi. |
| --- | --- |

34.

on samaa mieltä komission kanssa tarpeesta maksimoida EU:n rahoitusvälineiden potentiaali matkailualalla. Maaseutualueiden osalta olisi pohdittava Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoon (maaseuturahastoon) sisältyvää potentiaalia, sillä matkailuala merkitsee todellista mahdollisuutta luoda uusia työpaikkoja ja tuloja asianomaisilla alueilla. Niin ikään tärkeää on hyödyntää Euroopan sosiaalirahastoa (ESR) alan toimijoiden koulutuksen tukemiseksi.

| 35. | pitää lisäksi tarpeellisena ottaa esiin nämä pohdinnat keskusteltaessa tulevasta aluepolitiikasta. Sen soveltamismahdollisuuksissa on otettava huomioon, että alueet erikoistuvat kehittämään teemakohtaisia matkailutuotteita aina sosiaalisesta matkailusta luonto-, maatila-, liike-, terveys- ja kulttuurimatkailuun, muutamia mahdollisuuksia mainitaksemme. Viimeksi mainittu kulttuurimatkailu luonnehtinee nykyisin parhaiten koko Euroopan unionia; siihen sisältyvät nähtävyydet, kansatieteellinen ja teollinen perintö sekä tietyn alueen talousrakenne. On erittäin tärkeää varmistaa eri rahoituslähteiden koordinointi ja tehokkuus, jotta vältetään päällekkäisyydet tai ristiriidat. |
| --- | --- |

35.

pitää lisäksi tarpeellisena ottaa esiin nämä pohdinnat keskusteltaessa tulevasta aluepolitiikasta. Sen soveltamismahdollisuuksissa on otettava huomioon, että alueet erikoistuvat kehittämään teemakohtaisia matkailutuotteita aina sosiaalisesta matkailusta luonto-, maatila-, liike-, terveys- ja kulttuurimatkailuun, muutamia mahdollisuuksia mainitaksemme. Viimeksi mainittu kulttuurimatkailu luonnehtinee nykyisin parhaiten koko Euroopan unionia; siihen sisältyvät nähtävyydet, kansatieteellinen ja teollinen perintö sekä tietyn alueen talousrakenne. On erittäin tärkeää varmistaa eri rahoituslähteiden koordinointi ja tehokkuus, jotta vältetään päällekkäisyydet tai ristiriidat.

Bryssel 27. tammikuuta 2011

Alueiden komitean puheenjohtaja

Mercedes BRESSO

---

(1)  KOM(2010) 352 lopullinen.

1

(2)  Tutkimus Euroopan unionin matkailualan kilpailukyvystä, syyskuu 2009.

2

(3)  Maailman matkailujärjestö, maailman matkailubarometri, nide 8, tammikuu 2010.

3

(4)  Ks. ed. alaviite.

4

(5)  CdR 83/2009 fin.

5

(6)  Päätelmät Euroopan matkailualaa koskevista uusista poliittisista puitteista, kilpailukykyneuvosto, 12. lokakuuta 2010.

6

(7)  Espanjan puheenjohtajuuskaudella Madridissa huhtikuussa 2010 pidetyn epävirallisen ministerikokouksen yhteydessä annettu Madridin julistus aiheesta ”Kohti sosiaalisesti vastuullista matkailumallia”.

7

(8)  ”Eurooppa 2020 – Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia”, maaliskuu 2010.

8

---

| 2.4.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 104/18 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 104/18

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Azerbaidžanin paikallis- ja aluehallinto sekä EU:n ja Azerbaidžanin yhteistyön kehittäminen”

2011/C 104/04

ALUEIDEN KOMITEA

| — | toteaa, että Azerbaidžan on jäljessä Euroopan naapuruuspolitiikan toimintaohjelman edellyttämistä uudistuksista oikeusvaltioperiaatteen, demokratian, korruption torjunnan ja ihmisoikeuksien aloilla. Oikeuslaitoksen ja viestinten riippumattomuusvaje on demokraattisen oikeusvaltion luomisen lisäeste. Veroasioissa ja talouden vakauttamisessa on kuitenkin edistytty. Tässä yhteydessä komitea kehottaa Azerbaidžanin hallitusta jatkamaan EU:n, Euroopan neuvoston ja Venetsian komission suositusten noudattamista. |
| --- | --- |

—

toteaa, että Azerbaidžan on jäljessä Euroopan naapuruuspolitiikan toimintaohjelman edellyttämistä uudistuksista oikeusvaltioperiaatteen, demokratian, korruption torjunnan ja ihmisoikeuksien aloilla. Oikeuslaitoksen ja viestinten riippumattomuusvaje on demokraattisen oikeusvaltion luomisen lisäeste. Veroasioissa ja talouden vakauttamisessa on kuitenkin edistytty. Tässä yhteydessä komitea kehottaa Azerbaidžanin hallitusta jatkamaan EU:n, Euroopan neuvoston ja Venetsian komission suositusten noudattamista.

| — | on tyytyväinen edistykseen EU:n kumppanuusohjelmien toteuttamisessa ja kehottaa Azerbaidžanin hallitusta jatkamaan samaan tapaan tulevaisuudessakin. |
| --- | --- |

—

on tyytyväinen edistykseen EU:n kumppanuusohjelmien toteuttamisessa ja kehottaa Azerbaidžanin hallitusta jatkamaan samaan tapaan tulevaisuudessakin.

| — | on huolissaan siitä, että kunnilla on hyvin vähän laissa määrättyjä vastuualoja. Käytännössä niiden toiminta on vielä suppeampaa ja liittyy parhaassa tapauksessa kunnallisten teiden, hautausmaiden ja puistojen kunnossapitoon sekä sosiaalihuollon tuottamiseen niiltä osin, jotka eivät ole keskushallinnon vastuulla. Kunnilla ei useimmissa tapauksissa ole riittävästi resursseja, pätevyyttä tai osaamista vastata edes laissa määrätyistä vähistä tehtävistään. |
| --- | --- |

—

on huolissaan siitä, että kunnilla on hyvin vähän laissa määrättyjä vastuualoja. Käytännössä niiden toiminta on vielä suppeampaa ja liittyy parhaassa tapauksessa kunnallisten teiden, hautausmaiden ja puistojen kunnossapitoon sekä sosiaalihuollon tuottamiseen niiltä osin, jotka eivät ole keskushallinnon vastuulla. Kunnilla ei useimmissa tapauksissa ole riittävästi resursseja, pätevyyttä tai osaamista vastata edes laissa määrätyistä vähistä tehtävistään.

| — | kehottaa Azerbaidžanin hallitusta laatimaan EU:n ja Euroopan neuvoston asiantuntija-avun tuella kattavan strategian paikallishallinnon ja paikallisdemokratian parantamiseksi; strategialla tulee olla realistiset tavoitteet ja toteuttamisaikataulut. |
| --- | --- |

—

kehottaa Azerbaidžanin hallitusta laatimaan EU:n ja Euroopan neuvoston asiantuntija-avun tuella kattavan strategian paikallishallinnon ja paikallisdemokratian parantamiseksi; strategialla tulee olla realistiset tavoitteet ja toteuttamisaikataulut.

| Esittelijä | : | Gordon Keymer (UK, NI), Tandridgen hallintopiirivaltuutettu |
| --- | --- | --- |

Esittelijä

:

Gordon Keymer (UK, NI), Tandridgen hallintopiirivaltuutettu

I   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

Taustaa – Azerbaidžan ja Eurooppa

| 1. | tunnustaa Azerbaidžanin historiallisen kulttuuriperinnön, johon kuuluu sen kokemus sekulaarisena parlamentaarisena tasavaltana. |
| --- | --- |

1.

tunnustaa Azerbaidžanin historiallisen kulttuuriperinnön, johon kuuluu sen kokemus sekulaarisena parlamentaarisena tasavaltana.

| 2. | muistuttaa, että Azerbaidžanin ja EU:n suhteet solmittiin virallisesti vuonna 1996, jolloin allekirjoitettiin (vuonna 1999 voimaan tullut) kumppanuus- ja yhteistyösopimus, joka loi oikeudellisen perustan EU:n ja Azerbaidžanin poliittisille suhteille. Nykyään ne kuuluvat Euroopan naapuruuspolitiikka (ENP) piiriin. |
| --- | --- |

2.

muistuttaa, että Azerbaidžanin ja EU:n suhteet solmittiin virallisesti vuonna 1996, jolloin allekirjoitettiin (vuonna 1999 voimaan tullut) kumppanuus- ja yhteistyösopimus, joka loi oikeudellisen perustan EU:n ja Azerbaidžanin poliittisille suhteille. Nykyään ne kuuluvat Euroopan naapuruuspolitiikka (ENP) piiriin.

| 3. | toteaa, että Azerbaidžan on jäljessä Euroopan naapuruuspolitiikan toimintaohjelman edellyttämistä uudistuksista oikeusvaltioperiaatteen, demokratian, korruption torjunnan ja ihmisoikeuksien aloilla. Oikeuslaitoksen ja viestinten riippumattomuusvaje on demokraattisen oikeusvaltion luomisen lisäeste. Veroasioissa ja talouden vakauttamisessa on kuitenkin edistytty. Tässä yhteydessä komitea kehottaa Azerbaidžanin hallitusta jatkamaan EU:n, Euroopan neuvoston ja Venetsian komission suositusten noudattamista. |
| --- | --- |

3.

toteaa, että Azerbaidžan on jäljessä Euroopan naapuruuspolitiikan toimintaohjelman edellyttämistä uudistuksista oikeusvaltioperiaatteen, demokratian, korruption torjunnan ja ihmisoikeuksien aloilla. Oikeuslaitoksen ja viestinten riippumattomuusvaje on demokraattisen oikeusvaltion luomisen lisäeste. Veroasioissa ja talouden vakauttamisessa on kuitenkin edistytty. Tässä yhteydessä komitea kehottaa Azerbaidžanin hallitusta jatkamaan EU:n, Euroopan neuvoston ja Venetsian komission suositusten noudattamista.

| 4. | on tyytyväinen edistykseen EU:n kumppanuusohjelmien toteuttamisessa ja kehottaa Azerbaidžanin hallitusta jatkamaan samaan tapaan tulevaisuudessakin. |
| --- | --- |

4.

on tyytyväinen edistykseen EU:n kumppanuusohjelmien toteuttamisessa ja kehottaa Azerbaidžanin hallitusta jatkamaan samaan tapaan tulevaisuudessakin.

| 5. | kehottaa Azerbaidžanin hallitusta tukemaan kuntia, jotka hakevat niiden käytettävissä olevien EU-ohjelmien piiriin pääsyä ja kannustamaan kuntia tekemään edelleen yhteistyötä Euroopan komission kanssa. |
| --- | --- |

5.

kehottaa Azerbaidžanin hallitusta tukemaan kuntia, jotka hakevat niiden käytettävissä olevien EU-ohjelmien piiriin pääsyä ja kannustamaan kuntia tekemään edelleen yhteistyötä Euroopan komission kanssa.

Paikallishallinto

| 6. | panee merkille, että Azerbaidžanissa on kaksi rinnakkaista paikallishallinnon järjestelmää. Ensimmäisen muodostavat vaaleilla valitut kunnalliset luottamuselimet, jotka ovat vastuussa kansalaisille ja maan parlamentille (Milli Majlis) ja joilla on hyvin rajalliset valtuudet tarjota kansalaisille palveluja. Toisen tason muodostavat paikalliset toimeenpanoviranomaiset, jotka edustavat keskushallintoa ja jotka ovat presidentin suoraan asettamia elimiä. |
| --- | --- |

6.

panee merkille, että Azerbaidžanissa on kaksi rinnakkaista paikallishallinnon järjestelmää. Ensimmäisen muodostavat vaaleilla valitut kunnalliset luottamuselimet, jotka ovat vastuussa kansalaisille ja maan parlamentille (Milli Majlis) ja joilla on hyvin rajalliset valtuudet tarjota kansalaisille palveluja. Toisen tason muodostavat paikalliset toimeenpanoviranomaiset, jotka edustavat keskushallintoa ja jotka ovat presidentin suoraan asettamia elimiä.

| 7. | on huolissaan siitä, että kunnilla on hyvin vähän laissa määrättyjä vastuualoja. Käytännössä niiden toiminta on vielä suppeampaa ja liittyy parhaassa tapauksessa kunnallisten teiden, hautausmaiden ja puistojen kunnossapitoon sekä sosiaalihuollon tuottamiseen niiltä osin, jotka eivät ole keskushallinnon vastuulla. Kunnilla ei useimmissa tapauksissa ole riittävästi resursseja, pätevyyttä tai osaamista vastata edes laissa määrätyistä vähistä tehtävistään. |
| --- | --- |

7.

on huolissaan siitä, että kunnilla on hyvin vähän laissa määrättyjä vastuualoja. Käytännössä niiden toiminta on vielä suppeampaa ja liittyy parhaassa tapauksessa kunnallisten teiden, hautausmaiden ja puistojen kunnossapitoon sekä sosiaalihuollon tuottamiseen niiltä osin, jotka eivät ole keskushallinnon vastuulla. Kunnilla ei useimmissa tapauksissa ole riittävästi resursseja, pätevyyttä tai osaamista vastata edes laissa määrätyistä vähistä tehtävistään.

Voimakkaat paikallisviranomaiset

| 8. | katsoo, että voimakas, demokraattinen paikallishallinto, jolle on siirretty toimivaltuuksia, on tärkeä, jotta voidaan kannustaa kansalaisia toimimaan aktiivisesti kotiseudullaan ja nostaa paikallisvaalien äänestysprosenttia. |
| --- | --- |

8.

katsoo, että voimakas, demokraattinen paikallishallinto, jolle on siirretty toimivaltuuksia, on tärkeä, jotta voidaan kannustaa kansalaisia toimimaan aktiivisesti kotiseudullaan ja nostaa paikallisvaalien äänestysprosenttia.

| 9. | kehottaa Euroopan komissiota tukemaan sellaisten kansalaisille suunnattujen valistusohjelmien suunnitteluja ja toteuttamista, joissa selvitetään paikallisviranomaisten roolia ja vastuualueita sekä kansalaisten oikeuksia ja keinoja osallistua kotimaansa paikallistason päätöksentekoprosessiin. |
| --- | --- |

9.

kehottaa Euroopan komissiota tukemaan sellaisten kansalaisille suunnattujen valistusohjelmien suunnitteluja ja toteuttamista, joissa selvitetään paikallisviranomaisten roolia ja vastuualueita sekä kansalaisten oikeuksia ja keinoja osallistua kotimaansa paikallistason päätöksentekoprosessiin.

| 10. | kehottaa Azerbaidžanin hallitusta ja Euroopan komissiota jatkamaan paikallisviranomaisten valmiuksien parantamista, jotta ne olisivat riittäviä ainakin nykyisten rajallisten lakisääteisten palvelujen asianmukaista tarjoamista silmällä pitäen. Tällöin tulee painottaa vastuuvelvollisuutta, avoimuutta ja kansalaisten osallistumisen lisäämistä sekä luoda edellytykset riippumattoman, itsenäisen hallinnon kehittämiselle. |
| --- | --- |

10.

kehottaa Azerbaidžanin hallitusta ja Euroopan komissiota jatkamaan paikallisviranomaisten valmiuksien parantamista, jotta ne olisivat riittäviä ainakin nykyisten rajallisten lakisääteisten palvelujen asianmukaista tarjoamista silmällä pitäen. Tällöin tulee painottaa vastuuvelvollisuutta, avoimuutta ja kansalaisten osallistumisen lisäämistä sekä luoda edellytykset riippumattoman, itsenäisen hallinnon kehittämiselle.

| 11. | kehottaa Azerbaidžanin hallitusta laatimaan EU:n ja Euroopan neuvoston asiantuntija-avun tuella kattavan strategian paikallishallinnon ja paikallisdemokratian parantamiseksi; strategialla tulee olla realistiset tavoitteet ja toteuttamisaikataulut. |
| --- | --- |

11.

kehottaa Azerbaidžanin hallitusta laatimaan EU:n ja Euroopan neuvoston asiantuntija-avun tuella kattavan strategian paikallishallinnon ja paikallisdemokratian parantamiseksi; strategialla tulee olla realistiset tavoitteet ja toteuttamisaikataulut.

| 12. | ehdottaa, että perustetaan riippumaton elin, joka käsittelee ainoastaan Azerbaidžanin paikallishallinnon parantamista ja kehitystä. Paikallisviranomaisten kolmen kansallisen järjestön tulisi valvoa yhdessä tällaisen organisaation työskentelyä. |
| --- | --- |

12.

ehdottaa, että perustetaan riippumaton elin, joka käsittelee ainoastaan Azerbaidžanin paikallishallinnon parantamista ja kehitystä. Paikallisviranomaisten kolmen kansallisen järjestön tulisi valvoa yhdessä tällaisen organisaation työskentelyä.

| 13. | ymmärtää, että paikallisviranomaisten kansallisten järjestöjen määrä tulee vähentää kolmesta yhteen ja katsoo, että tällöin tulee pyrkiä huolehtimaan tinkimättömästi siitä, että kansallisen järjestön rakenne tarjoaa parhaat mahdollisuudet jäsenten osallistumiseen ja kaikkien kuntatyyppien yhdenvertaisen edustuksen. |
| --- | --- |

13.

ymmärtää, että paikallisviranomaisten kansallisten järjestöjen määrä tulee vähentää kolmesta yhteen ja katsoo, että tällöin tulee pyrkiä huolehtimaan tinkimättömästi siitä, että kansallisen järjestön rakenne tarjoaa parhaat mahdollisuudet jäsenten osallistumiseen ja kaikkien kuntatyyppien yhdenvertaisen edustuksen.

| 14. | korostaa sitoutuneensa tukemaan Azerbaidžanin paikallisviranomaisten ja Euroopan unionin paikallis- tai alueviranomaisten yhteistyötä valtiotasoa alempana vaikuttavan vahvan ja demokraattisen hallinnon edistämiseksi. |
| --- | --- |

14.

korostaa sitoutuneensa tukemaan Azerbaidžanin paikallisviranomaisten ja Euroopan unionin paikallis- tai alueviranomaisten yhteistyötä valtiotasoa alempana vaikuttavan vahvan ja demokraattisen hallinnon edistämiseksi.

| 15. | kehottaa Euroopan komissiota ja Azerbaidžanin hallitusta tukemaan parhaiden käytänteiden vaihto-ohjelmia palvelujen tarjonnassa Azerbaidžanin ja EU:n paikallisviranomaisten välillä sekä maan sisäisesti mahdollistamalla taitotiedon siirtämisen paikallisilta toimeenpanoviranomaisilta kunnille. Komitea kehottaa ottamaan konkreettisten valmiuksien kehittämisessä (capacity building) huomioon alue- ja paikallisviranomaisten järjestöjen edustajien sekä EU:n ja Azerbaidžanin asiantuntijoiden välisen kokemustenvaihdon tulokset. |
| --- | --- |

15.

kehottaa Euroopan komissiota ja Azerbaidžanin hallitusta tukemaan parhaiden käytänteiden vaihto-ohjelmia palvelujen tarjonnassa Azerbaidžanin ja EU:n paikallisviranomaisten välillä sekä maan sisäisesti mahdollistamalla taitotiedon siirtämisen paikallisilta toimeenpanoviranomaisilta kunnille. Komitea kehottaa ottamaan konkreettisten valmiuksien kehittämisessä (capacity building) huomioon alue- ja paikallisviranomaisten järjestöjen edustajien sekä EU:n ja Azerbaidžanin asiantuntijoiden välisen kokemustenvaihdon tulokset.

| 16. | pahoittelee, että samalla kun Azerbaidžanin kuntien määrää on vähennetty, paikallisten toimeenpanoviranomaisten määrää ei ole vähennetty vastaavasti. |
| --- | --- |

16.

pahoittelee, että samalla kun Azerbaidžanin kuntien määrää on vähennetty, paikallisten toimeenpanoviranomaisten määrää ei ole vähennetty vastaavasti.

| 17. | kannustaa siirtämään toimivaltuuksia paikallisilta toimeenpanoviranomaisilta paikallisille vaaleilla valituille valtuustoille, jotta voidaan lisätä ja vahvistaa Azerbaidžanin paikallisdemokratiaa. |
| --- | --- |

17.

kannustaa siirtämään toimivaltuuksia paikallisilta toimeenpanoviranomaisilta paikallisille vaaleilla valituille valtuustoille, jotta voidaan lisätä ja vahvistaa Azerbaidžanin paikallisdemokratiaa.

Paikallistalous

| 18. | on huolissaan siitä, että Azerbaidžanin kuntien taloudellinen tilanne on heikkenemässä, koska talousarvion kokonaistulot ovat vähentyneet merkittävästi ja kuntien tulot asukasta kohti ovat supistuneet huomattavasti. |
| --- | --- |

18.

on huolissaan siitä, että Azerbaidžanin kuntien taloudellinen tilanne on heikkenemässä, koska talousarvion kokonaistulot ovat vähentyneet merkittävästi ja kuntien tulot asukasta kohti ovat supistuneet huomattavasti.

| 19. | katsoo, että vahva ja terve paikallishallinto edellyttää luotettavaa, riittävää ja oikeudenmukaista paikallista rahoitushankintaa, joka sisältää vakaan paikallisen veropohjan. Näin voidaan tarjota laadukkaita paikallisia palveluja, jotka lisäävät paikallisvaltuustojen päätösvaltaa ja osallistumista yhteisönsä elämään. Valtion tuet tulisi maksaa siten, että paikallisvaltuustot pystyvät itsenäisesti suunnittelemaan talouttaan kohtuullisen pitkäjänteisesti. |
| --- | --- |

19.

katsoo, että vahva ja terve paikallishallinto edellyttää luotettavaa, riittävää ja oikeudenmukaista paikallista rahoitushankintaa, joka sisältää vakaan paikallisen veropohjan. Näin voidaan tarjota laadukkaita paikallisia palveluja, jotka lisäävät paikallisvaltuustojen päätösvaltaa ja osallistumista yhteisönsä elämään. Valtion tuet tulisi maksaa siten, että paikallisvaltuustot pystyvät itsenäisesti suunnittelemaan talouttaan kohtuullisen pitkäjänteisesti.

| 20. | on tyytyväinen Azerbaidžanin hallituksen pyrkimyksiin lisätä yritysinvestointeja ja katsoo, että näiden liike-yritysten tulisi osallistua avoimella tavalla omien paikallisviranomaistensa toiminnan rahoittamiseen, jotta voidaan edistää yritysten ja niiden oman kunnan hyviä yhteistyösuhteita sekä kehittää paikallisyhteisöjä. |
| --- | --- |

20.

on tyytyväinen Azerbaidžanin hallituksen pyrkimyksiin lisätä yritysinvestointeja ja katsoo, että näiden liike-yritysten tulisi osallistua avoimella tavalla omien paikallisviranomaistensa toiminnan rahoittamiseen, jotta voidaan edistää yritysten ja niiden oman kunnan hyviä yhteistyösuhteita sekä kehittää paikallisyhteisöjä.

| 21. | katsoo, että kuntien tulisi omistaa omat rakennuksensa, jotta ne voisivat suunnitella nykyistä paremmin toimintaansa. |
| --- | --- |

21.

katsoo, että kuntien tulisi omistaa omat rakennuksensa, jotta ne voisivat suunnitella nykyistä paremmin toimintaansa.

Paikallisdemokratia

| 22. | toteaa, että teknisissä kysymyksissä saavutetusta edistyksestä huolimatta yksissäkään maan paikallisvaaleissa ei ole onnistuttu täyttämään kansainvälisiä normeja; komitea kehottaakin painokkaasti Azerbaidžanin hallitusta yksinkertaistamaan ehdokkaiden nimeämismenettelyjä ja varmistamaan vaalikampanjoille myönnettävien resurssien oikeudenmukaisemman jakamisen kaikille poliittisille puolueille ja/tai ehdokkaille. Lisäksi hallituksen tulisi sallia riippumaton vaalitarkkailu ja erityisesti äänten laskumenettelyn tarkkailu sallimalla ehdokkaiden tai heidän valtuuttamiensa edustajien olla läsnä ääntenlaskussa. Komitea kehottaa lisäksi hallitusta ryhtymään toimiin CLRAE:n ja AK:n yhteisen vaalitarkkailuvaltuuskunnan tekemien havaintojen perusteella. |
| --- | --- |

22.

toteaa, että teknisissä kysymyksissä saavutetusta edistyksestä huolimatta yksissäkään maan paikallisvaaleissa ei ole onnistuttu täyttämään kansainvälisiä normeja; komitea kehottaakin painokkaasti Azerbaidžanin hallitusta yksinkertaistamaan ehdokkaiden nimeämismenettelyjä ja varmistamaan vaalikampanjoille myönnettävien resurssien oikeudenmukaisemman jakamisen kaikille poliittisille puolueille ja/tai ehdokkaille. Lisäksi hallituksen tulisi sallia riippumaton vaalitarkkailu ja erityisesti äänten laskumenettelyn tarkkailu sallimalla ehdokkaiden tai heidän valtuuttamiensa edustajien olla läsnä ääntenlaskussa. Komitea kehottaa lisäksi hallitusta ryhtymään toimiin CLRAE:n ja AK:n yhteisen vaalitarkkailuvaltuuskunnan tekemien havaintojen perusteella.

| 23. | kannustaa laajentamaan mediaa, jotta voidaan lisätä äänestysvilkkautta sekä oppositioehdokkaiden määrää, ja kehottaa Azerbaidžanin viranomaisia noudattamaan täysin tekemiään sitoumuksia median vapauden osalta. |
| --- | --- |

23.

kannustaa laajentamaan mediaa, jotta voidaan lisätä äänestysvilkkautta sekä oppositioehdokkaiden määrää, ja kehottaa Azerbaidžanin viranomaisia noudattamaan täysin tekemiään sitoumuksia median vapauden osalta.

| 24. | on tyytyväinen sekä hallituspuolueiden että oppositiopuolueiden määrätietoisiin pyrkimyksiin lisätä naispuolisten ehdokkaiden määrää edellisissä kunnallisvaaleissa; niiden ansiosta valituksi tulleiden naisehdokkaiden määrä nousi jyrkästi. |
| --- | --- |

24.

on tyytyväinen sekä hallituspuolueiden että oppositiopuolueiden määrätietoisiin pyrkimyksiin lisätä naispuolisten ehdokkaiden määrää edellisissä kunnallisvaaleissa; niiden ansiosta valituksi tulleiden naisehdokkaiden määrä nousi jyrkästi.

| 25. | on tyytyväinen Azerbaidžanin presidentin alaisen kansalaisjärjestöille myönnettävää valtiontukea käsittelevän neuvoston perustamiseen sekä määrärahojen osoittamiseen niille, mutta on huolissaan kansalaisjärjestöjen rekisteröintiin liittyvistä merkittävistä puutteista. |
| --- | --- |

25.

on tyytyväinen Azerbaidžanin presidentin alaisen kansalaisjärjestöille myönnettävää valtiontukea käsittelevän neuvoston perustamiseen sekä määrärahojen osoittamiseen niille, mutta on huolissaan kansalaisjärjestöjen rekisteröintiin liittyvistä merkittävistä puutteista.

| 26. | katsoo, että kunhan konflikti on saatu ratkaistua, Vuoristo-Karabahin ja sitä ympäröivien seitsemän alueen paikallishallintoa tulee tukea voimakkaasti. |
| --- | --- |

26.

katsoo, että kunhan konflikti on saatu ratkaistua, Vuoristo-Karabahin ja sitä ympäröivien seitsemän alueen paikallishallintoa tulee tukea voimakkaasti.

Paikallisliikenne ja ympäristö

| 27. | kannustaa investoimaan alueelliseen liikennejärjestelmään paikallistalouden kehityksen parantamiseksi. |
| --- | --- |

27.

kannustaa investoimaan alueelliseen liikennejärjestelmään paikallistalouden kehityksen parantamiseksi.

| 28. | toteaa, että alueellinen ilmaliikenne on erityisen tärkeässä asemassa Azerbaidžanissa sen maantieteellisen sijainnin vuoksi. Siitä on myös merkittävää hyötyä työllisyyden ja sosiaalisen koheesion parantamisessa. |
| --- | --- |

28.

toteaa, että alueellinen ilmaliikenne on erityisen tärkeässä asemassa Azerbaidžanissa sen maantieteellisen sijainnin vuoksi. Siitä on myös merkittävää hyötyä työllisyyden ja sosiaalisen koheesion parantamisessa.

| 29. | toteaa, että paikallisviranomaisilla on keskeinen rooli käsiteltäessä ympäristökysymyksiä, ja kannustaa Azerbaidžanin hallitusta kutsumaan kunnat mukaan alueellisten kehityssuunnitelmien suunnitteluun ja toteuttamiseen. |
| --- | --- |

29.

toteaa, että paikallisviranomaisilla on keskeinen rooli käsiteltäessä ympäristökysymyksiä, ja kannustaa Azerbaidžanin hallitusta kutsumaan kunnat mukaan alueellisten kehityssuunnitelmien suunnitteluun ja toteuttamiseen.

Bryssel 27. tammikuuta 2011

Alueiden komitean puheenjohtaja

Mercedes BRESSO

---

| 2.4.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 104/21 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 104/21

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Tutkimuspuiteohjelmien täytäntöönpanon yksinkertaistaminen”

2011/C 104/05

ALUEIDEN KOMITEA

| — | on tyytyväinen aikomukseen virittää toimielintenvälistä keskustelua ohjelmasääntöjen hallinnollisesta ja rahoituksellisesta yksinkertaistamisesta. |
| --- | --- |

—

on tyytyväinen aikomukseen virittää toimielintenvälistä keskustelua ohjelmasääntöjen hallinnollisesta ja rahoituksellisesta yksinkertaistamisesta.

| — | huomauttaa, että monimutkaisuus on jo itsessään erehdysten tai poikkeavuuksien alkusyy. |
| --- | --- |

—

huomauttaa, että monimutkaisuus on jo itsessään erehdysten tai poikkeavuuksien alkusyy.

| — | toteaa, että on tarpeen tehdä ero virheen ja petoksen välille sekä vaalia rehellisyyden ja luottamuksen kulttuuria. |
| --- | --- |

—

toteaa, että on tarpeen tehdä ero virheen ja petoksen välille sekä vaalia rehellisyyden ja luottamuksen kulttuuria.

| — | kannattaa Euroopan parlamentin ehdottamaa mallia eli ”tieteeseen ja teknologiaan” tai ”tieteeseen ja innovaatioon” perustuvaa lähestymistapaa, joka on vankkojen tieteellis-teknisten laatukriteerien ryhdittämä ja jolle on ominaista luottamus realistisiin hallintoperiaatteisiin sekä tieteen, teknologian kehittämisen ja markkinoille viemisen yhteisten ja erottavien piirteiden hyväksyminen. |
| --- | --- |

—

kannattaa Euroopan parlamentin ehdottamaa mallia eli ”tieteeseen ja teknologiaan” tai ”tieteeseen ja innovaatioon” perustuvaa lähestymistapaa, joka on vankkojen tieteellis-teknisten laatukriteerien ryhdittämä ja jolle on ominaista luottamus realistisiin hallintoperiaatteisiin sekä tieteen, teknologian kehittämisen ja markkinoille viemisen yhteisten ja erottavien piirteiden hyväksyminen.

| — | tähdentää, ettei tuloksellisuutta tule mitata pelkästään huippuosaamisen saavuttamisella tutkimustoiminnassa, vaan lukuun on otettava myös tutkimusvalmiuksien ja panostuksen hyödyntämiskyvyn kehittäminen EU:n kaikilla alueilla alueellisen yhteenkuuluvuuden periaatteen mukaisesti. |
| --- | --- |

—

tähdentää, ettei tuloksellisuutta tule mitata pelkästään huippuosaamisen saavuttamisella tutkimustoiminnassa, vaan lukuun on otettava myös tutkimusvalmiuksien ja panostuksen hyödyntämiskyvyn kehittäminen EU:n kaikilla alueilla alueellisen yhteenkuuluvuuden periaatteen mukaisesti.

| — | pitää arvossa ”Valmiudet”-ohjelmaan kuuluvaa ohjelmaa lähentymisalueiden tutkimuspotentiaalin edistämiseksi. |
| --- | --- |

—

pitää arvossa ”Valmiudet”-ohjelmaan kuuluvaa ohjelmaa lähentymisalueiden tutkimuspotentiaalin edistämiseksi.

| — | ehdottaa, että seuraavassa puiteohjelmassa ulotetaan mainitun kaltaiset ohjelmat entistä laajemmalle. Siihen tulee myös sisällyttää malli tutkimuskehityksessä jälkeen jääneiltä alueilta peräisin olevien pätevien kumppanien nykyistä yleisemmästä osallistumisesta alansa tunnetumpien huippuosaajien vetämiin hankkeisiin ja ohjelmiin joko mentorointijärjestelmien turvin tai muilla tavoin. Komitea huomauttaa tässä yhteydessä, että paikallisilla ja alueellisilla toimijoilla on kykyä kasvattaa ”osaamisen keskittymiä”, jotka ovat yhteydessä ”huippuosaamisen keskuksiin”. |
| --- | --- |

—

ehdottaa, että seuraavassa puiteohjelmassa ulotetaan mainitun kaltaiset ohjelmat entistä laajemmalle. Siihen tulee myös sisällyttää malli tutkimuskehityksessä jälkeen jääneiltä alueilta peräisin olevien pätevien kumppanien nykyistä yleisemmästä osallistumisesta alansa tunnetumpien huippuosaajien vetämiin hankkeisiin ja ohjelmiin joko mentorointijärjestelmien turvin tai muilla tavoin. Komitea huomauttaa tässä yhteydessä, että paikallisilla ja alueellisilla toimijoilla on kykyä kasvattaa ”osaamisen keskittymiä”, jotka ovat yhteydessä ”huippuosaamisen keskuksiin”.

| Esittelijä | : | Fiona O'Loughlin (IE, ALDE), Kildaren kreivikunnanvaltuutettu ja Mid-Eastin aluevaltuutettu |
| --- | --- | --- |
| Viiteasiakirja | : | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle tutkimuspuiteohjelmien täytäntöönpanon yksinkertaistamisesta
  KOM(2010) 187 lopullinen |

Esittelijä

:

Fiona O'Loughlin (IE, ALDE), Kildaren kreivikunnanvaltuutettu ja Mid-Eastin aluevaltuutettu

Viiteasiakirja

:

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle tutkimuspuiteohjelmien täytäntöönpanon yksinkertaistamisesta

KOM(2010) 187 lopullinen

I   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | on tyytyväinen Euroopan komission tiedonannossaan ”tutkimuspuiteohjelmien täytäntöönpanon yksinkertaistamisesta” ilmaisemaan aikomukseen virittää toimielintenvälistä keskustelua ohjelmasääntöjen hallinnollisesta ja rahoituksellisesta yksinkertaistamisesta. |
| --- | --- |

1.

on tyytyväinen Euroopan komission tiedonannossaan ”tutkimuspuiteohjelmien täytäntöönpanon yksinkertaistamisesta” ilmaisemaan aikomukseen virittää toimielintenvälistä keskustelua ohjelmasääntöjen hallinnollisesta ja rahoituksellisesta yksinkertaistamisesta.

| 2. | toteaa, että on jo otettu käyttöön koko joukko yksinkertaistamistoimenpiteitä, jotka ovat kohentaneet seitsemättä tutkimuksen ja kehittämisen puiteohjelmaa (PO7), ja ymmärtää, että eräät niistä kysyvät aikaa tuottaakseen konkreettista tulosta. Silti komitea painottaa, että PO7 on kaikesta huolimatta monisyinen ohjelma, jonka hallinnoinnille on ominaista liiallinen byrokratia, heikko riskinsietokyky, tehottomuus sekä tarpeettomat viivytykset. |
| --- | --- |

2.

toteaa, että on jo otettu käyttöön koko joukko yksinkertaistamistoimenpiteitä, jotka ovat kohentaneet seitsemättä tutkimuksen ja kehittämisen puiteohjelmaa (PO7), ja ymmärtää, että eräät niistä kysyvät aikaa tuottaakseen konkreettista tulosta. Silti komitea painottaa, että PO7 on kaikesta huolimatta monisyinen ohjelma, jonka hallinnoinnille on ominaista liiallinen byrokratia, heikko riskinsietokyky, tehottomuus sekä tarpeettomat viivytykset.

| 3. | korostaa, että PO7:ään sovellettavilla säännöillä ja menettelyillä, ohjelman houkuttavuudella mahdollisten osallistujien näkökulmasta ja tutkimustyön laadukkuudella on suora yhteys toisiinsa. Komitea tähdentääkin, että yksinkertaistamisen on tapahduttava peruskäyttäjää/edunsaaja ajatellen ja sen on oltava vaatimiaan kustannuksia arvokkaampaa. |
| --- | --- |

3.

korostaa, että PO7:ään sovellettavilla säännöillä ja menettelyillä, ohjelman houkuttavuudella mahdollisten osallistujien näkökulmasta ja tutkimustyön laadukkuudella on suora yhteys toisiinsa. Komitea tähdentääkin, että yksinkertaistamisen on tapahduttava peruskäyttäjää/edunsaaja ajatellen ja sen on oltava vaatimiaan kustannuksia arvokkaampaa.

| 4. | katsoo, että muutosten/yksinkertaistamistoimenpiteiden ajoitus ja jaksottaminen on tärkeää, koska sääntöjen ja niiden soveltamisen varmuus ja vakaus on hankevastaaville tarpeellista. Komitea pitää lisäksi jatkuvuutta välttämättömänä takeena sille, että kyetään siirtymään saumattomasti PO7:stä PO:8:aan ja varmistamaan puiteohjelmien tavoitteiden saavuttaminen. |
| --- | --- |

4.

katsoo, että muutosten/yksinkertaistamistoimenpiteiden ajoitus ja jaksottaminen on tärkeää, koska sääntöjen ja niiden soveltamisen varmuus ja vakaus on hankevastaaville tarpeellista. Komitea pitää lisäksi jatkuvuutta välttämättömänä takeena sille, että kyetään siirtymään saumattomasti PO7:stä PO:8:aan ja varmistamaan puiteohjelmien tavoitteiden saavuttaminen.

| 5. | käsittää, miksi PO7 siihen liittyvine välineineen on monen mielestä hajanainen. Toteaa kuitenkin tarpeen puuttua kokonaisvaltaisemman hallinnointimallin keinoin siihen tutkimus- ja kehittämispoliittisten rakenteiden epälukuiseen joukkoon, joka löytyy unioni- ja valtiotasoilta sekä niitä alempaa. |
| --- | --- |

5.

käsittää, miksi PO7 siihen liittyvine välineineen on monen mielestä hajanainen. Toteaa kuitenkin tarpeen puuttua kokonaisvaltaisemman hallinnointimallin keinoin siihen tutkimus- ja kehittämispoliittisten rakenteiden epälukuiseen joukkoon, joka löytyy unioni- ja valtiotasoilta sekä niitä alempaa.

| 6. | on sitä mieltä, että kansallisten yhteyspisteiden roolia on punnittava, jotta puiteohjelman potentiaaliset osallistujat saisivat tehokkaampaa palvelua ja koordinointi ohjelman alueellisten yhteystahojen kanssa toimisi paremmin. Komitea katsoo myös, että parannuksista huolimatta edelleen esiintyy tiettyjä negatiivisia näkemyksiä, joita kansalliset yhteyspisteet voisivat auttaa hälventämään. |
| --- | --- |

6.

on sitä mieltä, että kansallisten yhteyspisteiden roolia on punnittava, jotta puiteohjelman potentiaaliset osallistujat saisivat tehokkaampaa palvelua ja koordinointi ohjelman alueellisten yhteystahojen kanssa toimisi paremmin. Komitea katsoo myös, että parannuksista huolimatta edelleen esiintyy tiettyjä negatiivisia näkemyksiä, joita kansalliset yhteyspisteet voisivat auttaa hälventämään.

| 7. | panee merkille, että rinnan PO7:n yksinkertaistamisen kanssa harkittavana on – tai harkittavaksi täytyy ottaa – myös useita muita asiaan liittyviä toimenpiteitä, kuten varainhoitoasetuksen kolmivuotistarkistus. |
| --- | --- |

7.

panee merkille, että rinnan PO7:n yksinkertaistamisen kanssa harkittavana on – tai harkittavaksi täytyy ottaa – myös useita muita asiaan liittyviä toimenpiteitä, kuten varainhoitoasetuksen kolmivuotistarkistus.

PO7:n hallinnointi ja yksinkertaistaminen voimassa olevien sääntöjen puitteissa

Opastus ja käyttäjätuki

| 8. | huomauttaa, että monimutkaisuus on jo itsessään erehdysten tai poikkeavuuksien merkittävä alkusyy. Komitea kehottaa yksinkertaistamaan hankkeisiin osallistujilta vaadittavaa dokumentointia ja vähentämään edellytettävää tietomäärää sekä supistamaan virallisten asiakirjojen lukumäärää ja laajuutta, hankkeiden sisällön ja laadun tästä kuitenkaan kärsimättä. Komitea kehottaa niin ikään optimoimaan valvonnan ja tarkastuksen rajoittamalla auditointien määrää, toteuttamalla ne yhtenäisin perustein ja välttämällä pyytämästä asiakirjoja, jotka organisaatio on jo toimittanut. |
| --- | --- |

8.

huomauttaa, että monimutkaisuus on jo itsessään erehdysten tai poikkeavuuksien merkittävä alkusyy. Komitea kehottaa yksinkertaistamaan hankkeisiin osallistujilta vaadittavaa dokumentointia ja vähentämään edellytettävää tietomäärää sekä supistamaan virallisten asiakirjojen lukumäärää ja laajuutta, hankkeiden sisällön ja laadun tästä kuitenkaan kärsimättä. Komitea kehottaa niin ikään optimoimaan valvonnan ja tarkastuksen rajoittamalla auditointien määrää, toteuttamalla ne yhtenäisin perustein ja välttämällä pyytämästä asiakirjoja, jotka organisaatio on jo toimittanut.

| 9. | katsoo, että pk-yritysten suhteellisen alhainen osallistumisaste johtuu ohjelman monimutkaisuudesta, ja pitää erittäin tärkeänä, että siirryttäessä seitsemännestä puiteohjelmasta kahdeksanteen puiteohjelmaan sääntöjä muutetaan siten, että ne kannustavat pk-yrityksiä osallistumaan nykyistä enemmän. |
| --- | --- |

9.

katsoo, että pk-yritysten suhteellisen alhainen osallistumisaste johtuu ohjelman monimutkaisuudesta, ja pitää erittäin tärkeänä, että siirryttäessä seitsemännestä puiteohjelmasta kahdeksanteen puiteohjelmaan sääntöjä muutetaan siten, että ne kannustavat pk-yrityksiä osallistumaan nykyistä enemmän.

| 10. | kehottaa tiivistämään tai yhdenmukaistamaan väliintulosääntöjen ”sikermää” ja virtaviivaistamaan avustusehtoja. Siihen tulee pyrkiä yhtenäisin opastusmenettelyin ja tarjolla olevan verkkoavusteisen käyttäjätuen keinoin. |
| --- | --- |

10.

kehottaa tiivistämään tai yhdenmukaistamaan väliintulosääntöjen ”sikermää” ja virtaviivaistamaan avustusehtoja. Siihen tulee pyrkiä yhtenäisin opastusmenettelyin ja tarjolla olevan verkkoavusteisen käyttäjätuen keinoin.

| 11. | tähdentää olevan tärkeää kaikille osapuolille, että sääntöjen, määräysten ja määritelmien merkitys viestitään ja tulkitaan johdonmukaisesti ja yksiselitteisesti. |
| --- | --- |

11.

tähdentää olevan tärkeää kaikille osapuolille, että sääntöjen, määräysten ja määritelmien merkitys viestitään ja tulkitaan johdonmukaisesti ja yksiselitteisesti.

| 12. | korostaa, että sääntöjä on välttämättä sovellettava yhtenäisesti ja että eri yksiköiden suorittamia valvonta- ja tarkastustoimia tulee koordinoida. |
| --- | --- |

12.

korostaa, että sääntöjä on välttämättä sovellettava yhtenäisesti ja että eri yksiköiden suorittamia valvonta- ja tarkastustoimia tulee koordinoida.

| 13. | on huolestunut seuraavista seikoista: selvennysten ja opastuksen odottamiseen kuluva aika, hankejohtajien neuvotteluvaltuuksien sattumanvarainen tulkinta sekä uusien ”sääntöjen” tai tulkintojen takautuva soveltaminen. |
| --- | --- |

13.

on huolestunut seuraavista seikoista: selvennysten ja opastuksen odottamiseen kuluva aika, hankejohtajien neuvotteluvaltuuksien sattumanvarainen tulkinta sekä uusien ”sääntöjen” tai tulkintojen takautuva soveltaminen.

| 14. | esittää, että otetaan käyttöön uudet mekanismit, joiden avulla annetaan tehokkaasti rakentavaa palautetta menestymättä jääneille hakijoille, tehdään PO7:stä rahoitettujen hankkeiden tuottamia tuloksia tunnetuksi ja autetaan pk-yrityksiä saamaan tietoa tuloksista ja omaksumaan ne. |
| --- | --- |

14.

esittää, että otetaan käyttöön uudet mekanismit, joiden avulla annetaan tehokkaasti rakentavaa palautetta menestymättä jääneille hakijoille, tehdään PO7:stä rahoitettujen hankkeiden tuottamia tuloksia tunnetuksi ja autetaan pk-yrityksiä saamaan tietoa tuloksista ja omaksumaan ne.

| 15. | esittää, että tutkimuksen vaikuttavuutta lisätään ottamalla käyttöön uusia kehitysmekanismeja, jotka perustuvat lisärahoituksen myöntämiseen projekteille tulosten julkistamiseen ja niiden soveltamiseen uusille aloille, mikä puolestaan a) edistää hankkeiden tuottamien teollis- ja tekijänoikeuksien suojaa ja b) tekee julkisten varojen vipuvaikutuksesta mahdollisimman tehokkaan vahvistamalla tutkimuksen, innovoinnin ja liiketoiminnan välistä yhteyttä. |
| --- | --- |

15.

esittää, että tutkimuksen vaikuttavuutta lisätään ottamalla käyttöön uusia kehitysmekanismeja, jotka perustuvat lisärahoituksen myöntämiseen projekteille tulosten julkistamiseen ja niiden soveltamiseen uusille aloille, mikä puolestaan a) edistää hankkeiden tuottamien teollis- ja tekijänoikeuksien suojaa ja b) tekee julkisten varojen vipuvaikutuksesta mahdollisimman tehokkaan vahvistamalla tutkimuksen, innovoinnin ja liiketoiminnan välistä yhteyttä.

Ehdotuspyyntöjen rakenne ja ajoitus

| 16. | kannattaa siirtymistä yhteistyöhankkeita koskevaan kaksivaiheiseen arviointimenettelyyn, jotta vältetään valtava työn ja rahan hukka laadittaessa yksityiskohtaisia ehdotuksia, joita ei sittemmin hyväksytä. Kyseessä on nykyisen arviointijärjestelmän suuri piilokustannus. |
| --- | --- |

16.

kannattaa siirtymistä yhteistyöhankkeita koskevaan kaksivaiheiseen arviointimenettelyyn, jotta vältetään valtava työn ja rahan hukka laadittaessa yksityiskohtaisia ehdotuksia, joita ei sittemmin hyväksytä. Kyseessä on nykyisen arviointijärjestelmän suuri piilokustannus.

| 17. | esittää kiinteiden määräaikojen (esim. 60 päivää) käyttämistä hakemuksia arvioitaessa ja kiinteää määräaikaa sopimusneuvottelujen loppuunsaattamiseen (taaskin 60 päivää). Komitea toteaa, että se saattaisi olla omiaan alentamaan pienten paikallisten ja alueellisten toimijoiden osallistumiskynnystä. |
| --- | --- |

17.

esittää kiinteiden määräaikojen (esim. 60 päivää) käyttämistä hakemuksia arvioitaessa ja kiinteää määräaikaa sopimusneuvottelujen loppuunsaattamiseen (taaskin 60 päivää). Komitea toteaa, että se saattaisi olla omiaan alentamaan pienten paikallisten ja alueellisten toimijoiden osallistumiskynnystä.

| 18. | kannattaa ehdotusta sallia pienimuotoisempia konsortioita. Se voisi edistää joustavuutta merkittävästi, houkutella kumppaneita muun muassa pk-yritysten kaltaisista kohderyhmistä ja parantaa tehokkuutta yksinkertaisemman hallintorakenteen ansiosta. |
| --- | --- |

18.

kannattaa ehdotusta sallia pienimuotoisempia konsortioita. Se voisi edistää joustavuutta merkittävästi, houkutella kumppaneita muun muassa pk-yritysten kaltaisista kohderyhmistä ja parantaa tehokkuutta yksinkertaisemman hallintorakenteen ansiosta.

| 19. | on tyytyväinen pyrkimyksiin yksinkertaistaa rahoitusprosenttien, organisaatiotyyppien ja toimintotyyppien yhdistelmiä mutta varoittaa siirtymästä kaikille organisaatioluokille yhteiseen korvausprosenttiin. |
| --- | --- |

19.

on tyytyväinen pyrkimyksiin yksinkertaistaa rahoitusprosenttien, organisaatiotyyppien ja toimintotyyppien yhdistelmiä mutta varoittaa siirtymästä kaikille organisaatioluokille yhteiseen korvausprosenttiin.

| 20. | on huolissaan, että käsittelyaikojen lyhentämiseksi tehty ehdotus luopua jäsenvaltioiden asiantuntijoiden panoksesta hankevalinnassa aiheuttaisi sen, että prosessi menettää arvokasta tietämystä jäsenvaltioiden ja alueiden tutkimuksen kentästä. Komitea esittääkin harkittavaksi mainitunlaisen panoksen kanavoimista valintaprosessiin tehokkaamman mekanismin avulla. |
| --- | --- |

20.

on huolissaan, että käsittelyaikojen lyhentämiseksi tehty ehdotus luopua jäsenvaltioiden asiantuntijoiden panoksesta hankevalinnassa aiheuttaisi sen, että prosessi menettää arvokasta tietämystä jäsenvaltioiden ja alueiden tutkimuksen kentästä. Komitea esittääkin harkittavaksi mainitunlaisen panoksen kanavoimista valintaprosessiin tehokkaamman mekanismin avulla.

Tieto- ja viestintätekniikan (TVT) välineiden hyödyntäminen tehokkaammin

| 21. | on tyytyväinen Euroopan komission aikomukseen varata enemmän TVT-välineitä nimenomaisesti EU:n tutkimus-, koulutus- ja innovaatio-ohjelmien käyttöön. Komitea kehottaa viemään sähköisen hallinnon soveltamista pidemmälle – verkkoavusteinen järjestelmä ehdotuksia varten, neuvotteluihin ja raportointiin – sekä kasvattamaan yhdenmukaisuutta tutkimuksen pääosastossa ja pääosastojen välillä. |
| --- | --- |

21.

on tyytyväinen Euroopan komission aikomukseen varata enemmän TVT-välineitä nimenomaisesti EU:n tutkimus-, koulutus- ja innovaatio-ohjelmien käyttöön. Komitea kehottaa viemään sähköisen hallinnon soveltamista pidemmälle – verkkoavusteinen järjestelmä ehdotuksia varten, neuvotteluihin ja raportointiin – sekä kasvattamaan yhdenmukaisuutta tutkimuksen pääosastossa ja pääosastojen välillä.

| 22. | kehottaa kehittämään tutkimustoimintaan osallistujien portaalin (Research Parcipant Portal), joka kokoaa kaikki tietotekniikkaan liittyvät järjestelmät, mm. raportoinnin, yhteen paikkaan, jotta voidaan luoda avoin ja läpinäkyvä järjestelmä käyttäjäopastuksen, tulkintojen ja muun sen kaltaisen tiedon tarjoamiseksi kaikille (tuensaajille ja komission henkilöstölle). Se palvelisi sääntöjen johdonmukaista soveltamista ja olisi omiaan varmistamaan hallinnon tehokkuutta. |
| --- | --- |

22.

kehottaa kehittämään tutkimustoimintaan osallistujien portaalin (Research Parcipant Portal), joka kokoaa kaikki tietotekniikkaan liittyvät järjestelmät, mm. raportoinnin, yhteen paikkaan, jotta voidaan luoda avoin ja läpinäkyvä järjestelmä käyttäjäopastuksen, tulkintojen ja muun sen kaltaisen tiedon tarjoamiseksi kaikille (tuensaajille ja komission henkilöstölle). Se palvelisi sääntöjen johdonmukaista soveltamista ja olisi omiaan varmistamaan hallinnon tehokkuutta.

Palkintojen laajempi käyttö

| 23. | varoittaa palkintojen mahdollisista sivuvaikutuksista, kuten rahoituksen keskittymisestä harvoihin ja valittuihin suuriin kokonaisuuksiin. Komitea toteaa, ettei palkinnoilla tulisi korvata asianmukaisesti järjestettyä rahoitusta. Niillä voitaisiin sen sijaan kannustaa löytämään uusia kykyjä ja lupaavia ideoita. |
| --- | --- |

23.

varoittaa palkintojen mahdollisista sivuvaikutuksista, kuten rahoituksen keskittymisestä harvoihin ja valittuihin suuriin kokonaisuuksiin. Komitea toteaa, ettei palkinnoilla tulisi korvata asianmukaisesti järjestettyä rahoitusta. Niillä voitaisiin sen sijaan kannustaa löytämään uusia kykyjä ja lupaavia ideoita.

Luottamukseen perustuvan lähestymistavan omaksuminen

| 24. | katsoo, että PO7:n nykyinen hallintojärjestelmä ja käytännön hallinnointi ovat liian kontrollihakuisia. Komitea kannattaa siirtymistä tutkimusrahoituksessa suureen luottamukseen sekä riskinsietoon perustuvaan lähestymistapaan. Niinpä se on tyytyväinen lukuisiin tiedonannossa esitetyistä sensuuntaisista ehdotuksista. |
| --- | --- |

24.

katsoo, että PO7:n nykyinen hallintojärjestelmä ja käytännön hallinnointi ovat liian kontrollihakuisia. Komitea kannattaa siirtymistä tutkimusrahoituksessa suureen luottamukseen sekä riskinsietoon perustuvaan lähestymistapaan. Niinpä se on tyytyväinen lukuisiin tiedonannossa esitetyistä sensuuntaisista ehdotuksista.

| 25. | painottaa, että varainhoito ja varainkäytön valvonta vievät suhteettoman määrän hankevastaavien ja tutkijoiden ajasta ja syövät hankkeen tuloksekkaalle toteuttamiselle ja tutkimustyölle tähdellisiä voimavaroja. |
| --- | --- |

25.

painottaa, että varainhoito ja varainkäytön valvonta vievät suhteettoman määrän hankevastaavien ja tutkijoiden ajasta ja syövät hankkeen tuloksekkaalle toteuttamiselle ja tutkimustyölle tähdellisiä voimavaroja.

| 26. | on tyytyväinen komission 26. toukokuuta 2010 julkistamaan tiedonantoon ”Pitääkö valvontaa lisätä vai vähentää? Virheriskin ja valvonnasta aiheutuvien hallintokustannusten oikea tasapaino” (1), jossa ehdotetaan tutkimusrahoituksessa hyväksyttävän virheriskin tasoja (tolerable rates of error, TRE). |
| --- | --- |

26.

on tyytyväinen komission 26. toukokuuta 2010 julkistamaan tiedonantoon ”Pitääkö valvontaa lisätä vai vähentää? Virheriskin ja valvonnasta aiheutuvien hallintokustannusten oikea tasapaino” (1), jossa ehdotetaan tutkimusrahoituksessa hyväksyttävän virheriskin tasoja (tolerable rates of error, TRE).

| 27. | kannattaa sitä, että tutkimustoiminnalle asetetaan korkeampi hyväksyttävän virheriskin raja-arvo ja että varmistetaan moitteettoman varainhoidon ja tarkoituksenmukaisen valvonnan asianmukainen tasapaino. |
| --- | --- |

27.

kannattaa sitä, että tutkimustoiminnalle asetetaan korkeampi hyväksyttävän virheriskin raja-arvo ja että varmistetaan moitteettoman varainhoidon ja tarkoituksenmukaisen valvonnan asianmukainen tasapaino.

| 28. | vetoaa sen puolesta, että (kansallisten kirjanpitomääräysten ja tilintarkastuskäytäntöjen mukaiset) tavanomaiset kirjanpitokäytänteet hyväksytään laajemmin, eritoten keskimääräisiä henkilöstökustannuksia koskevien menettelytapojen osalta. |
| --- | --- |

28.

vetoaa sen puolesta, että (kansallisten kirjanpitomääräysten ja tilintarkastuskäytäntöjen mukaiset) tavanomaiset kirjanpitokäytänteet hyväksytään laajemmin, eritoten keskimääräisiä henkilöstökustannuksia koskevien menettelytapojen osalta.

| 29. | suosittaa, että komissio analysoi tilintarkastusten kustannus–hyöty-suhdetta pystyäkseen esittämään täsmällisemmät, johdonmukaisemmat ja läpinäkyvämmät säännöt tilintarkastusmenettelyjä varten. Komitea varoittaa, että kohdennetut riskipainotteiset tilintarkastukset voivat tuottaa tulokseksi korkeamman virheasteen kuin satunnaisotokset menotaloudesta. |
| --- | --- |

29.

suosittaa, että komissio analysoi tilintarkastusten kustannus–hyöty-suhdetta pystyäkseen esittämään täsmällisemmät, johdonmukaisemmat ja läpinäkyvämmät säännöt tilintarkastusmenettelyjä varten. Komitea varoittaa, että kohdennetut riskipainotteiset tilintarkastukset voivat tuottaa tulokseksi korkeamman virheasteen kuin satunnaisotokset menotaloudesta.

| 30. | toteaa, että on tarpeen tehdä ero virheen ja petoksen välille sekä vaalia rehellisyyden ja luottamuksen kulttuuria. |
| --- | --- |

30.

toteaa, että on tarpeen tehdä ero virheen ja petoksen välille sekä vaalia rehellisyyden ja luottamuksen kulttuuria.

| 31. | esittää, että pyrittäessä puuttumaan PO7:n ilmentämään riskejä kaihtavaan ajattelutapaan EU:n henkilöstösääntöjä tulee tarkastella uudelleen henkilökohtaisen vastuun osalta. Komitea ehdottaa lisäksi täydennyskoulutusohjelmaa (eritoten sopimusten hallinnoinnin alalla) Euroopan komissiossa hankkeita hallinnoiville virkamiehille sekä tilintarkastajille. Komitea suosittaa myös yleistä ohjeistusta puiteohjelman täytäntöönpanosta koko henkilökunnalle tarkoituksena johdonmukaisuuden lisääminen. |
| --- | --- |

31.

esittää, että pyrittäessä puuttumaan PO7:n ilmentämään riskejä kaihtavaan ajattelutapaan EU:n henkilöstösääntöjä tulee tarkastella uudelleen henkilökohtaisen vastuun osalta. Komitea ehdottaa lisäksi täydennyskoulutusohjelmaa (eritoten sopimusten hallinnoinnin alalla) Euroopan komissiossa hankkeita hallinnoiville virkamiehille sekä tilintarkastajille. Komitea suosittaa myös yleistä ohjeistusta puiteohjelman täytäntöönpanosta koko henkilökunnalle tarkoituksena johdonmukaisuuden lisääminen.

Siirtyminen tulosperusteiseen toimintamalliin

| 32. | toteaa, että ehdotus siirtymisestä tulosperusteiseen rahoitusmekanismiin on hyvää tarkoittava. Komitean mielestä ehdotuksella voi kuitenkin olla monia ei-toivottuja seurauksia, kuten riskejä kaihtavan (tai ainakin vähemmän riskialttiin) lähestymistavan valitseminen tutkimuksessa ja laimeampi into aukoa uusia uria. Tämä sotisi huippuosaamisen painottamista vastaan mutta aiheuttaisi myös lisäpaineita mahdolliselle rahoituksen saajalle ehdotuspyyntövaiheessa ja venyttäisi ehdotusten käsittelyaikoja. |
| --- | --- |

32.

toteaa, että ehdotus siirtymisestä tulosperusteiseen rahoitusmekanismiin on hyvää tarkoittava. Komitean mielestä ehdotuksella voi kuitenkin olla monia ei-toivottuja seurauksia, kuten riskejä kaihtavan (tai ainakin vähemmän riskialttiin) lähestymistavan valitseminen tutkimuksessa ja laimeampi into aukoa uusia uria. Tämä sotisi huippuosaamisen painottamista vastaan mutta aiheuttaisi myös lisäpaineita mahdolliselle rahoituksen saajalle ehdotuspyyntövaiheessa ja venyttäisi ehdotusten käsittelyaikoja.

| 33. | ei näin ollen ole vielä vakuuttunut siitä, että tulosperusteiseen tutkimuspolitiikkaan olisi siirryttävä. Komitea kuitenkin pitää ehdotettuja pilottitoimia toimintamallin testaamiseksi tervetulleina, koska sen mielestä tuleviin tutkimushaasteisiin voidaan ehkä vastata tarkoituksenmukaisemmin yhdistelemällä ohjattua ja riippumatonta tutkimusta. |
| --- | --- |

33.

ei näin ollen ole vielä vakuuttunut siitä, että tulosperusteiseen tutkimuspolitiikkaan olisi siirryttävä. Komitea kuitenkin pitää ehdotettuja pilottitoimia toimintamallin testaamiseksi tervetulleina, koska sen mielestä tuleviin tutkimushaasteisiin voidaan ehkä vastata tarkoituksenmukaisemmin yhdistelemällä ohjattua ja riippumatonta tutkimusta.

| 34. | kehottaa luomaan uusia mekanismeja, joilla rahoitusta voidaan myöntää paikallis- ja alueviranomaisille, jotta ne voivat ostaa menestyksellisten tutkimushankkeiden tuloksia vastatakseen innovoivaan aluekehitykseen liittyviin osaamistarpeisiin. Komitea katsoo lisäksi, että on tärkeää tukea hankkeista saatujen tulosten välittämistä eurooppalaisille pk-yrityksille ja kannustaa niitä ottamaan tulokset käyttöön. |
| --- | --- |

34.

kehottaa luomaan uusia mekanismeja, joilla rahoitusta voidaan myöntää paikallis- ja alueviranomaisille, jotta ne voivat ostaa menestyksellisten tutkimushankkeiden tuloksia vastatakseen innovoivaan aluekehitykseen liittyviin osaamistarpeisiin. Komitea katsoo lisäksi, että on tärkeää tukea hankkeista saatujen tulosten välittämistä eurooppalaisille pk-yrityksille ja kannustaa niitä ottamaan tulokset käyttöön.

| 35. | kannattaa Euroopan parlamentin ehdottamaa mallia eli ”tieteeseen ja teknologiaan” tai ”tieteeseen ja innovaatioon” perustuvaa lähestymistapaa (2), joka on vankkojen tieteellis-teknisten laatukriteerien ryhdittämä ja jolle on ominaista luottamus realistisiin hallintoperiaatteisiin sekä tieteen, teknologian kehittämisen ja markkinoille viemisen yhteisten ja erottavien piirteiden hyväksyminen. |
| --- | --- |

35.

kannattaa Euroopan parlamentin ehdottamaa mallia eli ”tieteeseen ja teknologiaan” tai ”tieteeseen ja innovaatioon” perustuvaa lähestymistapaa (2), joka on vankkojen tieteellis-teknisten laatukriteerien ryhdittämä ja jolle on ominaista luottamus realistisiin hallintoperiaatteisiin sekä tieteen, teknologian kehittämisen ja markkinoille viemisen yhteisten ja erottavien piirteiden hyväksyminen.

Huippuosaamisen ja yhteenkuuluvuusperiaatteen tasapainottaminen paremmin

| 36. | tähdentää, ettei tuloksellisuutta tule mitata pelkästään huippuosaamisen saavuttamisella tutkimustoiminnassa, vaan lukuun on otettava myös tutkimusvalmiuksien ja panostuksen hyödyntämiskyvyn kehittäminen EU:n kaikilla alueilla alueellisen yhteenkuuluvuuden periaatteen mukaisesti. Eurooppalaisen tutkimuksen ei pitäisi keskittyä ainoastaan laajoihin lippulaivahankkeisiin tai vain muutamien alueiden johtavan tutkimusaseman vahvistamiseen tai Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn varmistamiseen keskeisillä avainteknologia-aloilla. Tavoitteena olisi oltava myös tasapainoisen osallistumisen varmistaminen ilman huippuosaamisen vaarantamista. |
| --- | --- |

36.

tähdentää, ettei tuloksellisuutta tule mitata pelkästään huippuosaamisen saavuttamisella tutkimustoiminnassa, vaan lukuun on otettava myös tutkimusvalmiuksien ja panostuksen hyödyntämiskyvyn kehittäminen EU:n kaikilla alueilla alueellisen yhteenkuuluvuuden periaatteen mukaisesti. Eurooppalaisen tutkimuksen ei pitäisi keskittyä ainoastaan laajoihin lippulaivahankkeisiin tai vain muutamien alueiden johtavan tutkimusaseman vahvistamiseen tai Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn varmistamiseen keskeisillä avainteknologia-aloilla. Tavoitteena olisi oltava myös tasapainoisen osallistumisen varmistaminen ilman huippuosaamisen vaarantamista.

| 37. | pitää arvossa ”Valmiudet”-ohjelmaan kuuluvaa ohjelmaa lähentymisalueiden tutkimuspotentiaalin edistämiseksi, koska se on merkittävä askel alueellisten valmiuksien kehittämisessä ja helpotettaessa mainittujen alueiden osallistumista tutkimus- ja kehittämistoimintaan. Komitea toteaa, että ”Osaavat alueet” -toimi (Regions of Knowledge) on tuottanut tiettyjä tuloksia kannustamalla alue- ja paikallisviranomaisia yhteistyöhön yliopistojen ja tutkimuskeskusten kanssa hankkeiden sekä paikallisten ja aluekohtaisten tutkimus- ja kehittämistoiminnan strategioiden laatimisessa. |
| --- | --- |

37.

pitää arvossa ”Valmiudet”-ohjelmaan kuuluvaa ohjelmaa lähentymisalueiden tutkimuspotentiaalin edistämiseksi, koska se on merkittävä askel alueellisten valmiuksien kehittämisessä ja helpotettaessa mainittujen alueiden osallistumista tutkimus- ja kehittämistoimintaan. Komitea toteaa, että ”Osaavat alueet” -toimi (Regions of Knowledge) on tuottanut tiettyjä tuloksia kannustamalla alue- ja paikallisviranomaisia yhteistyöhön yliopistojen ja tutkimuskeskusten kanssa hankkeiden sekä paikallisten ja aluekohtaisten tutkimus- ja kehittämistoiminnan strategioiden laatimisessa.

| 38. | ehdottaa, että seuraavassa puiteohjelmassa ulotetaan mainitun kaltaiset ohjelmat entistä laajemmalle. Siihen tulee myös sisällyttää malli tutkimuskehityksessä jälkeen jääneiltä alueilta peräisin olevien pätevien kumppanien nykyistä yleisemmästä osallistumisesta alansa tunnetumpien huippuosaajien vetämiin hankkeisiin ja ohjelmiin joko mentorointijärjestelmien turvin tai muilla tavoin. Komitea huomauttaa tässä yhteydessä, että paikallisilla ja alueellisilla toimijoilla on kykyä kasvattaa ”osaamisen keskittymiä”, jotka ovat yhteydessä ”huippuosaamisen keskuksiin”. |
| --- | --- |

38.

ehdottaa, että seuraavassa puiteohjelmassa ulotetaan mainitun kaltaiset ohjelmat entistä laajemmalle. Siihen tulee myös sisällyttää malli tutkimuskehityksessä jälkeen jääneiltä alueilta peräisin olevien pätevien kumppanien nykyistä yleisemmästä osallistumisesta alansa tunnetumpien huippuosaajien vetämiin hankkeisiin ja ohjelmiin joko mentorointijärjestelmien turvin tai muilla tavoin. Komitea huomauttaa tässä yhteydessä, että paikallisilla ja alueellisilla toimijoilla on kykyä kasvattaa ”osaamisen keskittymiä”, jotka ovat yhteydessä ”huippuosaamisen keskuksiin”.

| 39. | esittää, että mainituissa ohjelmissa järjestetään ehdotuspyyntömenettelyjä nykyistä – yhtä vuotuista menettelyä – useammin. |
| --- | --- |

39.

esittää, että mainituissa ohjelmissa järjestetään ehdotuspyyntömenettelyjä nykyistä – yhtä vuotuista menettelyä – useammin.

| 40. | tukee meneillään olevaa työtä rakennerahastojen ja puiteohjelmien koordinoimiseksi (3). Toteaa kuitenkin tähän liittyen, että säännöt, menettelytavat ja käytänteet on kehitettävä johdonmukaisemmiksi ja että ehdotuspyynnöt tulee koordinoida keskenään. Tähän tulee kuulua myös mahdollisuus osarahoittaa tutkimuspuiteohjelman varoilla tuettavia hankkeita rakennerahastoista. |
| --- | --- |

40.

tukee meneillään olevaa työtä rakennerahastojen ja puiteohjelmien koordinoimiseksi (3). Toteaa kuitenkin tähän liittyen, että säännöt, menettelytavat ja käytänteet on kehitettävä johdonmukaisemmiksi ja että ehdotuspyynnöt tulee koordinoida keskenään. Tähän tulee kuulua myös mahdollisuus osarahoittaa tutkimuspuiteohjelman varoilla tuettavia hankkeita rakennerahastoista.

| 41. | painottaa kuitenkin, että EU:n aluepolitiikkaa tulee käyttää perussopimuksessa määriteltyyn tarkoitukseen eli yhteenkuuluvuuden tukemiseen. Komitea tähdentää, että on vältettävä luomasta käsitystä, että toisen luokan hankkeet, joita ei hyväksytä tutkimusohjelman piiriin, voivat saada rakennerahastoista rahoituskanavan. |
| --- | --- |

41.

painottaa kuitenkin, että EU:n aluepolitiikkaa tulee käyttää perussopimuksessa määriteltyyn tarkoitukseen eli yhteenkuuluvuuden tukemiseen. Komitea tähdentää, että on vältettävä luomasta käsitystä, että toisen luokan hankkeet, joita ei hyväksytä tutkimusohjelman piiriin, voivat saada rakennerahastoista rahoituskanavan.

| 42. | pitää tärkeänä mahdollisuuksia luoda yhteyksiä puiteohjelman ja muiden EU:n ohjelmien välille, jolloin rakennerahastovaroja voitaisiin hyödyntää sellaisten hankkeiden tukemiseen, jotka ovat puiteohjelmaan kuuluvissa arvioinneissa täyttäneet kaikki huippuosaamisen kriteerit. Komitea esittää, että nämä yhteydet voisivat toimia kahteen suuntaan ja että esimerkiksi alueellisen yhteistyön ohjelman puitteissa kehitetyt hankkeet voisivat päästä helpommin puiteohjelmaan kuuluvien ohjelmien piiriin. |
| --- | --- |

42.

pitää tärkeänä mahdollisuuksia luoda yhteyksiä puiteohjelman ja muiden EU:n ohjelmien välille, jolloin rakennerahastovaroja voitaisiin hyödyntää sellaisten hankkeiden tukemiseen, jotka ovat puiteohjelmaan kuuluvissa arvioinneissa täyttäneet kaikki huippuosaamisen kriteerit. Komitea esittää, että nämä yhteydet voisivat toimia kahteen suuntaan ja että esimerkiksi alueellisen yhteistyön ohjelman puitteissa kehitetyt hankkeet voisivat päästä helpommin puiteohjelmaan kuuluvien ohjelmien piiriin.

| 43. | esittää, että tutkimusohjelmia koordinoitaessa yksinkertaistetaan ja laajennetaan ERA-NET-aloitetta sekä tuetaan alueilla toimivien yksiköiden osallistumista siihen, sillä se on osoittautunut alueille liian rajoittavaksi. Komitea katsoo, että alueille on annettava mahdollisuudet kehittää samankaltaisia aloitteita kuin ne, joita valtioille on tarjolla yhteisen ohjelmasuunnittelun puitteissa. |
| --- | --- |

43.

esittää, että tutkimusohjelmia koordinoitaessa yksinkertaistetaan ja laajennetaan ERA-NET-aloitetta sekä tuetaan alueilla toimivien yksiköiden osallistumista siihen, sillä se on osoittautunut alueille liian rajoittavaksi. Komitea katsoo, että alueille on annettava mahdollisuudet kehittää samankaltaisia aloitteita kuin ne, joita valtioille on tarjolla yhteisen ohjelmasuunnittelun puitteissa.

Bryssel 27. tammikuuta 2011

Alueiden komitean puheenjohtaja

Mercedes BRESSO

---

(1)  KOM(2010) 261 lopullinen.

1

(2)  2010/2079(INI), kohtaa 26 mukaillen.

2

(3)  (2009/2243[INI]).

3

---

| 2.4.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 104/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 104/26

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Nuoret liikkeellä”

2011/C 104/06

ALUEIDEN KOMITEA

| — | suhtautuu myönteisesti Euroopan komission lippulaiva-aloitteeseen ”Nuoret liikkeellä”, joka asettaa kunnianhimoiset strategiset puitteet eurooppalaisten nuorten liikkuvuuden, koulutuksen ja työllistymisen parantamiselle. Euroopan komissio on ensimmäistä kertaa laatinut nuorisotoiminnalle kehyksen, jossa on sekä koulutus- että työllisyysulottuvuus. |
| --- | --- |

—

suhtautuu myönteisesti Euroopan komission lippulaiva-aloitteeseen ”Nuoret liikkeellä”, joka asettaa kunnianhimoiset strategiset puitteet eurooppalaisten nuorten liikkuvuuden, koulutuksen ja työllistymisen parantamiselle. Euroopan komissio on ensimmäistä kertaa laatinut nuorisotoiminnalle kehyksen, jossa on sekä koulutus- että työllisyysulottuvuus.

| — | katsoo, että koulutuksen olisi oltava keskeinen tekijä nuorten liikkuvuudessa. |
| --- | --- |

—

katsoo, että koulutuksen olisi oltava keskeinen tekijä nuorten liikkuvuudessa.

| — | korostaa heikon koulutustason ja sosiaalisen ja taloudellisen huono-osaisuuden läheistä yhteyttä. Työttömien tai ilman koulutuspaikkaa olevien nuorten määrä riippuu ratkaisevalla tavalla näistä tekijöistä. Tämän kierteen katkaiseminen on haaste paikallis- ja alueviranomaisille kaikkialla Euroopassa, ja sitä on pidettävä keskeisenä näkökohtana nyt käsiteltävänä olevassa aloitteessa. |
| --- | --- |

—

korostaa heikon koulutustason ja sosiaalisen ja taloudellisen huono-osaisuuden läheistä yhteyttä. Työttömien tai ilman koulutuspaikkaa olevien nuorten määrä riippuu ratkaisevalla tavalla näistä tekijöistä. Tämän kierteen katkaiseminen on haaste paikallis- ja alueviranomaisille kaikkialla Euroopassa, ja sitä on pidettävä keskeisenä näkökohtana nyt käsiteltävänä olevassa aloitteessa.

| — | puoltaa sitä, että jäsenvaltiot sekä paikallis- ja alueyhteisöt käyttävät Euroopan sosiaalirahaston varoja joustavasti nuorten auttamiseen. Tämä on tärkeää erityisesti Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamisen kannalta. |
| --- | --- |

—

puoltaa sitä, että jäsenvaltiot sekä paikallis- ja alueyhteisöt käyttävät Euroopan sosiaalirahaston varoja joustavasti nuorten auttamiseen. Tämä on tärkeää erityisesti Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamisen kannalta.

| — | katsoo, kuten AK:n lausunnossa aiheesta ”Vihreä kirja: edistetään nuorten oppimiseen liittyvää liikkumista” on todettu, että paikallis- ja alueviranomaisten olennainen rooli nuorten oppimiseen liittyvän liikkuvuuden edistämisessä olisi ehdottomasti otettava huomioon laadittaessa kaikista koulutukseen liittyvää liikkuvuutta edistävistä ohjelmista arviota, jonka perusteella esitetään vuonna 2011 säädösehdotuksia ja uutta rahoituskehystä vuoden 2013 jälkeiselle ajalle. |
| --- | --- |

—

katsoo, kuten AK:n lausunnossa aiheesta ”Vihreä kirja: edistetään nuorten oppimiseen liittyvää liikkumista” on todettu, että paikallis- ja alueviranomaisten olennainen rooli nuorten oppimiseen liittyvän liikkuvuuden edistämisessä olisi ehdottomasti otettava huomioon laadittaessa kaikista koulutukseen liittyvää liikkuvuutta edistävistä ohjelmista arviota, jonka perusteella esitetään vuonna 2011 säädösehdotuksia ja uutta rahoituskehystä vuoden 2013 jälkeiselle ajalle.

| Esittelijä | : | Marc Schaefer (LU, PSE), Viandenin kunnanvaltuuston jäsen |
| --- | --- | --- |
| Viiteasiakirja | : | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle – Nuoret liikkeellä (Aloite nuorten potentiaalin vapauttamiseksi tavoitteena älykäs, kestävä ja osallistava kasvu Euroopan unionissa)
  KOM(2010) 477 lopullinen |

Esittelijä

:

Marc Schaefer (LU, PSE), Viandenin kunnanvaltuuston jäsen

Viiteasiakirja

:

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle – Nuoret liikkeellä (Aloite nuorten potentiaalin vapauttamiseksi tavoitteena älykäs, kestävä ja osallistava kasvu Euroopan unionissa)

KOM(2010) 477 lopullinen

I.   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

Yleistä

| 1. | suhtautuu myönteisesti Euroopan komission lippulaiva-aloitteeseen ”Nuoret liikkeellä”, joka asettaa kunnianhimoiset strategiset puitteet eurooppalaisten nuorten liikkuvuuden, koulutuksen ja työllistymisen parantamiselle. Euroopan komissio on ensimmäistä kertaa laatinut nuorisotoiminnalle kehyksen, jossa on sekä koulutus- että työllisyysulottuvuus. |
| --- | --- |

1.

suhtautuu myönteisesti Euroopan komission lippulaiva-aloitteeseen ”Nuoret liikkeellä”, joka asettaa kunnianhimoiset strategiset puitteet eurooppalaisten nuorten liikkuvuuden, koulutuksen ja työllistymisen parantamiselle. Euroopan komissio on ensimmäistä kertaa laatinut nuorisotoiminnalle kehyksen, jossa on sekä koulutus- että työllisyysulottuvuus.

| 2. | tukee täysin tavoitetta parantaa nuorten osaamista, taitoja ja kokemusta, jotta nuoret pääsisivät helposti työmarkkinoille ja voisivat hyödyntää kykyjään mahdollisimman tehokkaasti. Näin Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet voidaan saavuttaa. Komitea muistuttaa samalla siitä, ettei koulutuksen tavoitteena ole vain työllistymiskyvyn parantaminen vaan laajemmin koko persoonallisuuden kehittäminen. |
| --- | --- |

2.

tukee täysin tavoitetta parantaa nuorten osaamista, taitoja ja kokemusta, jotta nuoret pääsisivät helposti työmarkkinoille ja voisivat hyödyntää kykyjään mahdollisimman tehokkaasti. Näin Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet voidaan saavuttaa. Komitea muistuttaa samalla siitä, ettei koulutuksen tavoitteena ole vain työllistymiskyvyn parantaminen vaan laajemmin koko persoonallisuuden kehittäminen.

| 3. | pahoittelee sitä, ettei Euroopan komissio ole ottanut riittävästi huomioon paikallis- ja alueviranomaisten roolia liikkuvuutta edistävien toimenpiteiden kehittelyssä ja toteuttamisessa, vaikka näillä ruohonjuuritason toimijoilla on parhaat edellytykset helpottaa liikkuvuutta. Näin ei ole toimittu myöskään nuorille suunnattujen ohjelmien suunnittelussa eikä kehittämisessä, vaikka kyseiset viranomaiset tuntevat parhaiten nuorten todellisuuden ja tilanteen, koska ne toimivat lähellä kyseistä ryhmää. |
| --- | --- |

3.

pahoittelee sitä, ettei Euroopan komissio ole ottanut riittävästi huomioon paikallis- ja alueviranomaisten roolia liikkuvuutta edistävien toimenpiteiden kehittelyssä ja toteuttamisessa, vaikka näillä ruohonjuuritason toimijoilla on parhaat edellytykset helpottaa liikkuvuutta. Näin ei ole toimittu myöskään nuorille suunnattujen ohjelmien suunnittelussa eikä kehittämisessä, vaikka kyseiset viranomaiset tuntevat parhaiten nuorten todellisuuden ja tilanteen, koska ne toimivat lähellä kyseistä ryhmää.

| 4. | muistuttaa, että aloitteen puitteissa ilmoitettuja toimia tulee tarjota mahdollisimman monille nuorille riippumatta heidän yksilöllisestä taustastaan, taloudellisesta tilanteestaan tai kotipaikkakuntansa maantieteellisestä sijainnista, koska esimerkiksi syrjäisimpien alueiden tai saarten nuorilla ei ole mantereen nuoriin verrattuna samanlaisia liikkuvuusmahdollisuuksia. Komitea painottaa kuitenkin samalla, että tarkoituksena on vain luoda liikkuvuusmahdollisuuksia, joihin osallistumisesta nuoret päättävät itse. |
| --- | --- |

4.

muistuttaa, että aloitteen puitteissa ilmoitettuja toimia tulee tarjota mahdollisimman monille nuorille riippumatta heidän yksilöllisestä taustastaan, taloudellisesta tilanteestaan tai kotipaikkakuntansa maantieteellisestä sijainnista, koska esimerkiksi syrjäisimpien alueiden tai saarten nuorilla ei ole mantereen nuoriin verrattuna samanlaisia liikkuvuusmahdollisuuksia. Komitea painottaa kuitenkin samalla, että tarkoituksena on vain luoda liikkuvuusmahdollisuuksia, joihin osallistumisesta nuoret päättävät itse.

| 5. | muistuttaa, että koulutuksen tarkoituksena on tarjota nuorille mahdollisuus omaksua, kehittää ja ajanmukaistaa tiettyyn ammattiin tarvittavaa osaamista, mutta myös aktiiviselta kansalaiselta edellytettäviä taitoja. Komitea muistuttaa kuitenkin samalla, että kaikkien oppilaitosten keskeisenä tehtävänä on nuorten luovuuden ja innovointipotentiaalin edistäminen sekä nuorten älyllistä ja sosiaalista kehitystä edistävän ympäristön luominen. Kaikki nämä alat vaikuttavat ratkaisevasti nuorten itsenäistymiseen ja yhteiskuntaan integroitumiseen. Tämä edellyttää kuitenkin myös toimia, jotka mahdollistavat nuorten koulutuksen, opiskelun tai työssäkäynnin ja perhe-elämän yhteensovittamisen. |
| --- | --- |

5.

muistuttaa, että koulutuksen tarkoituksena on tarjota nuorille mahdollisuus omaksua, kehittää ja ajanmukaistaa tiettyyn ammattiin tarvittavaa osaamista, mutta myös aktiiviselta kansalaiselta edellytettäviä taitoja. Komitea muistuttaa kuitenkin samalla, että kaikkien oppilaitosten keskeisenä tehtävänä on nuorten luovuuden ja innovointipotentiaalin edistäminen sekä nuorten älyllistä ja sosiaalista kehitystä edistävän ympäristön luominen. Kaikki nämä alat vaikuttavat ratkaisevasti nuorten itsenäistymiseen ja yhteiskuntaan integroitumiseen. Tämä edellyttää kuitenkin myös toimia, jotka mahdollistavat nuorten koulutuksen, opiskelun tai työssäkäynnin ja perhe-elämän yhteensovittamisen.

| 6. | katsoo, että erityisesti nykyisessä taloustilanteessa on syytä kannustaa nuoria käymään koulunsa loppuun tai hankkimaan täydennyskoulutusta tarvittavien taitojen hankkimiseksi, jotta heillä olisi paremmat mahdollisuudet menestyä työmarkkinoilla. |
| --- | --- |

6.

katsoo, että erityisesti nykyisessä taloustilanteessa on syytä kannustaa nuoria käymään koulunsa loppuun tai hankkimaan täydennyskoulutusta tarvittavien taitojen hankkimiseksi, jotta heillä olisi paremmat mahdollisuudet menestyä työmarkkinoilla.

| 7. | painottaa, että on tärkeää, että nuoret hankkivat käytännön taitoja, joita kehitetään nykyisen Youth in Action -ohjelman edistämän perinteisten oppimisväylien ulkopuolella tapahtuvan oppimisen puitteissa, ja esittää ohjelmaa jatkettavaksi vuoden 2013 jälkeen, koska kyseiset taidot täydentävät oppilaitoksissa annettavaa koulutusta ja ovat olennaisia nuorten liikkuvuuden ja työmarkkinoilla työllistymisen edistämiseksi. |
| --- | --- |

7.

painottaa, että on tärkeää, että nuoret hankkivat käytännön taitoja, joita kehitetään nykyisen Youth in Action -ohjelman edistämän perinteisten oppimisväylien ulkopuolella tapahtuvan oppimisen puitteissa, ja esittää ohjelmaa jatkettavaksi vuoden 2013 jälkeen, koska kyseiset taidot täydentävät oppilaitoksissa annettavaa koulutusta ja ovat olennaisia nuorten liikkuvuuden ja työmarkkinoilla työllistymisen edistämiseksi.

| 8. | muistuttaa olevansa sitoutunut edistämään liikkuvuutta niin koulutuksessa kuin työelämässä, sillä liikkuvuus on merkittävä työ- ja yksityiselämää rikastuttava tekijä ja se vahvistaa eurooppalaista identiteettiä sekä EU:n taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta. |
| --- | --- |

8.

muistuttaa olevansa sitoutunut edistämään liikkuvuutta niin koulutuksessa kuin työelämässä, sillä liikkuvuus on merkittävä työ- ja yksityiselämää rikastuttava tekijä ja se vahvistaa eurooppalaista identiteettiä sekä EU:n taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta.

| 9. | pyytää liikkuvuutta edistävien koulutusohjelmien jatkamista vuoden 2013 jälkeenkin ja pyytää komissiota, neuvostoa ja Euroopan parlamenttia kasvattamaan niiden määrärahoja tulevia puiteohjelmia valmisteltaessa. |
| --- | --- |

9.

pyytää liikkuvuutta edistävien koulutusohjelmien jatkamista vuoden 2013 jälkeenkin ja pyytää komissiota, neuvostoa ja Euroopan parlamenttia kasvattamaan niiden määrärahoja tulevia puiteohjelmia valmisteltaessa.

| 10. | korostaa, että ”Nuoret liikkeellä” -aloitteen tavoitteiden saavuttaminen edellyttää yhteistyötä paikallis- ja alueviranomaisten sekä muiden nuorten hyväksi työskentelevien sidosryhmien kanssa. |
| --- | --- |

10.

korostaa, että ”Nuoret liikkeellä” -aloitteen tavoitteiden saavuttaminen edellyttää yhteistyötä paikallis- ja alueviranomaisten sekä muiden nuorten hyväksi työskentelevien sidosryhmien kanssa.

Liikkuvuusaloitteista

| 11. | katsoo, että koulutuksen olisi oltava keskeinen tekijä nuorten liikkuvuudessa. Euroopan komission olisi tästä syystä perussopimusten toimivaltajakoa kunnioittaen harkittava tukitoimenpiteitä, joilla varmistetaan liikkuvuusmahdollisuuksia koskevan tiedon välittyminen, parannetaan koulutuksen laatua ja suojellaan tehokkaasti kaikkien oikeutta päästä koulutukseen. Komission olisi myös vahvistettava liikkuvuuteen liittyviä näkökohtia, kuten keskiasteen oppilasvaihtoa, nuorten ja opiskelijoiden liikkuvuuteen osallistuvien tahojen verkostoitumista jne. |
| --- | --- |

11.

katsoo, että koulutuksen olisi oltava keskeinen tekijä nuorten liikkuvuudessa. Euroopan komission olisi tästä syystä perussopimusten toimivaltajakoa kunnioittaen harkittava tukitoimenpiteitä, joilla varmistetaan liikkuvuusmahdollisuuksia koskevan tiedon välittyminen, parannetaan koulutuksen laatua ja suojellaan tehokkaasti kaikkien oikeutta päästä koulutukseen. Komission olisi myös vahvistettava liikkuvuuteen liittyviä näkökohtia, kuten keskiasteen oppilasvaihtoa, nuorten ja opiskelijoiden liikkuvuuteen osallistuvien tahojen verkostoitumista jne.

| 12. | muistuttaa, että liikkuvuus on hankalampaa niille nuorille, jotka eivät opiskele yliopistossa, nuorille jotka ovat lähtöisin vähäosaisemmista yhteiskuntaryhmistä ja joilla ei kotipaikkakuntansa maantieteellisen sijainnin johdosta ole yhdenvertaisia liikkuvuusmahdollisuuksia. Komitea muistuttaa, että EU:n on taattava kaikille nuorille yhdenvertaiset mahdollisuudet hyödyntää liikkuvuuden tukiohjelmia. Komitea suosittaakin, että tuetaan maantieteellisiä erityispiirteitä omaavia alueita, kuten syrjäisimpiä alueita ja saaria, joiden etäisyys ja sijainti maantieteellisesti erillään mantereesta vaikeuttavat suuresti tämänkaltaisten liikkuvuustoimien kehittämistä. Heihin olisi tietoisesti kohdistettava erityisiä toimenpiteitä, joiden ansiosta hekin voisivat osallistua täysipainoisesti eurooppalaisiin liikkuvuusohjelmiin. Tällaisia toimenpiteitä voisivat olla erilaisille kohderyhmille suunnatut viestintätoimet sekä soveltuva rahallinen tuki, jotta taloudellinen tilanne ei estäisi liikkuvuutta. |
| --- | --- |

12.

muistuttaa, että liikkuvuus on hankalampaa niille nuorille, jotka eivät opiskele yliopistossa, nuorille jotka ovat lähtöisin vähäosaisemmista yhteiskuntaryhmistä ja joilla ei kotipaikkakuntansa maantieteellisen sijainnin johdosta ole yhdenvertaisia liikkuvuusmahdollisuuksia. Komitea muistuttaa, että EU:n on taattava kaikille nuorille yhdenvertaiset mahdollisuudet hyödyntää liikkuvuuden tukiohjelmia. Komitea suosittaakin, että tuetaan maantieteellisiä erityispiirteitä omaavia alueita, kuten syrjäisimpiä alueita ja saaria, joiden etäisyys ja sijainti maantieteellisesti erillään mantereesta vaikeuttavat suuresti tämänkaltaisten liikkuvuustoimien kehittämistä. Heihin olisi tietoisesti kohdistettava erityisiä toimenpiteitä, joiden ansiosta hekin voisivat osallistua täysipainoisesti eurooppalaisiin liikkuvuusohjelmiin. Tällaisia toimenpiteitä voisivat olla erilaisille kohderyhmille suunnatut viestintätoimet sekä soveltuva rahallinen tuki, jotta taloudellinen tilanne ei estäisi liikkuvuutta.

| 13. | muistuttaa, kuten aiheesta ”Vihreä kirja: edistetään nuorten oppimiseen liittyvää liikkumista” annetussa alueiden komitean lausunnossa (1) todetaan, että alue- ja paikallisviranomaiset edistävät oppimiseen liittyvää liikkuvuutta merkittävällä tavalla erityisesti tiedotuksen, neuvonnan ja valistuksen sekä useimmissa tapauksissa laadunvarmistukseen ja rahoitukseen liittyvien tukitoimenpiteiden muodossa. |
| --- | --- |

13.

muistuttaa, kuten aiheesta ”Vihreä kirja: edistetään nuorten oppimiseen liittyvää liikkumista” annetussa alueiden komitean lausunnossa (1) todetaan, että alue- ja paikallisviranomaiset edistävät oppimiseen liittyvää liikkuvuutta merkittävällä tavalla erityisesti tiedotuksen, neuvonnan ja valistuksen sekä useimmissa tapauksissa laadunvarmistukseen ja rahoitukseen liittyvien tukitoimenpiteiden muodossa.

| 14. | toteaa, että usein juuri pienillä liikkuvuushankkeilla on ratkaiseva merkitys ja ne vahvistavat osaltaan eurooppalaista ajattelutapaa, aktiivista unionin kansalaisuutta ja demokratiaa. |
| --- | --- |

14.

toteaa, että usein juuri pienillä liikkuvuushankkeilla on ratkaiseva merkitys ja ne vahvistavat osaltaan eurooppalaista ajattelutapaa, aktiivista unionin kansalaisuutta ja demokratiaa.

| 15. | kannattaa Euroopan komission tavoitetta parantaa nuorille kansalaisille suunnattua tiedonvälitystä, joka koskee muun muassa yksinkertaistettuja sosiaaliturvan koordinointimenettelyjä, joissa on otettava huomioon liikkuvuuden uudet muodot. |
| --- | --- |

15.

kannattaa Euroopan komission tavoitetta parantaa nuorille kansalaisille suunnattua tiedonvälitystä, joka koskee muun muassa yksinkertaistettuja sosiaaliturvan koordinointimenettelyjä, joissa on otettava huomioon liikkuvuuden uudet muodot.

| 16. | korostaa tarvetta ottaa opiskelija-asuminen huomioon uudessa rakennerahastosukupolvessa. |
| --- | --- |

16.

korostaa tarvetta ottaa opiskelija-asuminen huomioon uudessa rakennerahastosukupolvessa.

| 17. | painottaa eläkkeitä käsittelevästä Euroopan komission vihreästä kirjasta (2) alkaneen keskustelun ja nuorten eurooppalaisten liikkuvuuden välistä yhteyttä, joka ilmenee tarpeena parantaa eläkejärjestelmien kestävyyttä ja eläkkeiden riittävyyttä. Tästä näkökulmasta on tärkeää, että nuoret saavat töitä ja työaikaa, josta kertyy eläkeoikeuksia. |
| --- | --- |

17.

painottaa eläkkeitä käsittelevästä Euroopan komission vihreästä kirjasta (2) alkaneen keskustelun ja nuorten eurooppalaisten liikkuvuuden välistä yhteyttä, joka ilmenee tarpeena parantaa eläkejärjestelmien kestävyyttä ja eläkkeiden riittävyyttä. Tästä näkökulmasta on tärkeää, että nuoret saavat töitä ja työaikaa, josta kertyy eläkeoikeuksia.

Opetus- ja korkeakoulupolitiikasta

| 18. | kannattaa Eurooppa 2020 -strategian tavoitetta, jonka mukaan vähintään 40 prosentilla nuorista olisi oltava korkea-asteen tutkinto, mutta muistuttaa, että tämä edellyttää tasa-arvoista pääsyä korkeakouluihin, joiden on oltava mahdollisimman monen ulottuvilla. Sekä EU:n tasolla että jäsenvaltioissa on lisäksi jatkettava ja tehostettava toimia, joiden tarkoituksena on saada osaaminen ja työpaikat kohtaamaan nykyistä paremmin. Tässä voidaan hyödyntää muun muassa kahden lippulaiva-aloitteen eli ”Nuoret liikkeellä” -hankkeen ja ”Uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelman” täytäntöönpanoon liittyvää synergiaa. |
| --- | --- |

18.

kannattaa Eurooppa 2020 -strategian tavoitetta, jonka mukaan vähintään 40 prosentilla nuorista olisi oltava korkea-asteen tutkinto, mutta muistuttaa, että tämä edellyttää tasa-arvoista pääsyä korkeakouluihin, joiden on oltava mahdollisimman monen ulottuvilla. Sekä EU:n tasolla että jäsenvaltioissa on lisäksi jatkettava ja tehostettava toimia, joiden tarkoituksena on saada osaaminen ja työpaikat kohtaamaan nykyistä paremmin. Tässä voidaan hyödyntää muun muassa kahden lippulaiva-aloitteen eli ”Nuoret liikkeellä” -hankkeen ja ”Uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelman” täytäntöönpanoon liittyvää synergiaa.

| 19. | toteaa, että tästä syystä yliopistojen tulonlähteiden monipuolistaminen ei saa merkitä ainoastaan ilmoittautumismaksujen nostamista, sillä se saattaisi vaarantaa yliopistojen demokraattisuuden. |
| --- | --- |

19.

toteaa, että tästä syystä yliopistojen tulonlähteiden monipuolistaminen ei saa merkitä ainoastaan ilmoittautumismaksujen nostamista, sillä se saattaisi vaarantaa yliopistojen demokraattisuuden.

| 20. | panee merkille Euroopan komission ehdotuksen perustaa yhdessä Euroopan investointipankin kanssa EU-tason opintolainajärjestely, jolla täydennetään jäsenvaltioiden järjestelmiä. Komitea korostaa, että lainat eivät saa johtaa siihen, että liikkuvuusmahdollisuuksista käydään kauppaa. |
| --- | --- |

20.

panee merkille Euroopan komission ehdotuksen perustaa yhdessä Euroopan investointipankin kanssa EU-tason opintolainajärjestely, jolla täydennetään jäsenvaltioiden järjestelmiä. Komitea korostaa, että lainat eivät saa johtaa siihen, että liikkuvuusmahdollisuuksista käydään kauppaa.

| 21. | kannattaa Euroopan komission aloitetta perustaa maailmanlaajuinen korkeakoululuokitusjärjestelmä. Kriteereinä olisi käytettävä muun muassa opetuksen laatua, innovointia, alueellista ja paikallista ulottuvuutta ja kansainvälisyyttä mutta myös eri yhteiskuntaryhmistä sekä sosiaalisista ja maantieteellisistä oloista lähtöisin olevien opiskelijoiden kirjoa ja sukupuolijakauman tasapainoisuutta sekä opiskelijoiden tyytyväisyyttä. |
| --- | --- |

21.

kannattaa Euroopan komission aloitetta perustaa maailmanlaajuinen korkeakoululuokitusjärjestelmä. Kriteereinä olisi käytettävä muun muassa opetuksen laatua, innovointia, alueellista ja paikallista ulottuvuutta ja kansainvälisyyttä mutta myös eri yhteiskuntaryhmistä sekä sosiaalisista ja maantieteellisistä oloista lähtöisin olevien opiskelijoiden kirjoa ja sukupuolijakauman tasapainoisuutta sekä opiskelijoiden tyytyväisyyttä.

| 22. | on samaa mieltä Euroopan komission kanssa siitä, että nuorille tutkijoille on tarjottava houkuttelevat työolosuhteet. Alueellisen ja eurooppalaisen rahoituksen välille on luotava synergiaa, jotta kiinnostuneet nuoret voivat saada rahoitusta väitöskirjatutkimuksiinsa. |
| --- | --- |

22.

on samaa mieltä Euroopan komission kanssa siitä, että nuorille tutkijoille on tarjottava houkuttelevat työolosuhteet. Alueellisen ja eurooppalaisen rahoituksen välille on luotava synergiaa, jotta kiinnostuneet nuoret voivat saada rahoitusta väitöskirjatutkimuksiinsa.

| 23. | ymmärtää, että opiskelijoiden työllistettävyyden on oltava yksi korkeakoulutuksen tavoitteista, mutta korostaa, että koulutuksen tehtävänä on myös herätellä opiskelijoiden luovuutta ja innovaatiokykyjä ja rikastuttaa heidän henkistä ja yhteiskunnallista elämäänsä. |
| --- | --- |

23.

ymmärtää, että opiskelijoiden työllistettävyyden on oltava yksi korkeakoulutuksen tavoitteista, mutta korostaa, että koulutuksen tehtävänä on myös herätellä opiskelijoiden luovuutta ja innovaatiokykyjä ja rikastuttaa heidän henkistä ja yhteiskunnallista elämäänsä.

Nuorten työelämään pääsystä

| 24. | korostaa heikon koulutustason ja sosiaalisen ja taloudellisen huono-osaisuuden läheistä yhteyttä. Työttömien tai ilman koulutuspaikkaa olevien nuorten määrä riippuu ratkaisevalla tavalla näistä tekijöistä. Tämän kierteen katkaiseminen on haaste paikallis- ja alueviranomaisille kaikkialla Euroopassa, ja sitä on pidettävä keskeisenä näkökohtana nyt käsiteltävänä olevassa aloitteessa. |
| --- | --- |

24.

korostaa heikon koulutustason ja sosiaalisen ja taloudellisen huono-osaisuuden läheistä yhteyttä. Työttömien tai ilman koulutuspaikkaa olevien nuorten määrä riippuu ratkaisevalla tavalla näistä tekijöistä. Tämän kierteen katkaiseminen on haaste paikallis- ja alueviranomaisille kaikkialla Euroopassa, ja sitä on pidettävä keskeisenä näkökohtana nyt käsiteltävänä olevassa aloitteessa.

| 25. | kannattaa Euroopan komission pyrkimystä taata kaikille nuorille riittävä sosiaalinen suojelu. Yksikään nuori työtilanteesta riippumatta ei saa jäädä sosiaaliturvan ulkopuolelle. |
| --- | --- |

25.

kannattaa Euroopan komission pyrkimystä taata kaikille nuorille riittävä sosiaalinen suojelu. Yksikään nuori työtilanteesta riippumatta ei saa jäädä sosiaaliturvan ulkopuolelle.

| 26. | suosittaa, että Euroopan komissio perustaa internet-portaalin esimerkkien vaihtamiseksi nuorten integroimista työmarkkinoille koskevista paikallis- ja aluetason parhaista käytänteistä. |
| --- | --- |

26.

suosittaa, että Euroopan komissio perustaa internet-portaalin esimerkkien vaihtamiseksi nuorten integroimista työmarkkinoille koskevista paikallis- ja aluetason parhaista käytänteistä.

| 27. | toteaa, että Euroopan unionin olisi kehitettävä yhdessä paikallis- ja alueyhteisöjen kanssa – sillä ne pystyvät parhaiten havaitsemaan vaikeuksissa olevat nuoret – mekanismi, jolla seurataan järjestelmällisesti työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten tilannetta ja toteutetaan jatkotoimia. |
| --- | --- |

27.

toteaa, että Euroopan unionin olisi kehitettävä yhdessä paikallis- ja alueyhteisöjen kanssa – sillä ne pystyvät parhaiten havaitsemaan vaikeuksissa olevat nuoret – mekanismi, jolla seurataan järjestelmällisesti työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten tilannetta ja toteutetaan jatkotoimia.

| 28. | kannattaa Euroopan komission ehdotusta kannustaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön ns. nuorisotakuu, jonka mukaan jokaiselle nuorelle tarjotaan yksilöllisen analyysin perusteella paikkaa työelämässä, ammatillisessa koulutuksessa tai korkeakoulutuksessa neljän kuukauden kuluessa koulun päättämisestä. |
| --- | --- |

28.

kannattaa Euroopan komission ehdotusta kannustaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön ns. nuorisotakuu, jonka mukaan jokaiselle nuorelle tarjotaan yksilöllisen analyysin perusteella paikkaa työelämässä, ammatillisessa koulutuksessa tai korkeakoulutuksessa neljän kuukauden kuluessa koulun päättämisestä.

| 29. | tukee Euroopan komission aikomusta laatia laadukas toimintakehys työharjoittelua varten, sillä työharjoittelu voi edistää merkittävästi nuorten pääsyä työelämään. Palkattomia tai alipalkkaisia harjoitteluja olisi kuitenkin mahdollisuuksien mukaan vältettävä. Eurooppalaisen kehyksen tehtävänä olisi varmistaa, että nuoret harjoittelijat saavat palkkaa ja kuuluvat sosiaalisen suojelun piiriin, jotta integroituminen yhteiskuntaan olisi mahdollista, sekä säännellä työharjoittelua suorittavien nuorten ja työharjoittelun piiriin kuuluvien yritysten oikeuksia ja velvollisuuksia. |
| --- | --- |

29.

tukee Euroopan komission aikomusta laatia laadukas toimintakehys työharjoittelua varten, sillä työharjoittelu voi edistää merkittävästi nuorten pääsyä työelämään. Palkattomia tai alipalkkaisia harjoitteluja olisi kuitenkin mahdollisuuksien mukaan vältettävä. Eurooppalaisen kehyksen tehtävänä olisi varmistaa, että nuoret harjoittelijat saavat palkkaa ja kuuluvat sosiaalisen suojelun piiriin, jotta integroituminen yhteiskuntaan olisi mahdollista, sekä säännellä työharjoittelua suorittavien nuorten ja työharjoittelun piiriin kuuluvien yritysten oikeuksia ja velvollisuuksia.

| 30. | katsoo, että Euroopan vapaaehtoistyön teemavuosi 2011 tarjoaa tilaisuuden a) havainnollistaa – muiden myönteisten näkökohtien ohella – vapaaehtoistyön arvoa nuorille keinona ammattiuran kehittämiseen sekä b) puuttua vapaaehtoistyön esteisiin ja tarpeeseen luoda asianmukaiset lainsäädännölliset puitteet vapaaehtoistyötä tekevien oikeuksien ja etujen suojelemiseksi. |
| --- | --- |

30.

katsoo, että Euroopan vapaaehtoistyön teemavuosi 2011 tarjoaa tilaisuuden a) havainnollistaa – muiden myönteisten näkökohtien ohella – vapaaehtoistyön arvoa nuorille keinona ammattiuran kehittämiseen sekä b) puuttua vapaaehtoistyön esteisiin ja tarpeeseen luoda asianmukaiset lainsäädännölliset puitteet vapaaehtoistyötä tekevien oikeuksien ja etujen suojelemiseksi.

| 31. | epäilee, onko vakinaisen ”yhden sopimuksen” käyttöönottoa koskeva Euroopan komission hanke tehokas, ja pyytää täsmällisempiä tietoja koeajan pituudesta ja nuorille maksettavasta erityisestä vähimmäistulosta. Tällainen sopimus, jonka hyöty nuorten työllistymisen kannalta on hyvin epävarma, uhkaa pikemminkin heikentää heidän mahdollisuuksiaan päästä työelämään ja luoda kaksiportaiset työmarkkinat. |
| --- | --- |

31.

epäilee, onko vakinaisen ”yhden sopimuksen” käyttöönottoa koskeva Euroopan komission hanke tehokas, ja pyytää täsmällisempiä tietoja koeajan pituudesta ja nuorille maksettavasta erityisestä vähimmäistulosta. Tällainen sopimus, jonka hyöty nuorten työllistymisen kannalta on hyvin epävarma, uhkaa pikemminkin heikentää heidän mahdollisuuksiaan päästä työelämään ja luoda kaksiportaiset työmarkkinat.

| 32. | kannattaa Euroopan komission ”eka Eures-työpaikka” -pilottihanketta, joka auttaa nuoria löytämään työpaikan jostakin 27 jäsenvaltiosta. Hankkeeseen olisi otettava mukaan nuorisotyötä tekevät yhdistykset sekä paikallis- ja alueyhteisöt. |
| --- | --- |

32.

kannattaa Euroopan komission ”eka Eures-työpaikka” -pilottihanketta, joka auttaa nuoria löytämään työpaikan jostakin 27 jäsenvaltiosta. Hankkeeseen olisi otettava mukaan nuorisotyötä tekevät yhdistykset sekä paikallis- ja alueyhteisöt.

| 33. | on tyytyväinen, että luku- ja kirjoitustaidon korkean tason asiantuntijaryhmän perustaminen on otettu ensisijaiseksi toimeksi. Ryhmään olisi otettava mukaan paikallis- ja aluetasoa edustavia asiantuntijoita jakamaan ruohonjuuritason kokemuksia. Kuten alueiden komitea lukutaidottomuudesta antamassaan oma-aloitteisessa lausunnossa (3) muistuttaa, hyvien käytäntöjen vaihto on keskeisen tärkeää EU:n tasolla ja erityisesti niiden paikallis- ja alueviranomaisten välillä, jotka ovat kehittäneet ongelman torjuntaan tähtääviä strategioita. |
| --- | --- |

33.

on tyytyväinen, että luku- ja kirjoitustaidon korkean tason asiantuntijaryhmän perustaminen on otettu ensisijaiseksi toimeksi. Ryhmään olisi otettava mukaan paikallis- ja aluetasoa edustavia asiantuntijoita jakamaan ruohonjuuritason kokemuksia. Kuten alueiden komitea lukutaidottomuudesta antamassaan oma-aloitteisessa lausunnossa (3) muistuttaa, hyvien käytäntöjen vaihto on keskeisen tärkeää EU:n tasolla ja erityisesti niiden paikallis- ja alueviranomaisten välillä, jotka ovat kehittäneet ongelman torjuntaan tähtääviä strategioita.

EU-varojen käytöstä

| 34. | puoltaa sitä, että jäsenvaltiot sekä paikallis- ja alueyhteisöt käyttävät Euroopan sosiaalirahaston varoja joustavasti nuorten auttamiseen. Tämä on tärkeää erityisesti Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamisen kannalta. Rahastoa olisi hyödynnettävä parhaalla mahdollisella tavalla ja olisi huolehdittava siitä, että sen tarjoamat mahdollisuudet tunnetaan. Muut, ei (etupäässä) työllistymiskykyyn suunnatut unionin tukiohjelmat (esimerkiksi elinikäisen oppimisen ohjelma) tulisi aloitteessa mainittujen tavoitteiden saavuttamiseksi säilyttää sellaisenaan, sillä koulutus ei rajoitu työllistymiskyvyn parantamiseen. |
| --- | --- |

34.

puoltaa sitä, että jäsenvaltiot sekä paikallis- ja alueyhteisöt käyttävät Euroopan sosiaalirahaston varoja joustavasti nuorten auttamiseen. Tämä on tärkeää erityisesti Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamisen kannalta. Rahastoa olisi hyödynnettävä parhaalla mahdollisella tavalla ja olisi huolehdittava siitä, että sen tarjoamat mahdollisuudet tunnetaan. Muut, ei (etupäässä) työllistymiskykyyn suunnatut unionin tukiohjelmat (esimerkiksi elinikäisen oppimisen ohjelma) tulisi aloitteessa mainittujen tavoitteiden saavuttamiseksi säilyttää sellaisenaan, sillä koulutus ei rajoitu työllistymiskyvyn parantamiseen.

| 35. | toteaa, että nuorten liikkuvuutta edistetään monissa EU:n ohjelmissa (elinikäisen oppimisen ohjelma, Erasmus Mundus, Youth in Action ja Kansalaisten Eurooppa). Ohjelmat voisivat kohdistua myös nuoria ohjaaviin opettajiin, kasvattajiin ja sosiaalityöntekijöihin, joilta nuoret usein saavat kimmokkeen liikkuvuuden harjoittamiseen. |
| --- | --- |

35.

toteaa, että nuorten liikkuvuutta edistetään monissa EU:n ohjelmissa (elinikäisen oppimisen ohjelma, Erasmus Mundus, Youth in Action ja Kansalaisten Eurooppa). Ohjelmat voisivat kohdistua myös nuoria ohjaaviin opettajiin, kasvattajiin ja sosiaalityöntekijöihin, joilta nuoret usein saavat kimmokkeen liikkuvuuden harjoittamiseen.

| 36. | katsoo, kuten AK:n lausunnossa aiheesta ”Vihreä kirja: edistetään nuorten oppimiseen liittyvää liikkumista” on todettu, että paikallis- ja alueviranomaisten olennainen rooli nuorten oppimiseen liittyvän liikkuvuuden edistämisessä olisi ehdottomasti otettava huomioon laadittaessa kaikista koulutukseen liittyvää liikkuvuutta edistävistä ohjelmista arviota, jonka perusteella esitetään vuonna 2011 säädösehdotuksia ja uutta rahoituskehystä vuoden 2013 jälkeiselle ajalle. Paikallis- ja alueviranomaiset hoitavat usein tiedotus- ja neuvontatehtäviä ja tuovat liikkuvuusmahdollisuuksia esille sekä tarjoavat myös merkittävää rahoitustukea. Myös ohjelmien hallinnollisia muodollisuuksia olisi karsittava. |
| --- | --- |

36.

katsoo, kuten AK:n lausunnossa aiheesta ”Vihreä kirja: edistetään nuorten oppimiseen liittyvää liikkumista” on todettu, että paikallis- ja alueviranomaisten olennainen rooli nuorten oppimiseen liittyvän liikkuvuuden edistämisessä olisi ehdottomasti otettava huomioon laadittaessa kaikista koulutukseen liittyvää liikkuvuutta edistävistä ohjelmista arviota, jonka perusteella esitetään vuonna 2011 säädösehdotuksia ja uutta rahoituskehystä vuoden 2013 jälkeiselle ajalle. Paikallis- ja alueviranomaiset hoitavat usein tiedotus- ja neuvontatehtäviä ja tuovat liikkuvuusmahdollisuuksia esille sekä tarjoavat myös merkittävää rahoitustukea. Myös ohjelmien hallinnollisia muodollisuuksia olisi karsittava.

Toimintaohjelman ja tiedonannon symbolisista aloitteista

| 37. | kannattaa ”Nuoret liikkeellä” -kortin käyttöönottoa. Tällainen symbolinen aloite voi tehdä koko hankkeesta suositumman ja vahvistaa Euroopan unioniin kuulumisen tunnetta. Korttiin olisi kuitenkin liitettävä todellisia etuja, eikä se saisi kilpailla muiden korttien, kuten kansainvälisen ISIC-opiskelijakortin tai Euroopan nuorisokorttijärjestön (EYCA) eurooppalaisen nuorisokortin kanssa, vaan eurooppalainen nuorisokortti voisi olla uuden kortin pohjana. Nuorten liikkuvuutta voitaisiin edistää esimerkiksi antamalla tuntuvia alennuksia nuorille tarkoitetuista matkoista ja majoituksista Euroopan unionin alueella. |
| --- | --- |

37.

kannattaa ”Nuoret liikkeellä” -kortin käyttöönottoa. Tällainen symbolinen aloite voi tehdä koko hankkeesta suositumman ja vahvistaa Euroopan unioniin kuulumisen tunnetta. Korttiin olisi kuitenkin liitettävä todellisia etuja, eikä se saisi kilpailla muiden korttien, kuten kansainvälisen ISIC-opiskelijakortin tai Euroopan nuorisokorttijärjestön (EYCA) eurooppalaisen nuorisokortin kanssa, vaan eurooppalainen nuorisokortti voisi olla uuden kortin pohjana. Nuorten liikkuvuutta voitaisiin edistää esimerkiksi antamalla tuntuvia alennuksia nuorille tarkoitetuista matkoista ja majoituksista Euroopan unionin alueella.

| 38. | korostaa, että tulevaan ”eurooppalaiseen osaamispassiin” olisi yhdistettävä erilaisia jo käynnissä olevia hankkeita, kuten Europass (yhteisen eurooppalaisen mallin mukainen ansioluettelo). Hankkeiden hajanaisuus heikentää mahdollisuuksia päästä tavoitteeseen, joka on liikkuvuuden helpottuminen sen ansiosta, että eri alojen osaaminen tunnustetaan kaikissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

38.

korostaa, että tulevaan ”eurooppalaiseen osaamispassiin” olisi yhdistettävä erilaisia jo käynnissä olevia hankkeita, kuten Europass (yhteisen eurooppalaisen mallin mukainen ansioluettelo). Hankkeiden hajanaisuus heikentää mahdollisuuksia päästä tavoitteeseen, joka on liikkuvuuden helpottuminen sen ansiosta, että eri alojen osaaminen tunnustetaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Bryssel 27. tammikuuta 2011

Alueiden komitean puheenjohtaja

Mercedes BRESSO

---

(1)  Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Vihreä kirja: edistetään nuorten oppimiseen liittyvää liikkuvuutta”, CdR 246/2009.

1

(2)  Vihreä kirja – Riittävien, kestävien ja turvattujen eurooppalaisten eläkejärjestelmien kehittäminen, KOM(2010)365 lopullinen.

2

(3)  Alueiden komitean lausunto aiheesta ”(Uus)lukutaidottomuuden vähentäminen – Kunnianhimoisen eurooppalaisen strategian kehittäminen syrjäytymisen torjumiseksi ja henkilökohtaisen kehityksen edistämiseksi”, CdR 193/2009.

3

---

| 2.4.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 104/31 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 104/31

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Eurooppalainen elokuva digitaaliajalla”

2011/C 104/07

ALUEIDEN KOMITEA

| — | toteaa, että kulttuuriteollisuus edistää osaltaan merkittävästi paikallis- ja aluekehitystä lisäämällä Euroopan alueiden houkuttelevuutta, kehittämällä kestävyysperiaatteiden mukaista matkailua ja luomalla uusia työllistymismahdollisuuksia. |
| --- | --- |

—

toteaa, että kulttuuriteollisuus edistää osaltaan merkittävästi paikallis- ja aluekehitystä lisäämällä Euroopan alueiden houkuttelevuutta, kehittämällä kestävyysperiaatteiden mukaista matkailua ja luomalla uusia työllistymismahdollisuuksia.

| — | katsoo, että monet pienet elokuvateatterit ovat vaarassa kadota raskaiden taloudellisten rasitteiden johdosta, ja kehottaa yhteistyöhön eurooppalaisen kulttuuriperinnön säilymisen ja elokuva-alan suojelun varmistamiseksi. |
| --- | --- |

—

katsoo, että monet pienet elokuvateatterit ovat vaarassa kadota raskaiden taloudellisten rasitteiden johdosta, ja kehottaa yhteistyöhön eurooppalaisen kulttuuriperinnön säilymisen ja elokuva-alan suojelun varmistamiseksi.

| — | korostaa, että on otettava huomioon elokuva-alan niin taloudellinen kuin kulttuurinenkin rooli. Elokuvasektori on elinkeinoala, jolla on huomattava merkitys kehitystä, kilpailukykyä ja työllisyyttä ajatellen. Sillä on myös ratkaiseva rooli paikallisen ja alueellisen kulttuuri-identiteetin ja moninaisuuden säilyttämisen ja edistämisen kannalta. Näiden erityispiirteidensä ansiosta ala vaikuttaa myös oleellisesti eurooppalaisten sosiaalisten arvojen kehittymiseen ja demokraattisten yhteiskuntien toimintaan, koska audiovisuaalisilla teoksilla voi olla merkittävä rooli eurooppalaisen identiteetin muodostamisessa. |
| --- | --- |

—

korostaa, että on otettava huomioon elokuva-alan niin taloudellinen kuin kulttuurinenkin rooli. Elokuvasektori on elinkeinoala, jolla on huomattava merkitys kehitystä, kilpailukykyä ja työllisyyttä ajatellen. Sillä on myös ratkaiseva rooli paikallisen ja alueellisen kulttuuri-identiteetin ja moninaisuuden säilyttämisen ja edistämisen kannalta. Näiden erityispiirteidensä ansiosta ala vaikuttaa myös oleellisesti eurooppalaisten sosiaalisten arvojen kehittymiseen ja demokraattisten yhteiskuntien toimintaan, koska audiovisuaalisilla teoksilla voi olla merkittävä rooli eurooppalaisen identiteetin muodostamisessa.

| — | korostaa, että digitaaliaikaan siirtyminen tarjoaa Euroopalle uusia mahdollisuuksia luoda kytköksiä eri alueiden välille siten, että alueet vaihtavat audiovisuaalisia teoksia ja tutkivat uusia tapoja luoda yhteyksiä ja vaihtaa sisältöjä. Tämä siirtyminen saattaa antaa tilaisuuden houkutella uutta yleisöä, hyödyntää vaihtoehtoisia sisältöjä, tarjota uusia palveluita sekä lisätä eri alueiden sisältöjen tunnettuutta. |
| --- | --- |

—

korostaa, että digitaaliaikaan siirtyminen tarjoaa Euroopalle uusia mahdollisuuksia luoda kytköksiä eri alueiden välille siten, että alueet vaihtavat audiovisuaalisia teoksia ja tutkivat uusia tapoja luoda yhteyksiä ja vaihtaa sisältöjä. Tämä siirtyminen saattaa antaa tilaisuuden houkutella uutta yleisöä, hyödyntää vaihtoehtoisia sisältöjä, tarjota uusia palveluita sekä lisätä eri alueiden sisältöjen tunnettuutta.

| Esittelijä | : | Malcolm Mifsud (MT, PPE), Pietán kaupunginjohtaja |
| --- | --- | --- |
| Viiteasiakirja | : | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle eurooppalaisen elokuvan mahdollisuuksista ja haasteista digitaaliajalla
  KOM(2010) 487 lopullinen |

Esittelijä

:

Malcolm Mifsud (MT, PPE), Pietán kaupunginjohtaja

Viiteasiakirja

:

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle eurooppalaisen elokuvan mahdollisuuksista ja haasteista digitaaliajalla

KOM(2010) 487 lopullinen

ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio painottaa paikallis- ja alueviranomaisten merkittävää roolia Euroopan elokuva-alan digitalisointiprosessissa. Ensinnäkin elokuvateattereilla on merkittävä yhteiskunnallinen ja kulttuurinen tehtävä kunnissa ja maaseutualueilla, sillä ne ovat usein yhteisöjen ainoita kulttuuritarjontapaikkoja. Toiseksi huomattavan monet Euroopan elokuvateatterit (erityisesti yksisaliset elokuvateatterit) ovat kunnallisessa omistuksessa. |
| --- | --- |

1.

on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio painottaa paikallis- ja alueviranomaisten merkittävää roolia Euroopan elokuva-alan digitalisointiprosessissa. Ensinnäkin elokuvateattereilla on merkittävä yhteiskunnallinen ja kulttuurinen tehtävä kunnissa ja maaseutualueilla, sillä ne ovat usein yhteisöjen ainoita kulttuuritarjontapaikkoja. Toiseksi huomattavan monet Euroopan elokuvateatterit (erityisesti yksisaliset elokuvateatterit) ovat kunnallisessa omistuksessa.

| 2. | toteaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla on avainrooli kulttuurin edistämisessä ja korostamisessa, erityisesti kun kyse on kulttuuriperinnön vaalimisesta ja taiteellisen innovoinnin tukemisesta. |
| --- | --- |

2.

toteaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla on avainrooli kulttuurin edistämisessä ja korostamisessa, erityisesti kun kyse on kulttuuriperinnön vaalimisesta ja taiteellisen innovoinnin tukemisesta.

| 3. | toteaa, että kulttuuriteollisuus edistää osaltaan merkittävästi paikallis- ja aluekehitystä lisäämällä Euroopan alueiden houkuttelevuutta, kehittämällä kestävyysperiaatteiden mukaista matkailua ja luomalla uusia työllistymismahdollisuuksia. |
| --- | --- |

3.

toteaa, että kulttuuriteollisuus edistää osaltaan merkittävästi paikallis- ja aluekehitystä lisäämällä Euroopan alueiden houkuttelevuutta, kehittämällä kestävyysperiaatteiden mukaista matkailua ja luomalla uusia työllistymismahdollisuuksia.

| 4. | katsoo, että monet pienet elokuvateatterit ovat vaarassa kadota raskaiden taloudellisten rasitteiden johdosta, ja kehottaa yhteistyöhön eurooppalaisen kulttuuriperinnön säilymisen ja elokuva-alan suojelun varmistamiseksi. |
| --- | --- |

4.

katsoo, että monet pienet elokuvateatterit ovat vaarassa kadota raskaiden taloudellisten rasitteiden johdosta, ja kehottaa yhteistyöhön eurooppalaisen kulttuuriperinnön säilymisen ja elokuva-alan suojelun varmistamiseksi.

| 5. | painottaa, että ilman unioni-, jäsenvaltio- sekä paikallis- ja alueviranomaistason julkisia toimia eurooppalaisten teosten kilpailukyky ja levitys vaarantuisivat ja Euroopan kansojen moniarvoisuus sekä kielellinen ja kulttuurinen monimuotoisuus vähenisivät. |
| --- | --- |

5.

painottaa, että ilman unioni-, jäsenvaltio- sekä paikallis- ja alueviranomaistason julkisia toimia eurooppalaisten teosten kilpailukyky ja levitys vaarantuisivat ja Euroopan kansojen moniarvoisuus sekä kielellinen ja kulttuurinen monimuotoisuus vähenisivät.

| 6. | kannattaa Euroopan komission ajatusta suunnitella uusi Media-ohjelma, jotta tuettaisiin eurooppalaisten elokuvateattereiden siirtymistä digitaaliaikaan, sillä juuri niissä näytetään valtaosa eurooppalaisista elokuvista. |
| --- | --- |

6.

kannattaa Euroopan komission ajatusta suunnitella uusi Media-ohjelma, jotta tuettaisiin eurooppalaisten elokuvateattereiden siirtymistä digitaaliaikaan, sillä juuri niissä näytetään valtaosa eurooppalaisista elokuvista.

I   POLIITTISET SUOSITUKSET

Yleishuomioita

| 7. | toteaa, että tiedonannossa ehdotetut toimet eivät sellaisenaan näytä olevan ongelmallisia toissijaisuus- tai suhteellisuusperiaatteen noudattamisen kannalta. Alue- ja paikallisviranomaisille on kuitenkin annettava keskeinen asema niiden toimenpiteiden suunnittelussa, täytäntöönpanossa ja hallinnoinnissa, joilla pieniä elokuvateattereita autetaan hyötymään digitaalivallankumouksesta. |
| --- | --- |

7.

toteaa, että tiedonannossa ehdotetut toimet eivät sellaisenaan näytä olevan ongelmallisia toissijaisuus- tai suhteellisuusperiaatteen noudattamisen kannalta. Alue- ja paikallisviranomaisille on kuitenkin annettava keskeinen asema niiden toimenpiteiden suunnittelussa, täytäntöönpanossa ja hallinnoinnissa, joilla pieniä elokuvateattereita autetaan hyötymään digitaalivallankumouksesta.

| 8. | katsoo, että elokuvateattereiden digitalisoinnin EU-ulottuvuus on merkittävä, ja toivoisi siksi, että seuraavilla tiedonannossa yksilöidyillä aloilla noudatettaisiin johdonmukaista poliittista lähestymistapaa:






  — | standardointi |
| --- | --- | --- |

8.

katsoo, että elokuvateattereiden digitalisoinnin EU-ulottuvuus on merkittävä, ja toivoisi siksi, että seuraavilla tiedonannossa yksilöidyillä aloilla noudatettaisiin johdonmukaista poliittista lähestymistapaa:

—

standardointi

| — | elokuvien kerääminen ja säilyttäminen digitaalimuodossa |
| --- | --- |

—

elokuvien kerääminen ja säilyttäminen digitaalimuodossa

| — | digitalisoinnin alueellinen tuki |
| --- | --- |

—

digitalisoinnin alueellinen tuki

| — | yhteensopivuus perussopimuksen määräysten kanssa |
| --- | --- |

—

yhteensopivuus perussopimuksen määräysten kanssa

| — | eurooppalaisten elokuvien esittäjille annettava tuki, jonka tarkoituksena on kannustaa luomaan erityinen yhteistyösuhde paikallis- ja alueviranomaisiin taide- ja kulttuuritoiminnan edistämiseksi |
| --- | --- |

—

eurooppalaisten elokuvien esittäjille annettava tuki, jonka tarkoituksena on kannustaa luomaan erityinen yhteistyösuhde paikallis- ja alueviranomaisiin taide- ja kulttuuritoiminnan edistämiseksi

| — | rahoituksen saatavuus. |
| --- | --- |

—

rahoituksen saatavuus.

| 9. | muistuttaa, että kulttuuriulottuvuutta on vahvistettu perussopimuksissa sisällyttämällä EU:n tavoitteisiin ”kulttuurien ja kielten rikkauden ja monimuotoisuuden” kunnioittaminen sekä tae ”Euroopan kulttuuriperinnön vaalimisesta ja kehittämisestä” (1). |
| --- | --- |

9.

muistuttaa, että kulttuuriulottuvuutta on vahvistettu perussopimuksissa sisällyttämällä EU:n tavoitteisiin ”kulttuurien ja kielten rikkauden ja monimuotoisuuden” kunnioittaminen sekä tae ”Euroopan kulttuuriperinnön vaalimisesta ja kehittämisestä” (1).

| 10. | tähdentää, että Euroopan digitaalistrategian (2) täytäntöönpano vaatii merkittävää asennemuutosta kaikkialla Euroopassa ja edellyttää suorien viestintäkanavien käyttöönottamista hankkeiden tulosten levittämiseksi ja hyödyntämiseksi paikallistasolla. |
| --- | --- |

10.

tähdentää, että Euroopan digitaalistrategian (2) täytäntöönpano vaatii merkittävää asennemuutosta kaikkialla Euroopassa ja edellyttää suorien viestintäkanavien käyttöönottamista hankkeiden tulosten levittämiseksi ja hyödyntämiseksi paikallistasolla.

Eurooppalainen elokuva kulttuuriperintönä

| 11. | korostaa elokuvan tärkeää kulttuuritehtävää; se kykenee tavoittamaan maan kulttuuriperinnön ja esittämään sen viihdyttävässä muodossa (3). Elokuvalla on keskeinen merkitys, koska se tuo esiin lukuisten sukupolvien ja kansojen historiaa, taidetta, kulttuuria ja elämäntapoja. Eurooppalaiset elokuvat ilmentävät ennen kaikkea Euroopan kansojen ainutlaatuista kulttuuria ja sivilisaatiota, jotka vaihtelevat maittain ja sukupolvittain. |
| --- | --- |

11.

korostaa elokuvan tärkeää kulttuuritehtävää; se kykenee tavoittamaan maan kulttuuriperinnön ja esittämään sen viihdyttävässä muodossa (3). Elokuvalla on keskeinen merkitys, koska se tuo esiin lukuisten sukupolvien ja kansojen historiaa, taidetta, kulttuuria ja elämäntapoja. Eurooppalaiset elokuvat ilmentävät ennen kaikkea Euroopan kansojen ainutlaatuista kulttuuria ja sivilisaatiota, jotka vaihtelevat maittain ja sukupolvittain.

| 12. | painottaa, että jokaisella on oikeus osallistua yhteisön kulttuurielämään ja nauttia taiteista. Elokuva kykenee taiteellisena ilmaisuvälineenä lisäksi luomaan siltoja taiteilijoiden ja katsojien välille. Elokuvataide auttaa ihmisiä hyväksymään toinen toisensa, jakamaan samoja inhimillisiä kokemuksia sekä rakentamaan eurooppalaista identiteettiä. |
| --- | --- |

12.

painottaa, että jokaisella on oikeus osallistua yhteisön kulttuurielämään ja nauttia taiteista. Elokuva kykenee taiteellisena ilmaisuvälineenä lisäksi luomaan siltoja taiteilijoiden ja katsojien välille. Elokuvataide auttaa ihmisiä hyväksymään toinen toisensa, jakamaan samoja inhimillisiä kokemuksia sekä rakentamaan eurooppalaista identiteettiä.

| 13. | korostaa elokuvan roolia eurooppalaisen identiteetin rakentamisessa ja alueiden integroimisessa. Elokuva on taiteellisen ja kulttuurisen luonteensa johdosta integroiva tekijä. Se tavoittaa ihmiset kaikkialla Euroopassa ja lähentää heitä mahdollistamalla yhteiset kokemukset. Syrjäisten ja/tai pienten kylien, kaupunkien ja alueiden elokuvateatterit ovat toisinaan kyseisten yhteisöjen ainoita kulttuuritarjontapaikkoja. AK katsookin, että säilyttämällä Euroopan elokuvateatterit voidaan Euroopan yhdentymistä edistää merkittävästi Euroopan syrjäisillä alueilla. |
| --- | --- |

13.

korostaa elokuvan roolia eurooppalaisen identiteetin rakentamisessa ja alueiden integroimisessa. Elokuva on taiteellisen ja kulttuurisen luonteensa johdosta integroiva tekijä. Se tavoittaa ihmiset kaikkialla Euroopassa ja lähentää heitä mahdollistamalla yhteiset kokemukset. Syrjäisten ja/tai pienten kylien, kaupunkien ja alueiden elokuvateatterit ovat toisinaan kyseisten yhteisöjen ainoita kulttuuritarjontapaikkoja. AK katsookin, että säilyttämällä Euroopan elokuvateatterit voidaan Euroopan yhdentymistä edistää merkittävästi Euroopan syrjäisillä alueilla.

| 14. | toteaa, että elokuvateattereilla on merkittävä tehtävä kaupungeissa sekä syrjäisillä alueilla, sillä ne tarjoavat katsojille mahdollisuuden nähdä eurooppalaisia audiovisuaalisia sisältöjä. |
| --- | --- |

14.

toteaa, että elokuvateattereilla on merkittävä tehtävä kaupungeissa sekä syrjäisillä alueilla, sillä ne tarjoavat katsojille mahdollisuuden nähdä eurooppalaisia audiovisuaalisia sisältöjä.

Eurooppalainen elokuva kulttuurialana

| 15. | toteaa, että kulttuuriteollisuus on erittäin dynaaminen, kun ajatellaan taloudellista toimintaa ja työpaikkojen luomista EU:ssa, ja että sillä näin ollen voi olla Euroopassa merkittävä rooli taloudellisten ja sosiaalisten tavoitteiden saavuttamisessa paikallis- ja aluetasolla. |
| --- | --- |

15.

toteaa, että kulttuuriteollisuus on erittäin dynaaminen, kun ajatellaan taloudellista toimintaa ja työpaikkojen luomista EU:ssa, ja että sillä näin ollen voi olla Euroopassa merkittävä rooli taloudellisten ja sosiaalisten tavoitteiden saavuttamisessa paikallis- ja aluetasolla.

| 16. | muistuttaa, että elokuva-alaan voidaan soveltaa aiheesta ”Kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden mahdollisuudet käyttöön” laaditun vihreän kirjan määritelmää (4) kulttuuriteollisuudesta, jolla tarkoitetaan ”tuotannonaloja, jotka tuottavat ja levittävät sellaisia hyödykkeitä ja palveluja, joiden katsotaan kehittämishetkellään erityisen laatunsa, käyttönsä tai tarkoituksensa kannalta ilmentävän tai välittävän kulttuuri-ilmaisuja niiden mahdollisesta kaupallisesta arvosta riippumatta. Perinteisten taidealojen (esittävät taiteet, kuvataiteet, kulttuuriperintö, julkinen sektori mukaan luettuna) ohella määritelmä kattaa elokuvan, DVD:n ja videon, television ja radion, videopelit, uuden median, musiikin sekä kirjat ja lehdet. Käsitteen määrittely kytkeytyy kulttuuri-ilmaisuihin vuodelta 2005 olevan kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemista ja edistämistä koskevan Unescon yleissopimuksen puitteissa.” |
| --- | --- |

16.

muistuttaa, että elokuva-alaan voidaan soveltaa aiheesta ”Kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden mahdollisuudet käyttöön” laaditun vihreän kirjan määritelmää (4) kulttuuriteollisuudesta, jolla tarkoitetaan ”tuotannonaloja, jotka tuottavat ja levittävät sellaisia hyödykkeitä ja palveluja, joiden katsotaan kehittämishetkellään erityisen laatunsa, käyttönsä tai tarkoituksensa kannalta ilmentävän tai välittävän kulttuuri-ilmaisuja niiden mahdollisesta kaupallisesta arvosta riippumatta. Perinteisten taidealojen (esittävät taiteet, kuvataiteet, kulttuuriperintö, julkinen sektori mukaan luettuna) ohella määritelmä kattaa elokuvan, DVD:n ja videon, television ja radion, videopelit, uuden median, musiikin sekä kirjat ja lehdet. Käsitteen määrittely kytkeytyy kulttuuri-ilmaisuihin vuodelta 2005 olevan kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemista ja edistämistä koskevan Unescon yleissopimuksen puitteissa.”

| 17. | painottaa, että vankan kulttuuriteollisuuden avulla voidaan kehittää kulttuurialan ja muiden alojen (tieto- ja viestintätekniikka, tutkimus, matkailu, työmarkkinat jne.) luovia kumppanuuksia kulttuuriin ja luovuuteen tehtyjen investointien sosiaalisten ja taloudellisten vaikutusten vahvistamiseksi erityisesti, kun on kyse kasvun ja työllisyyden edistämisestä sekä alueiden ja kaupunkien kehittämisestä ja houkuttavuudesta. |
| --- | --- |

17.

painottaa, että vankan kulttuuriteollisuuden avulla voidaan kehittää kulttuurialan ja muiden alojen (tieto- ja viestintätekniikka, tutkimus, matkailu, työmarkkinat jne.) luovia kumppanuuksia kulttuuriin ja luovuuteen tehtyjen investointien sosiaalisten ja taloudellisten vaikutusten vahvistamiseksi erityisesti, kun on kyse kasvun ja työllisyyden edistämisestä sekä alueiden ja kaupunkien kehittämisestä ja houkuttavuudesta.

| 18. | esittää, että – kun otetaan huomioon digitaalivallankumouksen tuomat haasteet sekä nykyinen rahoituskriisi – sidosryhmät tekisivät jatkuvaa yhteistyötä saadakseen tukea tilanteissa, joissa markkinat toimivat puutteellisesti. |
| --- | --- |

18.

esittää, että – kun otetaan huomioon digitaalivallankumouksen tuomat haasteet sekä nykyinen rahoituskriisi – sidosryhmät tekisivät jatkuvaa yhteistyötä saadakseen tukea tilanteissa, joissa markkinat toimivat puutteellisesti.

Eurooppalaisen kulttuuriperinnön säilyttäminen elokuva-alan avulla

| 19. | kiinnittää huomiota siihen, että digitaalivallankumouksen ja rahoituskriisin vaikutukset Euroopan elokuva-alaan voivat paikallis- ja aluetasolla muuttaa alaa pysyvästi. Seurauksena voi jopa olla, että yksisaliset elokuvateatterit katoavat markkinoilta (5). AK kehottaa kokoamaan yhteen resurssit yli kansallisten ja alueellisten rajojen kulttuuriin kohdistuvien uhkien torjumiseksi. |
| --- | --- |

19.

kiinnittää huomiota siihen, että digitaalivallankumouksen ja rahoituskriisin vaikutukset Euroopan elokuva-alaan voivat paikallis- ja aluetasolla muuttaa alaa pysyvästi. Seurauksena voi jopa olla, että yksisaliset elokuvateatterit katoavat markkinoilta (5). AK kehottaa kokoamaan yhteen resurssit yli kansallisten ja alueellisten rajojen kulttuuriin kohdistuvien uhkien torjumiseksi.

| 20. | kannustaa paikallis-, alue-, jäsenvaltio- ja unionitason viranomaisia yhteisiin ponnistuksiin ja kehottaa kulttuuriperinnön hallinnoijia, aluesuunnittelijoita ja päätöksentekijöitä ryhtymään kiireellisesti yhteistyöhön. |
| --- | --- |

20.

kannustaa paikallis-, alue-, jäsenvaltio- ja unionitason viranomaisia yhteisiin ponnistuksiin ja kehottaa kulttuuriperinnön hallinnoijia, aluesuunnittelijoita ja päätöksentekijöitä ryhtymään kiireellisesti yhteistyöhön.

Elokuva-alan suojeleminen

| 21. | korostaa, että on otettava huomioon elokuva-alan niin taloudellinen kuin kulttuurinenkin rooli. Elokuvasektori on elinkeinoala, jolla on huomattava merkitys kehitystä, kilpailukykyä ja työllisyyttä ajatellen. Sillä on myös ratkaiseva rooli paikallisen ja alueellisen kulttuuri-identiteetin ja moninaisuuden säilyttämisen ja edistämisen kannalta. Näiden erityispiirteidensä ansiosta ala vaikuttaa myös oleellisesti eurooppalaisten sosiaalisten arvojen kehittymiseen ja demokraattisten yhteiskuntien toimintaan, koska audiovisuaalisilla teoksilla voi olla merkittävä rooli eurooppalaisen identiteetin muodostamisessa (6). |
| --- | --- |

21.

korostaa, että on otettava huomioon elokuva-alan niin taloudellinen kuin kulttuurinenkin rooli. Elokuvasektori on elinkeinoala, jolla on huomattava merkitys kehitystä, kilpailukykyä ja työllisyyttä ajatellen. Sillä on myös ratkaiseva rooli paikallisen ja alueellisen kulttuuri-identiteetin ja moninaisuuden säilyttämisen ja edistämisen kannalta. Näiden erityispiirteidensä ansiosta ala vaikuttaa myös oleellisesti eurooppalaisten sosiaalisten arvojen kehittymiseen ja demokraattisten yhteiskuntien toimintaan, koska audiovisuaalisilla teoksilla voi olla merkittävä rooli eurooppalaisen identiteetin muodostamisessa (6).

| 22. | varoittaa pienten ja itsenäisten taide-elokuvateattereiden sekä syrjäisillä maaseutualueilla sijaitsevien elokuvateattereiden katoamisesta. Tällaisten elokuvateattereiden haasteet tämän siirtymisen yhteydessä ovat suuremmat, ja digitaalinen elokuva uhkaa niiden olemassaoloa. |
| --- | --- |

22.

varoittaa pienten ja itsenäisten taide-elokuvateattereiden sekä syrjäisillä maaseutualueilla sijaitsevien elokuvateattereiden katoamisesta. Tällaisten elokuvateattereiden haasteet tämän siirtymisen yhteydessä ovat suuremmat, ja digitaalinen elokuva uhkaa niiden olemassaoloa.

| 23. | kannattaa siksi ratkaisua, jossa otetaan huomioon sekä kaupunki- että maaseutualueet Euroopan kulttuurisen monimuotoisuuden vaalimiseksi. |
| --- | --- |

23.

kannattaa siksi ratkaisua, jossa otetaan huomioon sekä kaupunki- että maaseutualueet Euroopan kulttuurisen monimuotoisuuden vaalimiseksi.

| 24. | korostaa, että tarvitaan tehokkaita julkisia toimia, joiden yhteydessä myönnetään, että kulttuuriteollisuus ja luovan alan teollisuus tarjoavat sisällön tieto- ja viestintätekniikkaan ja edistävät näin osaltaan niiden jatkokehittämistä (7). |
| --- | --- |

24.

korostaa, että tarvitaan tehokkaita julkisia toimia, joiden yhteydessä myönnetään, että kulttuuriteollisuus ja luovan alan teollisuus tarjoavat sisällön tieto- ja viestintätekniikkaan ja edistävät näin osaltaan niiden jatkokehittämistä (7).

Digitaaliseen elokuvaan siirtymisen rahoitus ja toteutus

| 25. | peräänkuuluttaa dynaamista, yhdennettyä ja helppokäyttöistä viestintästrategiaa tietojen välittämiseksi saatavilla olevasta julkisesta tuesta sekä toiminnassa olevista kumppanuushankkeista ja mahdollisesta levittämisestä ja painottaa tarvetta pitää alue- ja paikallisviranomaiset jatkuvasti ajan tasalla Euroopan unionissa tapahtuvasta kehityksestä, sillä paikallis- ja alueviranomaisilla on ratkaiseva rooli tietojen tunnetuksi tekemisessä ja levittämisessä eri alueille. |
| --- | --- |

25.

peräänkuuluttaa dynaamista, yhdennettyä ja helppokäyttöistä viestintästrategiaa tietojen välittämiseksi saatavilla olevasta julkisesta tuesta sekä toiminnassa olevista kumppanuushankkeista ja mahdollisesta levittämisestä ja painottaa tarvetta pitää alue- ja paikallisviranomaiset jatkuvasti ajan tasalla Euroopan unionissa tapahtuvasta kehityksestä, sillä paikallis- ja alueviranomaisilla on ratkaiseva rooli tietojen tunnetuksi tekemisessä ja levittämisessä eri alueille.

| 26. | korostaa, että on olennaista edistää median aktiivista ja luovaa hyödyntämistä etenkin soveltamalla tarvittavia teknisiä ja kädentaitoja, valmiuksia ja tietoja käytännön hankkeissa. Huomiota tulee kiinnittää erityisesti audiovisuaaliseen viestintään sekä audiovisuaalisten sisältöjen luomiseen, esittämiseen ja levittämiseen digitaalitekniikan avulla (8). |
| --- | --- |

26.

korostaa, että on olennaista edistää median aktiivista ja luovaa hyödyntämistä etenkin soveltamalla tarvittavia teknisiä ja kädentaitoja, valmiuksia ja tietoja käytännön hankkeissa. Huomiota tulee kiinnittää erityisesti audiovisuaaliseen viestintään sekä audiovisuaalisten sisältöjen luomiseen, esittämiseen ja levittämiseen digitaalitekniikan avulla (8).

| 27. | toteaa, että nykyinen VPF-malli (virtuaalinen kopiokorvaus – virtual print fee) on yleisesti ottaen epätarkoituksenmukainen pienille, itsenäisille ja taide-elokuvateattereille, joista monet sijaitsevat maaseutualueilla, syrjäisillä alueilla tai pienillä paikkakunnilla. AK kehottaakin ryhtymään asianmukaisiin toimenpiteisiin, jotka kohdistuvat erityisesti muita haavoittuvampiin elokuvateattereihin. |
| --- | --- |

27.

toteaa, että nykyinen VPF-malli (virtuaalinen kopiokorvaus – virtual print fee) on yleisesti ottaen epätarkoituksenmukainen pienille, itsenäisille ja taide-elokuvateattereille, joista monet sijaitsevat maaseutualueilla, syrjäisillä alueilla tai pienillä paikkakunnilla. AK kehottaakin ryhtymään asianmukaisiin toimenpiteisiin, jotka kohdistuvat erityisesti muita haavoittuvampiin elokuvateattereihin.

| 28. | kannustaa Euroopan komissiota edistämään standardoinnin tarjoamia mahdollisuuksia, jotta saavutettaisiin joukko tavoitteita, kuten 1) nopeampi siirtyminen digitaalitekniikkaan, 2) alhaisemmat tuotanto- ja jakelukustannukset, 3) eurooppalaisen ohjelmiston monimuotoisuuden säilyttäminen ja lisääminen digitalisoiduissa elokuvateattereissa sekä 4) investoinnit tutkimukseen, laitteisiin ja ammatilliseen koulutukseen, jotta eurooppalainen elokuvaperintö voitaisiin säilyttää entistä paremmin. |
| --- | --- |

28.

kannustaa Euroopan komissiota edistämään standardoinnin tarjoamia mahdollisuuksia, jotta saavutettaisiin joukko tavoitteita, kuten 1) nopeampi siirtyminen digitaalitekniikkaan, 2) alhaisemmat tuotanto- ja jakelukustannukset, 3) eurooppalaisen ohjelmiston monimuotoisuuden säilyttäminen ja lisääminen digitalisoiduissa elokuvateattereissa sekä 4) investoinnit tutkimukseen, laitteisiin ja ammatilliseen koulutukseen, jotta eurooppalainen elokuvaperintö voitaisiin säilyttää entistä paremmin.

| 29. | korostaa, että digitaaliaikaan siirtyminen tarjoaa Euroopalle uusia mahdollisuuksia luoda kytköksiä eri alueiden välille siten, että alueet vaihtavat audiovisuaalisia teoksia ja tutkivat uusia tapoja luoda yhteyksiä ja vaihtaa sisältöjä. Tämä siirtyminen saattaa antaa tilaisuuden houkutella uutta yleisöä, hyödyntää vaihtoehtoisia sisältöjä, tarjota uusia palveluita sekä lisätä eri alueiden sisältöjen tunnettuutta. |
| --- | --- |

29.

korostaa, että digitaaliaikaan siirtyminen tarjoaa Euroopalle uusia mahdollisuuksia luoda kytköksiä eri alueiden välille siten, että alueet vaihtavat audiovisuaalisia teoksia ja tutkivat uusia tapoja luoda yhteyksiä ja vaihtaa sisältöjä. Tämä siirtyminen saattaa antaa tilaisuuden houkutella uutta yleisöä, hyödyntää vaihtoehtoisia sisältöjä, tarjota uusia palveluita sekä lisätä eri alueiden sisältöjen tunnettuutta.

| 30. | toteaa, että uuteen elokuvatekniikkaan tehtävien investointien ja digitaaliaikaan siirtymisen tulisi parantaa vammaisten mahdollisuuksia kuvailutulkkauksen ja tekstitysteknologian käyttöönoton ansiosta. |
| --- | --- |

30.

toteaa, että uuteen elokuvatekniikkaan tehtävien investointien ja digitaaliaikaan siirtymisen tulisi parantaa vammaisten mahdollisuuksia kuvailutulkkauksen ja tekstitysteknologian käyttöönoton ansiosta.

Euroopan unionin rakennerahastot

| 31. | on tyytyväinen mahdollisuuteen käyttää Euroopan unionin rakennerahastoja digitalisointihankkeiden ja koulutusaloitteiden osarahoitukseen. Samalla komitea kuitenkin myöntää, ettei tämä ehkä ole mahdollista kaikissa maissa, koska rahoituksen painopistealat on jo määritelty ja määrärahat sidottu. |
| --- | --- |

31.

on tyytyväinen mahdollisuuteen käyttää Euroopan unionin rakennerahastoja digitalisointihankkeiden ja koulutusaloitteiden osarahoitukseen. Samalla komitea kuitenkin myöntää, ettei tämä ehkä ole mahdollista kaikissa maissa, koska rahoituksen painopistealat on jo määritelty ja määrärahat sidottu.

| 32. | katsoo, että Euroopan elokuva-alan ajanmukaistaminen edistää osaltaan merkittävästi paikallis- ja aluekehitystä lisäämällä erityisesti Euroopan syrjäisten alueiden houkuttavuutta, kehittämällä kestävyysperiaatteiden mukaista matkailua ja luomalla uusia työllistymismahdollisuuksia. |
| --- | --- |

32.

katsoo, että Euroopan elokuva-alan ajanmukaistaminen edistää osaltaan merkittävästi paikallis- ja aluekehitystä lisäämällä erityisesti Euroopan syrjäisten alueiden houkuttavuutta, kehittämällä kestävyysperiaatteiden mukaista matkailua ja luomalla uusia työllistymismahdollisuuksia.

| 33. | pitää tervetulleena Euroopan komission aloitetta suunnitella uusi Media-hanke. Komitea kannattaa erityisesti entistä joustavampaa järjestelyä, joka kannustaa elokuvateattereita modernisointiin ja kaventaa digitaalista kahtiajakoa jäsenvaltioiden välillä. |
| --- | --- |

33.

pitää tervetulleena Euroopan komission aloitetta suunnitella uusi Media-hanke. Komitea kannattaa erityisesti entistä joustavampaa järjestelyä, joka kannustaa elokuvateattereita modernisointiin ja kaventaa digitaalista kahtiajakoa jäsenvaltioiden välillä.

| 34. | panee merkille, että onnistuneita hankkeita on jo toteutettu ja että tehokkaiden tukitoimenpiteiden avulla alueet varustautuvat hyödyntämään digitalisointiin liittyvien uusien haasteiden tarjoamia mahdollisuuksia. EAKR:lta digitaaliaikaan siirtymistä varten tukea saaneista taide-elokuvateattereista voidaan esimerkkeinä mainita Saksan Niedersachsenissa, Puolan Małopolskan alueella sekä Pohjois- ja Keski-Portugalissa ja Alentejon alueella sijaitsevat elokuvateatterit. |
| --- | --- |

34.

panee merkille, että onnistuneita hankkeita on jo toteutettu ja että tehokkaiden tukitoimenpiteiden avulla alueet varustautuvat hyödyntämään digitalisointiin liittyvien uusien haasteiden tarjoamia mahdollisuuksia. EAKR:lta digitaaliaikaan siirtymistä varten tukea saaneista taide-elokuvateattereista voidaan esimerkkeinä mainita Saksan Niedersachsenissa, Puolan Małopolskan alueella sekä Pohjois- ja Keski-Portugalissa ja Alentejon alueella sijaitsevat elokuvateatterit.

| 35. | kannustaa alueiden ja sidosryhmien väliseen parhaiden käytänteiden vaihtoon, yhteistyöhön ja verkostoitumiseen. Sidosryhmiä ovat Euroopan komissio, jäsenvaltioiden keskus- ja paikallisviranomaiset, elokuvaneuvosto, elokuva-alan keskukset, elokuvien esittäjien yhteenliittymät, jakelijat, tuottajat ja myyntiedustajat. |
| --- | --- |

35.

kannustaa alueiden ja sidosryhmien väliseen parhaiden käytänteiden vaihtoon, yhteistyöhön ja verkostoitumiseen. Sidosryhmiä ovat Euroopan komissio, jäsenvaltioiden keskus- ja paikallisviranomaiset, elokuvaneuvosto, elokuva-alan keskukset, elokuvien esittäjien yhteenliittymät, jakelijat, tuottajat ja myyntiedustajat.

| 36. | sitoutuu edistämään tässä lausunnossa annettujen suositusten toteuttamista tarvittaessa yhteistyössä Euroopan parlamentin ja Euroopan komission kanssa. |
| --- | --- |

36.

sitoutuu edistämään tässä lausunnossa annettujen suositusten toteuttamista tarvittaessa yhteistyössä Euroopan parlamentin ja Euroopan komission kanssa.

Bryssel 27. tammikuuta 2011

Alueiden komitean puheenjohtaja

Mercedes BRESSO

---

(1)  Ks. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artikla.

1

(2)  Tiedonanto KOM(2010) 245 lopullinen, 19. toukokuuta 2010, osoitteessa http://ec.europa.eu/information_society/digital-agenda/index_en.htm, erityisesti s. 31 ja 32.

2

(3)  Euroopan komission tutkimuksen pääosasto, Preserving our heritage, Improving our environment, Vol. 1, saatavilla osoitteessa: http://ec.europa.eu/culture/key-documents/doc/20years_cultural_heritage_vol1_en.pdf.

3

Preserving our heritage, Improving our environment

(4)  Euroopan komission vihreä kirja ”Kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden mahdollisuudet käyttöön”, saatavilla osoitteessa: http://ec.europa.eu/culture/our-policy-development/doc/GreenPaper_creative_industries_fi.pdf.

4

(5)  Ks. tiedonanto KOM(2010) 245 lopullinen, 19. toukokuuta 2010.

5

(6)  CdR 27/2009.

6

(7)  CdR 104/2010.

7

(8)  CdR 133/2009.

8

---

| 2.4.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 104/35 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 104/35

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Kestävä biomassan käyttö”

2011/C 104/08

ALUEIDEN KOMITEA

| — | katsoo, että tuottajia ja toimijoita on tuettava kaikilla hallinnon tasoilla edistyksellisin ja johdonmukaisin hallinnollisin ja veropoliittisin keinoin, jotta ala voi luottavaisesti laatia strategisia suunnitelmia. |
| --- | --- |

—

katsoo, että tuottajia ja toimijoita on tuettava kaikilla hallinnon tasoilla edistyksellisin ja johdonmukaisin hallinnollisin ja veropoliittisin keinoin, jotta ala voi luottavaisesti laatia strategisia suunnitelmia.

| — | esittää, että biomassan kestävyyttä koskevien pöytäkirjojen tulisi sisältyä olennaisena osana asiaankuuluvien kansainvälisten kauppasopimusten määräyksiin, ja katsoo, että maankäyttöön, maankäytön muutokseen ja metsänhoitoon (LULUCF) liittyvän laskennan kehittämistä ja standardoimista koskeva kansainvälinen sopimus tulee asettaa etusijalle. |
| --- | --- |

—

esittää, että biomassan kestävyyttä koskevien pöytäkirjojen tulisi sisältyä olennaisena osana asiaankuuluvien kansainvälisten kauppasopimusten määräyksiin, ja katsoo, että maankäyttöön, maankäytön muutokseen ja metsänhoitoon (LULUCF) liittyvän laskennan kehittämistä ja standardoimista koskeva kansainvälinen sopimus tulee asettaa etusijalle.

| — | rohkaisee entistä useampia viranomaisia liittymään kaupunginjohtajien ilmastosopimukseen (tai vastaaviin valtakunnallisiin tai alueellisiin yhteistyömuotoihin) ja suosittelee muutenkin kaikkia viranomaisia sopimaan virallisista kestävää energiantuotantoa edistävistä toimintalinjoista ja käytänteistä, mukaan luettuina tarvittaessa biomassan paikallisen tuotannon ja käytön edistäminen. |
| --- | --- |

—

rohkaisee entistä useampia viranomaisia liittymään kaupunginjohtajien ilmastosopimukseen (tai vastaaviin valtakunnallisiin tai alueellisiin yhteistyömuotoihin) ja suosittelee muutenkin kaikkia viranomaisia sopimaan virallisista kestävää energiantuotantoa edistävistä toimintalinjoista ja käytänteistä, mukaan luettuina tarvittaessa biomassan paikallisen tuotannon ja käytön edistäminen.

| — | katsoo, että kertomukseen, jonka komission on määrä laatia vuoden 2011 aikana biomassan kestävyydestä, olisi liitettävä ehdotuksia kestävyyttä koskevien sitovien vähimmäisvaatimuksien asettamisesta kiinteiden ja kaasumaisten biomassalähteiden käytölle sähköntuotannossa, lämmityksessä ja jäähdytyksessä, muun muassa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisvaatimus, jossa otetaan soveltuvin osin huomioon maan käyttötarkoituksen muuttumisen epäsuorat vaikutukset. Lisäksi siinä tulisi arvioida biomassatuotannon vaikutuksia elintarviketuotantoon, metsätalouteen ja puuteollisuuteen sekä muita maankäytön muutoksen vaikutuksia. |
| --- | --- |

—

katsoo, että kertomukseen, jonka komission on määrä laatia vuoden 2011 aikana biomassan kestävyydestä, olisi liitettävä ehdotuksia kestävyyttä koskevien sitovien vähimmäisvaatimuksien asettamisesta kiinteiden ja kaasumaisten biomassalähteiden käytölle sähköntuotannossa, lämmityksessä ja jäähdytyksessä, muun muassa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisvaatimus, jossa otetaan soveltuvin osin huomioon maan käyttötarkoituksen muuttumisen epäsuorat vaikutukset. Lisäksi siinä tulisi arvioida biomassatuotannon vaikutuksia elintarviketuotantoon, metsätalouteen ja puuteollisuuteen sekä muita maankäytön muutoksen vaikutuksia.

| Esittelijä | : | Brian Meaney (IE, AE), Claren kreivikunnanvaltuutettu ja Mid-Westin aluevaltuutettu |
| --- | --- | --- |
| Viiteasiakirja | : | Komission kertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille kestävyyteen liittyvistä vaatimuksista kiinteiden ja kaasumaisten biomassalähteiden käytössä sähköntuotannossa, lämmityksessä ja jäähdytyksessä
  KOM(2010) 11 lopullinen |

Esittelijä

:

Brian Meaney (IE, AE), Claren kreivikunnanvaltuutettu ja Mid-Westin aluevaltuutettu

Viiteasiakirja

:

Komission kertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille kestävyyteen liittyvistä vaatimuksista kiinteiden ja kaasumaisten biomassalähteiden käytössä sähköntuotannossa, lämmityksessä ja jäähdytyksessä

KOM(2010) 11 lopullinen

I   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

Johdanto

| 1. | katsoo, että biomassan kestävä tuotanto ja käyttö voi vähentää kasvihuonekaasupäästöjä, parantaa energiansaannin varmuutta, edistää teknologian kehittämistä, lisätä työllisyysmahdollisuuksia sekä edistää osaltaan yrittäjyyttä ja kehitystä paikallis- ja aluetasolla. |
| --- | --- |

1.

katsoo, että biomassan kestävä tuotanto ja käyttö voi vähentää kasvihuonekaasupäästöjä, parantaa energiansaannin varmuutta, edistää teknologian kehittämistä, lisätä työllisyysmahdollisuuksia sekä edistää osaltaan yrittäjyyttä ja kehitystä paikallis- ja aluetasolla.

| 2. | toteaa, että uusiutuvia energialähteitä koskevassa etenemissuunnitelmassa uusiutuville energialähteille yleensä ja etenkin biomassalle asetetun tavoitteen, joka biomassan osalta on 10 prosenttia energian kokonaiskulutuksesta vuoteen 2020 mennessä, saavuttaminen aiheuttaa painetta sekä unionin tuottajille että biomassan maahantuojille. Se myös lisää painetta elintarvike- ja metsäteollisuuden tuotantoa sekä maan ja materiaalien vaihtoehtoisia käyttötapoja kohtaan ja vaikuttaa biologiseen monimuotoisuuteen. |
| --- | --- |

2.

toteaa, että uusiutuvia energialähteitä koskevassa etenemissuunnitelmassa uusiutuville energialähteille yleensä ja etenkin biomassalle asetetun tavoitteen, joka biomassan osalta on 10 prosenttia energian kokonaiskulutuksesta vuoteen 2020 mennessä, saavuttaminen aiheuttaa painetta sekä unionin tuottajille että biomassan maahantuojille. Se myös lisää painetta elintarvike- ja metsäteollisuuden tuotantoa sekä maan ja materiaalien vaihtoehtoisia käyttötapoja kohtaan ja vaikuttaa biologiseen monimuotoisuuteen.

| 3. | korostaa kestävyyden merkitystä biomassan tuotannossa ja käytössä ja ymmärtää komission aloitteen soveltaa ei-sitovia kriteerejä biomassan käyttöön sähköntuotannossa, lämmityksessä ja jäähdytyksessä ja täydentää niillä biopolttoaineita koskevia sitovia kestävyyskriteerejä. Biomassa-alasta on kuitenkin parhaillaan muodostumassa potentiaalinen nopean kasvun ala, joten komitean mielestä ehdotettu lähestymistapa on pidettävä tiukan seurannan alaisena. |
| --- | --- |

3.

korostaa kestävyyden merkitystä biomassan tuotannossa ja käytössä ja ymmärtää komission aloitteen soveltaa ei-sitovia kriteerejä biomassan käyttöön sähköntuotannossa, lämmityksessä ja jäähdytyksessä ja täydentää niillä biopolttoaineita koskevia sitovia kestävyyskriteerejä. Biomassa-alasta on kuitenkin parhaillaan muodostumassa potentiaalinen nopean kasvun ala, joten komitean mielestä ehdotettu lähestymistapa on pidettävä tiukan seurannan alaisena.

| 4. | suhtautuu myönteisesti komission kertomukseen, jossa ehdotetaan ei-sitovia kriteerejä ensimmäisenä askeleena, mutta pitää tarpeellisena, että ryhdytään laatimaan pikaisesti EU:n laajuisia ja toivon mukaan myös laajemmin kansainvälisesti sitovia kestävyyskriteerejä biomassan tuotannolle ja käytölle. |
| --- | --- |

4.

suhtautuu myönteisesti komission kertomukseen, jossa ehdotetaan ei-sitovia kriteerejä ensimmäisenä askeleena, mutta pitää tarpeellisena, että ryhdytään laatimaan pikaisesti EU:n laajuisia ja toivon mukaan myös laajemmin kansainvälisesti sitovia kestävyyskriteerejä biomassan tuotannolle ja käytölle.

| 5. | on yhtä mieltä siitä, että kestävyysjärjestelmien perusperiaatteina tulee aina olla tehokkuus, kustannustehokkuus, biologisen monimuotoisuuden ja maatalouden elintarviketuotannon kunnioittaminen sekä johdonmukaisuus muun politiikan kanssa. |
| --- | --- |

5.

on yhtä mieltä siitä, että kestävyysjärjestelmien perusperiaatteina tulee aina olla tehokkuus, kustannustehokkuus, biologisen monimuotoisuuden ja maatalouden elintarviketuotannon kunnioittaminen sekä johdonmukaisuus muun politiikan kanssa.

| 6. | katsoo, että Euroopan komission aloitteessa otetaan asianmukaisesti huomioon toissijaisuus- ja läheisyysperiaate. |
| --- | --- |

6.

katsoo, että Euroopan komission aloitteessa otetaan asianmukaisesti huomioon toissijaisuus- ja läheisyysperiaate.

| 7. | katsoo, että etenkin nykyiset taloudelliset vaikeudet huomioon ottaen tuottajia ja toimijoita on tuettava kaikilla hallinnon tasoilla edistyksellisin ja johdonmukaisin hallinnollisin ja veropoliittisin keinoin, jotta ala voi luottavaisesti laatia strategisia suunnitelmia, sillä monet biomassan tuotannon ja käytön osatekijät ovat innovatiivisia ja vaativat huomattavasti pääomaa ja pitkää kehittämisaikaa. |
| --- | --- |

7.

katsoo, että etenkin nykyiset taloudelliset vaikeudet huomioon ottaen tuottajia ja toimijoita on tuettava kaikilla hallinnon tasoilla edistyksellisin ja johdonmukaisin hallinnollisin ja veropoliittisin keinoin, jotta ala voi luottavaisesti laatia strategisia suunnitelmia, sillä monet biomassan tuotannon ja käytön osatekijät ovat innovatiivisia ja vaativat huomattavasti pääomaa ja pitkää kehittämisaikaa.

Sähköntuotantoon, lämmitykseen ja jäähdytykseen käytettävää kiinteää ja kaasumaista biomassaa koskevat kestävyyteen liittyvät kysymykset

| 8. | pitää biomassan tuotantoa ja käyttöä koskevan ajantasaisen tiedon puuttumista ongelmallisena, vaikka kyseessä on nopeasti kehittyvä ala. Komitea katsoo, että etenkin kun otetaan huomioon biomassan tuonnin lisääntyminen, toimintalinjoja on vaikeaa laatia ilman luotettavaa, kattavaa ja ajantasaista taustatietoa sekä turvaamatta asianmukaisesti biologista monimuotoisuutta, paikallisyhteisöjen asemaa sekä alkuperäisväestön oikeuksia ja ottamatta huomioon kaikkia ilmastovaikutuksia, myös niitä, joita syntyy kun toimintoja siirtyy muualle biomassan tuotannon seurauksena. |
| --- | --- |

8.

pitää biomassan tuotantoa ja käyttöä koskevan ajantasaisen tiedon puuttumista ongelmallisena, vaikka kyseessä on nopeasti kehittyvä ala. Komitea katsoo, että etenkin kun otetaan huomioon biomassan tuonnin lisääntyminen, toimintalinjoja on vaikeaa laatia ilman luotettavaa, kattavaa ja ajantasaista taustatietoa sekä turvaamatta asianmukaisesti biologista monimuotoisuutta, paikallisyhteisöjen asemaa sekä alkuperäisväestön oikeuksia ja ottamatta huomioon kaikkia ilmastovaikutuksia, myös niitä, joita syntyy kun toimintoja siirtyy muualle biomassan tuotannon seurauksena.

| 9. | katsoo, että kestävyyden tulee olla luontainen osa biomassa-alan kehittämistä ja että EU:n politiikassa huomio olisi keskitettävä erityisesti biomassan paikallisen ja alueellisen tuotannon ja käytön edistämiseen. Biomassan kestävää tuotantoa ja käyttöä edistävissä kansallisissa ja alue- ja paikallistason politiikoissa on tunnustettava ja otettava huomioon paikkakuntien ja alueiden ominais- ja erityispiirteet. |
| --- | --- |

9.

katsoo, että kestävyyden tulee olla luontainen osa biomassa-alan kehittämistä ja että EU:n politiikassa huomio olisi keskitettävä erityisesti biomassan paikallisen ja alueellisen tuotannon ja käytön edistämiseen. Biomassan kestävää tuotantoa ja käyttöä edistävissä kansallisissa ja alue- ja paikallistason politiikoissa on tunnustettava ja otettava huomioon paikkakuntien ja alueiden ominais- ja erityispiirteet.

| 10. | katsoo, että on otettava huomioon metsäbiomassan hyödyntämisen myönteinen vaikutus metsäpalojen ennaltaehkäisyyn kestävän kehityksen mukaisen metsänhoidon puitteissa myös suojelualueilla ja biologisesti erittäin monimuotoisilla alueilla. |
| --- | --- |

10.

katsoo, että on otettava huomioon metsäbiomassan hyödyntämisen myönteinen vaikutus metsäpalojen ennaltaehkäisyyn kestävän kehityksen mukaisen metsänhoidon puitteissa myös suojelualueilla ja biologisesti erittäin monimuotoisilla alueilla.

| 11. | muistuttaa, että biomassan porrastettu käyttö, eli sen käyttäminen ensiksi aineellisten tuotteiden valmistamiseen ja energian ottaminen turvallisesti talteen vasta elinkaarensa loppuun tulleista tuotteista, on ympäristölle paljon hyödyllisempää kuin biomassan käyttäminen ensisijaisesti polttoaineena. |
| --- | --- |

11.

muistuttaa, että biomassan porrastettu käyttö, eli sen käyttäminen ensiksi aineellisten tuotteiden valmistamiseen ja energian ottaminen turvallisesti talteen vasta elinkaarensa loppuun tulleista tuotteista, on ympäristölle paljon hyödyllisempää kuin biomassan käyttäminen ensisijaisesti polttoaineena.

| 12. | on huolestunut siitä, että muuhun kuin elintarvikekäyttöön tarkoitetun biomassan, erityisesti energiakasvien ja niiden johdannaistuotteiden, kysynnän mahdollinen lisääntyminen laajentaa väistämättä viljelysmaan kokonaispinta-alaa savannien ja trooppisten sademetsien kaltaisten luonnontilaisten ekosysteemien kustannuksella. Näin ollen nykyiset pyrkimykset lisätä muuhun kuin elintarvikekäyttöön tarkoitetun biomassan käyttöä ilmastonmuutoksen ja ympäristön tilan heikkenemisen torjumiseksi uhkaavat vakavasti ainoastaan siirtää ongelmat toisaalle ja johtaa ympäristön tilan globaaliin heikkenemiseen. |
| --- | --- |

12.

on huolestunut siitä, että muuhun kuin elintarvikekäyttöön tarkoitetun biomassan, erityisesti energiakasvien ja niiden johdannaistuotteiden, kysynnän mahdollinen lisääntyminen laajentaa väistämättä viljelysmaan kokonaispinta-alaa savannien ja trooppisten sademetsien kaltaisten luonnontilaisten ekosysteemien kustannuksella. Näin ollen nykyiset pyrkimykset lisätä muuhun kuin elintarvikekäyttöön tarkoitetun biomassan käyttöä ilmastonmuutoksen ja ympäristön tilan heikkenemisen torjumiseksi uhkaavat vakavasti ainoastaan siirtää ongelmat toisaalle ja johtaa ympäristön tilan globaaliin heikkenemiseen.

| 13. | korostaa, että vaikka potentiaalisesti erittäin merkittävän teollisuudenalan syntyä ei pidä jarruttaa tarpeettomalla byrokratialla, kestävyyskriteerien tulee olla todennettavissa ja ne on voitava sertifioida riippumattomasti, jotta voidaan vahvistaa kuluttajien luottamusta. Tämä koskee etenkin kansainvälisesti kaupattavaa biomassa-ainesta. |
| --- | --- |

13.

korostaa, että vaikka potentiaalisesti erittäin merkittävän teollisuudenalan syntyä ei pidä jarruttaa tarpeettomalla byrokratialla, kestävyyskriteerien tulee olla todennettavissa ja ne on voitava sertifioida riippumattomasti, jotta voidaan vahvistaa kuluttajien luottamusta. Tämä koskee etenkin kansainvälisesti kaupattavaa biomassa-ainesta.

| 14. | katsoo, että EU:ssa tuotettuun ja EU:n ulkopuolelta tuotuun biomassaan on sovellettava samoja tai täysin verrannollisia kriteerejä, jotta voidaan helpottaa kestävän kehityksen periaatteiden mukaisesti tuotettujen materiaalien kansainvälisten standardien ja kansainvälisten markkinoiden kehittämistä. |
| --- | --- |

14.

katsoo, että EU:ssa tuotettuun ja EU:n ulkopuolelta tuotuun biomassaan on sovellettava samoja tai täysin verrannollisia kriteerejä, jotta voidaan helpottaa kestävän kehityksen periaatteiden mukaisesti tuotettujen materiaalien kansainvälisten standardien ja kansainvälisten markkinoiden kehittämistä.

| 15. | esittää, että biomassan kestävyyttä koskevien pöytäkirjojen tulisi sisältyä olennaisena osana asiaankuuluvien kansainvälisten kauppasopimusten määräyksiin, ja katsoo, että maankäyttöön, maankäytön muutokseen ja metsänhoitoon (LULUCF) liittyvän laskennan kehittämistä ja standardoimista koskeva kansainvälinen sopimus tulee asettaa etusijalle. |
| --- | --- |

15.

esittää, että biomassan kestävyyttä koskevien pöytäkirjojen tulisi sisältyä olennaisena osana asiaankuuluvien kansainvälisten kauppasopimusten määräyksiin, ja katsoo, että maankäyttöön, maankäytön muutokseen ja metsänhoitoon (LULUCF) liittyvän laskennan kehittämistä ja standardoimista koskeva kansainvälinen sopimus tulee asettaa etusijalle.

| 16. | kannattaa uusiutuvia energialähteitä koskevassa direktiivissä säädetyn elinkaarianalyysimenetelmän laajentamista, että biomassan kasvihuonekaasupäästölaskelmissa otetaan huomioon biomassapolttoaineen kestävä ja sertifioitu muuntaminen sähkö-, lämpö- tai jäähdytysenergiaksi. |
| --- | --- |

16.

kannattaa uusiutuvia energialähteitä koskevassa direktiivissä säädetyn elinkaarianalyysimenetelmän laajentamista, että biomassan kasvihuonekaasupäästölaskelmissa otetaan huomioon biomassapolttoaineen kestävä ja sertifioitu muuntaminen sähkö-, lämpö- tai jäähdytysenergiaksi.

| 17. | kannattaa periaatetta, jonka mukaan sekä fossiilisiin polttoaineisiin että uusiutuvista energialähteistä tuotettuihin biomassapolttoaineisiin sovelletaan energiatehokkuutta koskevaa yhteistä poliittista lähestymistapaa, jotta vältetään fossiilisiin polttoaineisiin vaihtamisen riski, jos sovellettavat vaatimukset ovat erilaiset. |
| --- | --- |

17.

kannattaa periaatetta, jonka mukaan sekä fossiilisiin polttoaineisiin että uusiutuvista energialähteistä tuotettuihin biomassapolttoaineisiin sovelletaan energiatehokkuutta koskevaa yhteistä poliittista lähestymistapaa, jotta vältetään fossiilisiin polttoaineisiin vaihtamisen riski, jos sovellettavat vaatimukset ovat erilaiset.

| 18. | pitää kiinni näkemyksestään, että energiatehokkuuspolitiikat eivät saa syrjiä muuhun käyttöön kelpaamattomien jätevirtojen (esimerkiksi viemärilietteen) turvallista energiakäyttöä. |
| --- | --- |

18.

pitää kiinni näkemyksestään, että energiatehokkuuspolitiikat eivät saa syrjiä muuhun käyttöön kelpaamattomien jätevirtojen (esimerkiksi viemärilietteen) turvallista energiakäyttöä.

Suosituksia sopiviksi kestävyyteen tähtääviksi toimiksi

| 19. | pitää yleisenä periaatteena, että EU-lainsäädännön soveltamisen biomassan tuotantoon ja käyttöön tulee olla johdonmukaista riippumatta siitä, käytetäänkö biomassaa biopolttoaineena vai sähköntuotannossa, lämmityksessä ja jäähdytyksessä. Näin voitaisiin minimoida epävarmuutta ja pienentää vaaraa siitä, että lainsäädännön ristiriitaisuuksia käytetään hyväksi. |
| --- | --- |

19.

pitää yleisenä periaatteena, että EU-lainsäädännön soveltamisen biomassan tuotantoon ja käyttöön tulee olla johdonmukaista riippumatta siitä, käytetäänkö biomassaa biopolttoaineena vai sähköntuotannossa, lämmityksessä ja jäähdytyksessä. Näin voitaisiin minimoida epävarmuutta ja pienentää vaaraa siitä, että lainsäädännön ristiriitaisuuksia käytetään hyväksi.

| 20. | katsoo, että mikäli kansallisia tai alueellisia biomassan kestävyyskriteereitä on jo käytössä tai kehitteillä, kriteerejä olisi suotavaa yhdenmukaistaa, ottaen kuitenkin huomioon paikalliset olosuhteet. |
| --- | --- |

20.

katsoo, että mikäli kansallisia tai alueellisia biomassan kestävyyskriteereitä on jo käytössä tai kehitteillä, kriteerejä olisi suotavaa yhdenmukaistaa, ottaen kuitenkin huomioon paikalliset olosuhteet.

| 21. | kannattaa laajalti ehdotusta sähkö-, lämpö- ja jäähdytyslaitosten tukien eriyttämisestä niiden energiantuotannon hyötysuhteen perusteella. Komitea pitää kuitenkin tärkeänä, että olemassa olevia laitoksia, joita parhaillaan mukautetaan ”uudenlaisen” biomassan muuntamiseksi, ei syrjitä, kun otetaan huomioon niiden tuottama energian kokonaissäästö. |
| --- | --- |

21.

kannattaa laajalti ehdotusta sähkö-, lämpö- ja jäähdytyslaitosten tukien eriyttämisestä niiden energiantuotannon hyötysuhteen perusteella. Komitea pitää kuitenkin tärkeänä, että olemassa olevia laitoksia, joita parhaillaan mukautetaan ”uudenlaisen” biomassan muuntamiseksi, ei syrjitä, kun otetaan huomioon niiden tuottama energian kokonaissäästö.

| 22. | tukee teollisen ja tiloilla tapahtuvan anaerobisen mädättämisen kehittämistä ja puoltaa yhteistyöhön perustuvan toiminnan tukemista silloin kun toiminnan mittakaava tuottaa ongelmia. Lisäksi komitea katsoo, että anaerobisen mädätyksen hyödyntämistä olisi edistettävä asiaankuuluvaan lannoitteita ja jätteitä koskevaan lainsäädäntöön sisältyvässä lieteluokittelussa. |
| --- | --- |

22.

tukee teollisen ja tiloilla tapahtuvan anaerobisen mädättämisen kehittämistä ja puoltaa yhteistyöhön perustuvan toiminnan tukemista silloin kun toiminnan mittakaava tuottaa ongelmia. Lisäksi komitea katsoo, että anaerobisen mädätyksen hyödyntämistä olisi edistettävä asiaankuuluvaan lannoitteita ja jätteitä koskevaan lainsäädäntöön sisältyvässä lieteluokittelussa.

| 23. | katsoo, että varhainen pakollisten kestävyys- ja laatukriteerien laatiminen puupellettejä varten olisi asetettava etusijalle, kun otetaan huomioon puupellettien kansainvälisen kaupan kehittyminen. |
| --- | --- |

23.

katsoo, että varhainen pakollisten kestävyys- ja laatukriteerien laatiminen puupellettejä varten olisi asetettava etusijalle, kun otetaan huomioon puupellettien kansainvälisen kaupan kehittyminen.

| 24. | pitää kestävän metsäpolitiikan harjoittamista välttämättömänä biomassan kestävän käytön varmistamiseksi. Energiapuuta on kasvatettava suhteessa sama määrä kuin biomassaa käytetään energiantuotantoon. |
| --- | --- |

24.

pitää kestävän metsäpolitiikan harjoittamista välttämättömänä biomassan kestävän käytön varmistamiseksi. Energiapuuta on kasvatettava suhteessa sama määrä kuin biomassaa käytetään energiantuotantoon.

| 25. | korostaa, että kansallisiin energiaa koskeviin suunnitelmiin tulisi sisällyttää tai liittää biomassaa koskevaa tietoa: laitostyypit ja niiden suuruus, biomassalajit, biomassan lähteet (kotimaiset lähteet, tuontiaines), elinkaarianalyysit jne. |
| --- | --- |

25.

korostaa, että kansallisiin energiaa koskeviin suunnitelmiin tulisi sisällyttää tai liittää biomassaa koskevaa tietoa: laitostyypit ja niiden suuruus, biomassalajit, biomassan lähteet (kotimaiset lähteet, tuontiaines), elinkaarianalyysit jne.

| 26. | korostaa, että alue- ja paikallisviranomaiset on otettava tiiviisti mukaan tällaisten kansallisten suunnitelmien laadintaan ja täytäntöönpanoon, kun otetaan huomioon niiden toimivalta ja lukuisat eri tehtävät energiapolitiikan alalla yleensä ja erityisesti kestävän kehityksen periaatteiden mukaisen energiantuotannon edistämisessä. |
| --- | --- |

26.

korostaa, että alue- ja paikallisviranomaiset on otettava tiiviisti mukaan tällaisten kansallisten suunnitelmien laadintaan ja täytäntöönpanoon, kun otetaan huomioon niiden toimivalta ja lukuisat eri tehtävät energiapolitiikan alalla yleensä ja erityisesti kestävän kehityksen periaatteiden mukaisen energiantuotannon edistämisessä.

| 27. | haluaa rohkaista entistä useampia viranomaisia liittymään kaupunginjohtajien ilmastosopimukseen (tai vastaaviin valtakunnallisiin tai alueellisiin yhteistyömuotoihin) ja suosittelee muutenkin kaikkia viranomaisia sopimaan virallisista kestävää energiantuotantoa edistävistä toimintalinjoista ja käytänteistä, mukaan luettuina tarvittaessa biomassan paikallisen tuotannon ja käytön edistäminen. |
| --- | --- |

27.

haluaa rohkaista entistä useampia viranomaisia liittymään kaupunginjohtajien ilmastosopimukseen (tai vastaaviin valtakunnallisiin tai alueellisiin yhteistyömuotoihin) ja suosittelee muutenkin kaikkia viranomaisia sopimaan virallisista kestävää energiantuotantoa edistävistä toimintalinjoista ja käytänteistä, mukaan luettuina tarvittaessa biomassan paikallisen tuotannon ja käytön edistäminen.

| 28. | toteaa, että ehdotettuja kestävyyskriteereitä on tarkoitus soveltaa ainoastaan suurehkoihin energiantuottajiin, joiden kapasiteetti on vähintään 1 MW, ja suosittelee, että tämän soveltamisrajan asettamisen vaikutuksia seurataan uusia teollisuuslaitoksia perustettaessa. |
| --- | --- |

28.

toteaa, että ehdotettuja kestävyyskriteereitä on tarkoitus soveltaa ainoastaan suurehkoihin energiantuottajiin, joiden kapasiteetti on vähintään 1 MW, ja suosittelee, että tämän soveltamisrajan asettamisen vaikutuksia seurataan uusia teollisuuslaitoksia perustettaessa.

| 29. | katsoo, että olisi harkittava mahdollisuutta vaatia, että kestävyyskriteerit ulotettaisiin koskemaan myös suurehkoja toimittajia, jotka toimittavat biomassaa pienempiin sähköntuotanto-, lämmitys- ja jäähdytyslaitoksiin. |
| --- | --- |

29.

katsoo, että olisi harkittava mahdollisuutta vaatia, että kestävyyskriteerit ulotettaisiin koskemaan myös suurehkoja toimittajia, jotka toimittavat biomassaa pienempiin sähköntuotanto-, lämmitys- ja jäähdytyslaitoksiin.

| 30. | katsoo, että kertomuksen, jonka komission on määrä laatia vuoden 2011 aikana biomassan kestävyydestä, olisi täytettävä seuraavat tehtävät:






  — | Kertomuksessa on pyrittävä esittämään mahdollisimman tuoreet tiedot biomassasta, ja tuonnin osalta on esitettävä tiedot biomassalajeittain, tuotantomaittain ja sen mukaan, onko materiaali peräisin sertifioidusta lähteestä. |
| --- | --- | --- |

30.

katsoo, että kertomuksen, jonka komission on määrä laatia vuoden 2011 aikana biomassan kestävyydestä, olisi täytettävä seuraavat tehtävät:

—

Kertomuksessa on pyrittävä esittämään mahdollisimman tuoreet tiedot biomassasta, ja tuonnin osalta on esitettävä tiedot biomassalajeittain, tuotantomaittain ja sen mukaan, onko materiaali peräisin sertifioidusta lähteestä.

| — | Siinä on esitettävä tiivistelmä alueilla ja jäsenvaltioissa nykyisin kehitteillä olevien biomassaa koskevien kestävyysjärjestelmien vaikutuksista. |
| --- | --- |

—

Siinä on esitettävä tiivistelmä alueilla ja jäsenvaltioissa nykyisin kehitteillä olevien biomassaa koskevien kestävyysjärjestelmien vaikutuksista.

| — | Siihen on liitettävä ehdotuksia kestävyyttä koskevien sitovien vähimmäisvaatimuksien asettamisesta kiinteiden ja kaasumaisten biomassalähteiden käytölle sähköntuotannossa, lämmityksessä ja jäähdytyksessä, muun muassa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisvaatimus, jossa otetaan soveltuvin osin huomioon maan käyttötarkoituksen muuttumisen epäsuorat vaikutukset. |
| --- | --- |

—

Siihen on liitettävä ehdotuksia kestävyyttä koskevien sitovien vähimmäisvaatimuksien asettamisesta kiinteiden ja kaasumaisten biomassalähteiden käytölle sähköntuotannossa, lämmityksessä ja jäähdytyksessä, muun muassa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisvaatimus, jossa otetaan soveltuvin osin huomioon maan käyttötarkoituksen muuttumisen epäsuorat vaikutukset.

| — | Sen sijaan, että kertomuksessa keskityttäisiin kaupan esteisiin, siinä tulisi arvioida biomassatuotannon vaikutuksia elintarviketuotantoon, metsätalouteen ja puuteollisuuteen sekä muita maankäytön muutoksen vaikutuksia. |
| --- | --- |

—

Sen sijaan, että kertomuksessa keskityttäisiin kaupan esteisiin, siinä tulisi arvioida biomassatuotannon vaikutuksia elintarviketuotantoon, metsätalouteen ja puuteollisuuteen sekä muita maankäytön muutoksen vaikutuksia.

| — | Kertomuksessa olisi arvioitava mahdollisten raportointia koskevien suositusten vaikutukset paikallis- ja alueviranomaisiin, sillä ne mahdollisesti joutuvat lopulta panemaan kyseiset suositukset täytäntöön. |
| --- | --- |

—

Kertomuksessa olisi arvioitava mahdollisten raportointia koskevien suositusten vaikutukset paikallis- ja alueviranomaisiin, sillä ne mahdollisesti joutuvat lopulta panemaan kyseiset suositukset täytäntöön.

| — | Kertomukseen olisi sisällytettävä suosituksia laajemmista biomassan tuotannon ja muuntamisen parhaista käytänteistä. |
| --- | --- |

—

Kertomukseen olisi sisällytettävä suosituksia laajemmista biomassan tuotannon ja muuntamisen parhaista käytänteistä.

Bryssel 27. tammikuuta 2011

Alueiden komitean puheenjohtaja

Mercedes BRESSO

---

| 2.4.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 104/39 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 104/39

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Riittävien, kestävien ja turvattujen eurooppalaisten eläkejärjestelmien kehittäminen”

2011/C 104/09

ALUEIDEN KOMITEA

| — | muistuttaa, että paikallis- ja alueviranomaiset tarjoavat valtaosan julkisen sektorin työpaikoista Euroopassa ja että niiden on tästä syystä useissa tapauksissa huolehdittava eläkkeelle siirtyneen henkilöstönsä sekä julkisesta että ammatillisesta (toinen pilari) eläketurvajärjestelmästä. |
| --- | --- |

—

muistuttaa, että paikallis- ja alueviranomaiset tarjoavat valtaosan julkisen sektorin työpaikoista Euroopassa ja että niiden on tästä syystä useissa tapauksissa huolehdittava eläkkeelle siirtyneen henkilöstönsä sekä julkisesta että ammatillisesta (toinen pilari) eläketurvajärjestelmästä.

| — | painottaa, että julkisilla eläkkeillä on jatkossakin keskeinen rooli turvattaessa eläkejärjestelmät, jotka tarjoavat kaikille eläkkeensaajille riittävät tulot. |
| --- | --- |

—

painottaa, että julkisilla eläkkeillä on jatkossakin keskeinen rooli turvattaessa eläkejärjestelmät, jotka tarjoavat kaikille eläkkeensaajille riittävät tulot.

| — | painottaa, että talousarvion vakauttamisessa tulisi ottaa huomioon jäsenvaltioiden jatkuva vastuu varmistaa kohtuullisessa määrin kansalaistensa elintaso eläkkeelle siirtymisen jälkeen, kuten Euroopan unionin perusoikeuskirjassa taataan. |
| --- | --- |

—

painottaa, että talousarvion vakauttamisessa tulisi ottaa huomioon jäsenvaltioiden jatkuva vastuu varmistaa kohtuullisessa määrin kansalaistensa elintaso eläkkeelle siirtymisen jälkeen, kuten Euroopan unionin perusoikeuskirjassa taataan.

| — | pyytää komissiota varmistamaan, että seuraavia Euroopan komission tällä alalla toteuttamia toimia täydentävät asianmukaiset vaikutustenarvioinnit, jotka kattavat erityisesti vaikutukset paikallis- ja alueviranomaisiin. |
| --- | --- |

—

pyytää komissiota varmistamaan, että seuraavia Euroopan komission tällä alalla toteuttamia toimia täydentävät asianmukaiset vaikutustenarvioinnit, jotka kattavat erityisesti vaikutukset paikallis- ja alueviranomaisiin.

| — | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita harkitsemaan eläkkeiden koordinointia EU:ssa – erityisesti avoimen koordinointimenetelmän puitteissa – älykkääseen, kestävään ja osallistavaan kasvuun tähtäävän Eurooppa 2020 -strategian täytäntöönpanon keskeisenä osatekijänä. |
| --- | --- |

—

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita harkitsemaan eläkkeiden koordinointia EU:ssa – erityisesti avoimen koordinointimenetelmän puitteissa – älykkääseen, kestävään ja osallistavaan kasvuun tähtäävän Eurooppa 2020 -strategian täytäntöönpanon keskeisenä osatekijänä.

| — | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita lisäämään makrotaloudellisen tilanteen seurantaan sosiaalisen ulottuvuuden ja paikallishallinnollisen ulottuvuuden. On otettava huomioon budjettitoimenpiteiden ja -uudistusten vaikutukset eläkkeisiin, niiden sosiaaliset seuraukset eläkkeensaajiin sekä paikallishallinnon mahdollisuudet korvata sosiaalihuollon ja palvelujen avulla näistä toimenpiteistä ja uudistuksista johtuva eläkeikäisten ja eläkeikää lähestyvien kansalaisten tulojen pieneneminen. |
| --- | --- |

—

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita lisäämään makrotaloudellisen tilanteen seurantaan sosiaalisen ulottuvuuden ja paikallishallinnollisen ulottuvuuden. On otettava huomioon budjettitoimenpiteiden ja -uudistusten vaikutukset eläkkeisiin, niiden sosiaaliset seuraukset eläkkeensaajiin sekä paikallishallinnon mahdollisuudet korvata sosiaalihuollon ja palvelujen avulla näistä toimenpiteistä ja uudistuksista johtuva eläkeikäisten ja eläkeikää lähestyvien kansalaisten tulojen pieneneminen.

| — | katsoo, että EU:n olisi laadittava käytännesääntöjä siitä, miten maksuperusteiset järjestelmät suunnitellaan ja miten niitä hallinnoidaan. |
| --- | --- |

—

katsoo, että EU:n olisi laadittava käytännesääntöjä siitä, miten maksuperusteiset järjestelmät suunnitellaan ja miten niitä hallinnoidaan.

| Esittelijä | : | Mia De Vits (BE, PSE), Flaamilaisen parlamentin jäsen |
| --- | --- | --- |
| Viiteasiakirja | : | Vihreä kirja – Riittävien, kestävien ja turvattujen eurooppalaisten eläkejärjestelmien kehittäminen
  KOM(2010) 365 lopullinen |

Esittelijä

:

Mia De Vits (BE, PSE), Flaamilaisen parlamentin jäsen

Viiteasiakirja

:

Vihreä kirja – Riittävien, kestävien ja turvattujen eurooppalaisten eläkejärjestelmien kehittäminen

KOM(2010) 365 lopullinen

I.   JOHDANTO

ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | on tyytyväinen komission aloitteeseen julkaista vihreä kirja ja käynnistää laaja kuulemismenettely riittäviä, kestäviä ja turvattuja eurooppalaisia eläkejärjestelmiä koskevasta merkittävästä kysymyksestä. |
| --- | --- |

1.

on tyytyväinen komission aloitteeseen julkaista vihreä kirja ja käynnistää laaja kuulemismenettely riittäviä, kestäviä ja turvattuja eurooppalaisia eläkejärjestelmiä koskevasta merkittävästä kysymyksestä.

| 2. | muistuttaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 9 artiklasta, jonka mukaan ”unioni ottaa politiikkansa ja toimintansa määrittelyssä ja toteuttamisessa huomioon korkean työllisyystason edistämiseen, riittävän sosiaalisen suojelun takaamiseen, sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseen sekä korkeatasoiseen koulutukseen ja ihmisten terveyden korkeatasoiseen suojeluun liittyvät vaatimukset”. |
| --- | --- |

2.

muistuttaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 9 artiklasta, jonka mukaan ”unioni ottaa politiikkansa ja toimintansa määrittelyssä ja toteuttamisessa huomioon korkean työllisyystason edistämiseen, riittävän sosiaalisen suojelun takaamiseen, sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseen sekä korkeatasoiseen koulutukseen ja ihmisten terveyden korkeatasoiseen suojeluun liittyvät vaatimukset”.

| 3. | toteaa, että vihreä kirja on sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 9 artiklan että samaisen sopimuksen seikkaperäisemmän 153 artiklan tavoitteen mukainen eikä kuulemisen luonteen osalta näytä aiheuttavan ongelmia toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen noudattamista ajatellen. |
| --- | --- |

3.

toteaa, että vihreä kirja on sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 9 artiklan että samaisen sopimuksen seikkaperäisemmän 153 artiklan tavoitteen mukainen eikä kuulemisen luonteen osalta näytä aiheuttavan ongelmia toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen noudattamista ajatellen.

| 4. | toteaa, että kunkin poliittisen tason, alue- ja paikallisviranomaistaso mukaan luettuna, on otettava toimivaltuuksiensa mukainen vastuu toissijaisuusperiaatetta kaikilta osin kunnioittaen edistääkseen ikääntyneiden hyvinvointia kaikissa heidän elämäänsä liittyvissä asioissa. |
| --- | --- |

4.

toteaa, että kunkin poliittisen tason, alue- ja paikallisviranomaistaso mukaan luettuna, on otettava toimivaltuuksiensa mukainen vastuu toissijaisuusperiaatetta kaikilta osin kunnioittaen edistääkseen ikääntyneiden hyvinvointia kaikissa heidän elämäänsä liittyvissä asioissa.

| 5. | korostaa, että kansalaisten näkökulmasta ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden kannalta on erittäin tärkeää, että käytössä on riittävät ja kestävät eläkejärjestelmät, joiden turvin ihmiset voivat eläkkeelle jäätyään säilyttää kohtuullisessa määrin elintasonsa. |
| --- | --- |

5.

korostaa, että kansalaisten näkökulmasta ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden kannalta on erittäin tärkeää, että käytössä on riittävät ja kestävät eläkejärjestelmät, joiden turvin ihmiset voivat eläkkeelle jäätyään säilyttää kohtuullisessa määrin elintasonsa.

| 6. | painottaa, että eläkejärjestelmillä on merkittävä rooli automaattisina vakauttajina. |
| --- | --- |

6.

painottaa, että eläkejärjestelmillä on merkittävä rooli automaattisina vakauttajina.

| 7. | toteaa, että jäsenvaltioilla on edessään useita samankaltaisia, niiden eläkejärjestelmiin liittyviä muutoksia erityisesti, kun otetaan huomioon väestön ikääntyminen sekä äskettäisen rahoitus- ja talouskriisin vaikutukset. |
| --- | --- |

7.

toteaa, että jäsenvaltioilla on edessään useita samankaltaisia, niiden eläkejärjestelmiin liittyviä muutoksia erityisesti, kun otetaan huomioon väestön ikääntyminen sekä äskettäisen rahoitus- ja talouskriisin vaikutukset.

| 8. | panee merkille Eurooppa-neuvoston maaliskuussa 2006 hyväksymät kolme yhteistä tavoitetta, jotka koskevat sosiaalista suojelua ja sosiaalista osallisuutta koskevan prosessin uusien puitteiden mukaista riittävää ja kestävää eläketurvaa ja joilla pyritään turvaamaan






  — | riittävät eläketulot ja eläkkeet |
| --- | --- | --- |

8.

panee merkille Eurooppa-neuvoston maaliskuussa 2006 hyväksymät kolme yhteistä tavoitetta, jotka koskevat sosiaalista suojelua ja sosiaalista osallisuutta koskevan prosessin uusien puitteiden mukaista riittävää ja kestävää eläketurvaa ja joilla pyritään turvaamaan

—

riittävät eläketulot ja eläkkeet

| — | julkisten ja yksityisten eläkejärjestelmien rahoituksen kestävyys |
| --- | --- |

—

julkisten ja yksityisten eläkejärjestelmien rahoituksen kestävyys

| — | eläkejärjestelmiä koskeva avoin tiedottaminen. |
| --- | --- |

—

eläkejärjestelmiä koskeva avoin tiedottaminen.

| 9. | panee merkille julkistaloudellisten vaikutusten hallintaa koskevan kolmitahoisen strategian, josta Tukholmassa vuonna 2001 kokoontunut Eurooppa-neuvosto sopi ja joka koostuu seuraavista tekijöistä:






  — | velan vähentäminen nopeasti |
| --- | --- | --- |

9.

panee merkille julkistaloudellisten vaikutusten hallintaa koskevan kolmitahoisen strategian, josta Tukholmassa vuonna 2001 kokoontunut Eurooppa-neuvosto sopi ja joka koostuu seuraavista tekijöistä:

—

velan vähentäminen nopeasti

| — | työllisyysasteen ja tuottavuuden nostaminen |
| --- | --- |

—

työllisyysasteen ja tuottavuuden nostaminen

| — | eläke-, terveydenhuolto- ja pitkäaikaishoitojärjestelmien uudistaminen. |
| --- | --- |

—

eläke-, terveydenhuolto- ja pitkäaikaishoitojärjestelmien uudistaminen.

| 10. | korostaa, että eräät EU:n eläkepolitiikkojen ja Eurooppa 2020 -strategian näkökohdat vahvistavat toisiaan. Työllisyysasteen kohottaminen, johon Eurooppa 2020 -strategiassa pyritään, nostaa osaltaan kunkin eläkkeensaajan eläke-etuuksia samalla kun se osaltaan lisää sosiaaliturva- ja eläkejärjestelmien yleistä kestävyyttä. Riittävät eläke-etuudet ovat vastaavasti keskeinen edellytys köyhyyden vähentämistä koskevan Eurooppa 2020 -strategiassa asetetun tavoitteen saavuttamiseksi, kun otetaan huomioon, että iäkkäät eurooppalaiset ovat edelleen heikossa asemassa oleva sosioekonominen ryhmä. |
| --- | --- |

10.

korostaa, että eräät EU:n eläkepolitiikkojen ja Eurooppa 2020 -strategian näkökohdat vahvistavat toisiaan. Työllisyysasteen kohottaminen, johon Eurooppa 2020 -strategiassa pyritään, nostaa osaltaan kunkin eläkkeensaajan eläke-etuuksia samalla kun se osaltaan lisää sosiaaliturva- ja eläkejärjestelmien yleistä kestävyyttä. Riittävät eläke-etuudet ovat vastaavasti keskeinen edellytys köyhyyden vähentämistä koskevan Eurooppa 2020 -strategiassa asetetun tavoitteen saavuttamiseksi, kun otetaan huomioon, että iäkkäät eurooppalaiset ovat edelleen heikossa asemassa oleva sosioekonominen ryhmä.

| 11. | painottaa, että eläkekeskustelu liittyy muihin politiikanaloihin, kuten työllisyyteen, terveydenhuoltoon, pitkäaikaishoitoon, koulutukseen, asumiseen, julkisiin palveluihin, infrastruktuureihin, sosiaalihuoltoon ja toimeentulotukeen, joista suuri osa on valtion ja paikallishallinnon yhteisellä vastuulla. |
| --- | --- |

11.

painottaa, että eläkekeskustelu liittyy muihin politiikanaloihin, kuten työllisyyteen, terveydenhuoltoon, pitkäaikaishoitoon, koulutukseen, asumiseen, julkisiin palveluihin, infrastruktuureihin, sosiaalihuoltoon ja toimeentulotukeen, joista suuri osa on valtion ja paikallishallinnon yhteisellä vastuulla.

| 12. | kannattaa etupäässä yhtenäisten eläkejärjestelmien kehittymistä moniosaisiksi (tai useasta pilarista koostuviksi) järjestelmiksi. |
| --- | --- |

12.

kannattaa etupäässä yhtenäisten eläkejärjestelmien kehittymistä moniosaisiksi (tai useasta pilarista koostuviksi) järjestelmiksi.

| 13. | muistuttaa, että paikallis- ja alueviranomaiset tarjoavat valtaosan julkisen sektorin työpaikoista Euroopassa ja että niiden on tästä syystä useissa tapauksissa huolehdittava eläkkeelle siirtyneen henkilöstönsä sekä julkisesta että ammatillisesta (toinen pilari) eläketurvajärjestelmästä. |
| --- | --- |

13.

muistuttaa, että paikallis- ja alueviranomaiset tarjoavat valtaosan julkisen sektorin työpaikoista Euroopassa ja että niiden on tästä syystä useissa tapauksissa huolehdittava eläkkeelle siirtyneen henkilöstönsä sekä julkisesta että ammatillisesta (toinen pilari) eläketurvajärjestelmästä.

| 14. | painottaa, että riittävät eläkejärjestelmät ovat välttämättömiä, jotta vältetään se, että paikallis- ja alueviranomaisten tarjoamat muut turvaverkkojärjestelyt, kuten sosiaalihuolto ja pitkäaikaishoito, ylikuormittuvat. |
| --- | --- |

14.

painottaa, että riittävät eläkejärjestelmät ovat välttämättömiä, jotta vältetään se, että paikallis- ja alueviranomaisten tarjoamat muut turvaverkkojärjestelyt, kuten sosiaalihuolto ja pitkäaikaishoito, ylikuormittuvat.

| 15. | muistuttaa, että eräät alueviranomaiset edistävät lisäeläkejärjestelmiin osallistumista ja kannustavat siihen tukemalla tiettyjä alueellisia eläkerahastoja tai jopa perustamalla oman eläkerahaston aluetasolla. |
| --- | --- |

15.

muistuttaa, että eräät alueviranomaiset edistävät lisäeläkejärjestelmiin osallistumista ja kannustavat siihen tukemalla tiettyjä alueellisia eläkerahastoja tai jopa perustamalla oman eläkerahaston aluetasolla.

| 16. | painottaa, että julkisilla eläkkeillä on jatkossakin keskeinen rooli turvattaessa eläkejärjestelmät, jotka tarjoavat kaikille eläkkeensaajille riittävät tulot Kansainvälisen työjärjestön yleissopimuksen nro 102 mukaisesti. Julkiset eläkkeet perustuvat työntekijöiden ja eläkkeensaajien väliseen yhteisvastuullisuuden periaatteeseen. |
| --- | --- |

16.

painottaa, että julkisilla eläkkeillä on jatkossakin keskeinen rooli turvattaessa eläkejärjestelmät, jotka tarjoavat kaikille eläkkeensaajille riittävät tulot Kansainvälisen työjärjestön yleissopimuksen nro 102 mukaisesti. Julkiset eläkkeet perustuvat työntekijöiden ja eläkkeensaajien väliseen yhteisvastuullisuuden periaatteeseen.

| 17. | toteaa, että ammatilliset eläkkeet voivat olla merkittävä keino täydentää julkisia eläkkeitä erityisesti, kun äskettäisestä talous- ja rahoituskriisistä saadut kokemukset otetaan asianmukaisella tavalla huomioon. EU:n tulisi tarmokkaasti pyrkiä edistämään ja levittämään parhaita käytänteitä ja malleja. Komitea kehottaa lisäksi sosiaalisen suojelun komiteaa arvioimaan yksityisten eläkejärjestelmien asemaa, rakennetta ja toimintatapaa esimerkiksi vaihtamalla parhaita käytäntöjä siitä, miten etuuksien kertymien turvaa ja tehokkuutta voitaisiin parantaa vähentämällä riskejä tehokkaammin, lisäämällä iskunkestävyyttä, tiedottamalla selkeämmin eri sijoitusvaihtoehtojen riskeistä ja tuotoista ja tehostamalla hallinnointia. |
| --- | --- |

17.

toteaa, että ammatilliset eläkkeet voivat olla merkittävä keino täydentää julkisia eläkkeitä erityisesti, kun äskettäisestä talous- ja rahoituskriisistä saadut kokemukset otetaan asianmukaisella tavalla huomioon. EU:n tulisi tarmokkaasti pyrkiä edistämään ja levittämään parhaita käytänteitä ja malleja. Komitea kehottaa lisäksi sosiaalisen suojelun komiteaa arvioimaan yksityisten eläkejärjestelmien asemaa, rakennetta ja toimintatapaa esimerkiksi vaihtamalla parhaita käytäntöjä siitä, miten etuuksien kertymien turvaa ja tehokkuutta voitaisiin parantaa vähentämällä riskejä tehokkaammin, lisäämällä iskunkestävyyttä, tiedottamalla selkeämmin eri sijoitusvaihtoehtojen riskeistä ja tuotoista ja tehostamalla hallinnointia.

| 18. | painottaa, että ammatillisten eläkejärjestelmien yleistyminen on merkittävä haaste monissa jäsenvaltioissa, sillä ammatillinen eläketurva on harvemmin tarjolla vähän koulutetuille ja epätyypillisissä työsuhteissa oleville työntekijöille ja epätavallisempi pk-yrityksissä sekä muita heikommilla talouden aloilla. |
| --- | --- |

18.

painottaa, että ammatillisten eläkejärjestelmien yleistyminen on merkittävä haaste monissa jäsenvaltioissa, sillä ammatillinen eläketurva on harvemmin tarjolla vähän koulutetuille ja epätyypillisissä työsuhteissa oleville työntekijöille ja epätavallisempi pk-yrityksissä sekä muita heikommilla talouden aloilla.

| 19. | korostaa, että ammatillisilla eläkejärjestelmillä olisi oltava varmuuden takaavat puitteet, jotka vastaavat asianmukaisesti niiden erityisluonnetta pitkän aikavälin välineinä ja joissa otetaan huomioon järjestelmien erityiset varmuus- ja tasapainotusmekanismit. |
| --- | --- |

19.

korostaa, että ammatillisilla eläkejärjestelmillä olisi oltava varmuuden takaavat puitteet, jotka vastaavat asianmukaisesti niiden erityisluonnetta pitkän aikavälin välineinä ja joissa otetaan huomioon järjestelmien erityiset varmuus- ja tasapainotusmekanismit.

| 20. | toteaa, että riittävyydessä olevat aukot julkisessa sekä ammatillisessa eläkejärjestelmässä ovat edelleen ongelma useissa jäsenvaltioissa. Niitä voidaan täyttää esimerkiksi tukemalla eläkeoikeuksien kertymistä, lisäämällä vähävaraisille eläkkeensaajille annettavaa taloudellista tukea, laajentamalla kattavuutta sekä helpottamalla eläkeoikeuksien kertymistä äitiysloman ja vanhempainvapaan ja monien muiden hoitojaksojen aikana sekä heikossa asemassa oleville ryhmille, kuten vähän koulutetuille ja epätyypillisissä työsuhteissa oleville työntekijöille. |
| --- | --- |

20.

toteaa, että riittävyydessä olevat aukot julkisessa sekä ammatillisessa eläkejärjestelmässä ovat edelleen ongelma useissa jäsenvaltioissa. Niitä voidaan täyttää esimerkiksi tukemalla eläkeoikeuksien kertymistä, lisäämällä vähävaraisille eläkkeensaajille annettavaa taloudellista tukea, laajentamalla kattavuutta sekä helpottamalla eläkeoikeuksien kertymistä äitiysloman ja vanhempainvapaan ja monien muiden hoitojaksojen aikana sekä heikossa asemassa oleville ryhmille, kuten vähän koulutetuille ja epätyypillisissä työsuhteissa oleville työntekijöille.

| 21. | toteaa, että eläkkeiden riittävyyttä ja finanssipoliittista kestävyyttä voidaan huomattavasti parantaa edistämällä ja helpottamalla niin valtakunnallisella kuin alue- ja paikallistasollakin kaikkien työikäisten osallistumista ja työllistymistä. Tällöin on kiinnitettävä erityistä huomiota naisten sekä tarpeen mukaan myös nuorten ja iäkkäiden työntekijöiden ja siirtotyöläisten alityöllisyyteen. |
| --- | --- |

21.

toteaa, että eläkkeiden riittävyyttä ja finanssipoliittista kestävyyttä voidaan huomattavasti parantaa edistämällä ja helpottamalla niin valtakunnallisella kuin alue- ja paikallistasollakin kaikkien työikäisten osallistumista ja työllistymistä. Tällöin on kiinnitettävä erityistä huomiota naisten sekä tarpeen mukaan myös nuorten ja iäkkäiden työntekijöiden ja siirtotyöläisten alityöllisyyteen.

| 22. | kannustaa jäsenvaltioita tutkimaan varhaista eläkkeelle jäämistä edistävien kannusteiden vähentämistä ja todellista eläkkeellesiirtymisikää nostavien kannusteiden lisäämistä eläkejärjestelmien riittävyyden ja kestävyyden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

22.

kannustaa jäsenvaltioita tutkimaan varhaista eläkkeelle jäämistä edistävien kannusteiden vähentämistä ja todellista eläkkeellesiirtymisikää nostavien kannusteiden lisäämistä eläkejärjestelmien riittävyyden ja kestävyyden varmistamiseksi.

| 23. | painottaa, että talousarvion vakauttamisessa tulisi ottaa huomioon jäsenvaltioiden jatkuva vastuu varmistaa kohtuullisessa määrin kansalaistensa elintaso eläkkeelle siirtymisen jälkeen, kuten Euroopan unionin perusoikeuskirjassa taataan. |
| --- | --- |

23.

painottaa, että talousarvion vakauttamisessa tulisi ottaa huomioon jäsenvaltioiden jatkuva vastuu varmistaa kohtuullisessa määrin kansalaistensa elintaso eläkkeelle siirtymisen jälkeen, kuten Euroopan unionin perusoikeuskirjassa taataan.

| 24. | tähdentää, että talousarvion vakauttamisen ei tulisi estää kasvun ja yhteenkuuluvuuden edistämistä esimerkiksi niin, että otetaan käyttöön elvytyspaketteja, sillä entistä parempi verotulopohja hyödyttäisi myös eläkkeiden rahoituksen kestävyyttä. |
| --- | --- |

24.

tähdentää, että talousarvion vakauttamisen ei tulisi estää kasvun ja yhteenkuuluvuuden edistämistä esimerkiksi niin, että otetaan käyttöön elvytyspaketteja, sillä entistä parempi verotulopohja hyödyttäisi myös eläkkeiden rahoituksen kestävyyttä.

| 25. | korostaa, että viranomaisten ja työmarkkinaosapuolten tulisi kehittää ja toteuttaa lisätoimenpiteitä, joilla edistetään ja helpotetaan iäkkäiden työntekijöiden työnteon jatkumista nykyisen työmarkkinoiltapoistumisiän ja lakisääteisen eläkeiän välisen eron kaventamiseksi ja umpeenkuromiseksi. |
| --- | --- |

25.

korostaa, että viranomaisten ja työmarkkinaosapuolten tulisi kehittää ja toteuttaa lisätoimenpiteitä, joilla edistetään ja helpotetaan iäkkäiden työntekijöiden työnteon jatkumista nykyisen työmarkkinoiltapoistumisiän ja lakisääteisen eläkeiän välisen eron kaventamiseksi ja umpeenkuromiseksi.

| 26. | painottaa, että kysymys lakisääteisestä eläkeiästä liittyy muihin työmarkkinakysymyksiin, kuten myöhäisestä työmarkkinoille tulosta ja varhaisesta työmarkkinoilta poistumisesta johtuvaan työurien lyhenemiseen, tarpeeseen kehittää uratoimenpiteitä, joilla helpotetaan työnteon jatkumista ja jatkokoulutusta, joustavaan ja asteittaiseen eläkkeellejääntiin, osallisuutta edistävien työmarkkinoiden tukemiseen sekä tarpeeseen ratkaista kysymys työn rasittavuudesta, millä viitataan tarpeeseen erottaa toisistaan erilaiset työntekijäryhmät käsiteltäessä kysymystä varhaisesta työmarkkinoilta poistumisesta ja eläkkeelle siirtymisestä. |
| --- | --- |

26.

painottaa, että kysymys lakisääteisestä eläkeiästä liittyy muihin työmarkkinakysymyksiin, kuten myöhäisestä työmarkkinoille tulosta ja varhaisesta työmarkkinoilta poistumisesta johtuvaan työurien lyhenemiseen, tarpeeseen kehittää uratoimenpiteitä, joilla helpotetaan työnteon jatkumista ja jatkokoulutusta, joustavaan ja asteittaiseen eläkkeellejääntiin, osallisuutta edistävien työmarkkinoiden tukemiseen sekä tarpeeseen ratkaista kysymys työn rasittavuudesta, millä viitataan tarpeeseen erottaa toisistaan erilaiset työntekijäryhmät käsiteltäessä kysymystä varhaisesta työmarkkinoilta poistumisesta ja eläkkeelle siirtymisestä.

| 27. | katsoo, että tuleville eläkkeensaajille tulisi tarjota riittävästi tietoa, jotta he ovat kaikilta osin asianmukaisesti tietoisia tulevista eläkeoikeuksistaan, mikä vastaisi avoimen koordinointimenetelmän tavoitetta 11. Komitea kannattaa lisäaloitteita talousalan koulutuksen ja tuntemuksen suhteen. |
| --- | --- |

27.

katsoo, että tuleville eläkkeensaajille tulisi tarjota riittävästi tietoa, jotta he ovat kaikilta osin asianmukaisesti tietoisia tulevista eläkeoikeuksistaan, mikä vastaisi avoimen koordinointimenetelmän tavoitetta 11. Komitea kannattaa lisäaloitteita talousalan koulutuksen ja tuntemuksen suhteen.

| 28. | on tyytyväinen Euroopan unionin neuvoston talouspoliittisen komitean ja sosiaalisen suojelun komitean laatimaan yhteiseen analyysiin eläkejärjestelmistä Euroopan unionissa ja niiden nykyisistä haasteista. |
| --- | --- |

28.

on tyytyväinen Euroopan unionin neuvoston talouspoliittisen komitean ja sosiaalisen suojelun komitean laatimaan yhteiseen analyysiin eläkejärjestelmistä Euroopan unionissa ja niiden nykyisistä haasteista.

| 29. | korostaa sellaisen tasapainoisen lähestymistavan merkitystä, jossa otetaan yhtäläisesti huomioon eläkejärjestelmien taloudelliset, rahoitukselliset ja sosiaaliset tavoitteet. |
| --- | --- |

29.

korostaa sellaisen tasapainoisen lähestymistavan merkitystä, jossa otetaan yhtäläisesti huomioon eläkejärjestelmien taloudelliset, rahoitukselliset ja sosiaaliset tavoitteet.

| 30. | katsoo, että eläkekeskustelu on osa Eurooppa 2020 -strategiaa, ja painottaa, että eläkejärjestelmien kestävyys ja riittävyys voidaan saavuttaa sellaisen yhdennetyn yhteiskunnallis-taloudellisen lähestymistavan avulla, johon sisältyy taloudellisia, sosiaalisia ja rahoituspoliittisia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

30.

katsoo, että eläkekeskustelu on osa Eurooppa 2020 -strategiaa, ja painottaa, että eläkejärjestelmien kestävyys ja riittävyys voidaan saavuttaa sellaisen yhdennetyn yhteiskunnallis-taloudellisen lähestymistavan avulla, johon sisältyy taloudellisia, sosiaalisia ja rahoituspoliittisia toimenpiteitä.

| 31. | kannattaa Euroopan komission ehdottamaan kokonaisvaltaista lähestymistapaa ja toteaa, että paikallis- ja alueviranomaiset ovat jatkossakin valmiita osallistumaan uudistussuunnitelmiin avoimen koordinointimenetelmän puitteissa. |
| --- | --- |

31.

kannattaa Euroopan komission ehdottamaan kokonaisvaltaista lähestymistapaa ja toteaa, että paikallis- ja alueviranomaiset ovat jatkossakin valmiita osallistumaan uudistussuunnitelmiin avoimen koordinointimenetelmän puitteissa.

| 32. | katsoo, että avoin koordinointimenetelmä on keskeinen väline sosiaalisen kehityksen tukemiseksi EU:ssa ja jäsenvaltioissa ja että se täydentää olennaisella tavalla lainsäädäntöä ja rahoitusvälineitä sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistamiseksi EU:ssa Eurooppa 2020 -strategian puitteissa. |
| --- | --- |

32.

katsoo, että avoin koordinointimenetelmä on keskeinen väline sosiaalisen kehityksen tukemiseksi EU:ssa ja jäsenvaltioissa ja että se täydentää olennaisella tavalla lainsäädäntöä ja rahoitusvälineitä sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistamiseksi EU:ssa Eurooppa 2020 -strategian puitteissa.

| 33. | toteaa, että työmarkkinaosapuolilla on merkittävä rooli riittävistä, kestävistä ja turvatuista eurooppalaisista eläkejärjestelmistä käytävässä keskustelussa, ja korostaa niiden vastuuta edistettäessä oikeudenmukaisia ratkaisuja unioni-, jäsenvaltio-, alue-, paikallis- ja sektoritasolla käytävässä työmarkkinavuoropuhelussa. |
| --- | --- |

33.

toteaa, että työmarkkinaosapuolilla on merkittävä rooli riittävistä, kestävistä ja turvatuista eurooppalaisista eläkejärjestelmistä käytävässä keskustelussa, ja korostaa niiden vastuuta edistettäessä oikeudenmukaisia ratkaisuja unioni-, jäsenvaltio-, alue-, paikallis- ja sektoritasolla käytävässä työmarkkinavuoropuhelussa.

II.   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

| 34. | on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio sitoutuu varmistamaan vihreän kirjan ”Riittävien, kestävien ja turvattujen eurooppalaisten eläkejärjestelmien kehittäminen” jatkotoimet laatimalla vuonna 2011 valkoisen kirjan. |
| --- | --- |

34.

on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio sitoutuu varmistamaan vihreän kirjan ”Riittävien, kestävien ja turvattujen eurooppalaisten eläkejärjestelmien kehittäminen” jatkotoimet laatimalla vuonna 2011 valkoisen kirjan.

| 35. | pyytää komissiota varmistamaan, että seuraavia Euroopan komission tällä alalla toteuttamia toimia täydentävät asianmukaiset vaikutustenarvioinnit, jotka kattavat erityisesti vaikutukset paikallis- ja alueviranomaisiin. |
| --- | --- |

35.

pyytää komissiota varmistamaan, että seuraavia Euroopan komission tällä alalla toteuttamia toimia täydentävät asianmukaiset vaikutustenarvioinnit, jotka kattavat erityisesti vaikutukset paikallis- ja alueviranomaisiin.

| 36. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita harkitsemaan eläkkeiden koordinointia EU:ssa – erityisesti avoimen koordinointimenetelmän puitteissa – älykkääseen, kestävään ja osallistavaan kasvuun tähtäävän Eurooppa 2020 -strategian täytäntöönpanon keskeisenä osatekijänä. |
| --- | --- |

36.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita harkitsemaan eläkkeiden koordinointia EU:ssa – erityisesti avoimen koordinointimenetelmän puitteissa – älykkääseen, kestävään ja osallistavaan kasvuun tähtäävän Eurooppa 2020 -strategian täytäntöönpanon keskeisenä osatekijänä.

| 37. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tekemään nykyisten EU:n tason politiikan koordinointikehysten puitteissa sellaisten menetelmien kehittämistä koskevaa yhteistyötä, joissa jäsenvaltiot voisivat arvioida yhdessä ja johdonmukaisesti eläkepolitiikkojen vaikutuksia kestävyyteen ja riittävyyteen. |
| --- | --- |

37.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tekemään nykyisten EU:n tason politiikan koordinointikehysten puitteissa sellaisten menetelmien kehittämistä koskevaa yhteistyötä, joissa jäsenvaltiot voisivat arvioida yhdessä ja johdonmukaisesti eläkepolitiikkojen vaikutuksia kestävyyteen ja riittävyyteen.

| 38. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita lisäämään makrotaloudellisen tilanteen seurantaan sosiaalisen ulottuvuuden ja paikallishallinnollisen ulottuvuuden. On otettava huomioon budjettitoimenpiteiden ja -uudistusten vaikutukset eläkkeisiin, niiden sosiaaliset seuraukset eläkkeensaajiin sekä paikallishallinnon mahdollisuudet korvata sosiaalihuollon ja palvelujen avulla näistä toimenpiteistä ja uudistuksista johtuva eläkeikäisten ja eläkeikää lähestyvien kansalaisten tulojen pieneneminen. |
| --- | --- |

38.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita lisäämään makrotaloudellisen tilanteen seurantaan sosiaalisen ulottuvuuden ja paikallishallinnollisen ulottuvuuden. On otettava huomioon budjettitoimenpiteiden ja -uudistusten vaikutukset eläkkeisiin, niiden sosiaaliset seuraukset eläkkeensaajiin sekä paikallishallinnon mahdollisuudet korvata sosiaalihuollon ja palvelujen avulla näistä toimenpiteistä ja uudistuksista johtuva eläkeikäisten ja eläkeikää lähestyvien kansalaisten tulojen pieneneminen.

| 39. | pyytää komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan huomioon sukupuoliulottuvuuden käsiteltäessä eläkkeiden riittävyyttä, kun muistetaan, että naiset elävät keskimäärin miehiä pidempään lakisääteisen eläkeiän jälkeen, että naiset ovat suurin eläkkeensaajaryhmä, että he ovat yliedustettuina iäkkäiden eläkkeensaajien ryhmässä, että he ovat usein yliedustettuina niiden joukossa, joilla on epäyhtenäisiä työuria ja epätyypillisiä työsuhteita, ja että he ovat usein yliedustettuina henkilökohtaisten hoitajien joukossa. Tilannetta pahentaa nykyinen maksuperusteisten järjestelmien laajentuminen. |
| --- | --- |

39.

pyytää komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan huomioon sukupuoliulottuvuuden käsiteltäessä eläkkeiden riittävyyttä, kun muistetaan, että naiset elävät keskimäärin miehiä pidempään lakisääteisen eläkeiän jälkeen, että naiset ovat suurin eläkkeensaajaryhmä, että he ovat yliedustettuina iäkkäiden eläkkeensaajien ryhmässä, että he ovat usein yliedustettuina niiden joukossa, joilla on epäyhtenäisiä työuria ja epätyypillisiä työsuhteita, ja että he ovat usein yliedustettuina henkilökohtaisten hoitajien joukossa. Tilannetta pahentaa nykyinen maksuperusteisten järjestelmien laajentuminen.

| 40. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään edelleen eri eläkekäsitteiden määritelmiä keskustelun selkiyttämiseksi erityisesti, kun kyse on epäselvistä rajoista sosiaaliturvajärjestelmien ja yksityisten järjestelmien, ammatillisten ja yksilöllisten järjestelmien sekä vapaaehtoisten ja pakollisten järjestelmien välillä. |
| --- | --- |

40.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään edelleen eri eläkekäsitteiden määritelmiä keskustelun selkiyttämiseksi erityisesti, kun kyse on epäselvistä rajoista sosiaaliturvajärjestelmien ja yksityisten järjestelmien, ammatillisten ja yksilöllisten järjestelmien sekä vapaaehtoisten ja pakollisten järjestelmien välillä.

| 41. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita vaihtamaan tietoja eri kansallisissa eläkejärjestelmissä sovellettavasta ”riittävien” eläketulojen käsitteestä sekä köyhyyden torjunnan että eläkkeelle siirtymisen jälkeisen ostovoiman turvaamisen osalta. |
| --- | --- |

41.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita vaihtamaan tietoja eri kansallisissa eläkejärjestelmissä sovellettavasta ”riittävien” eläketulojen käsitteestä sekä köyhyyden torjunnan että eläkkeelle siirtymisen jälkeisen ostovoiman turvaamisen osalta.

| 42. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita valvomaan sekä julkisten että ammatillisten eläkejärjestelmien laatua riittävien, hyödynnettävissä olevien, turvattujen ja kestävien eläkkeiden tarjoamiseksi, niiden sosiaaliset vaikutukset mukaan luettuina, sekä harkitsemaan mahdollisuutta ottaa käyttöön vertailuarvoja esimerkiksi avoimen koordinointimenetelmän puitteissa eläkejärjestelmien laadun parantamiseksi. |
| --- | --- |

42.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita valvomaan sekä julkisten että ammatillisten eläkejärjestelmien laatua riittävien, hyödynnettävissä olevien, turvattujen ja kestävien eläkkeiden tarjoamiseksi, niiden sosiaaliset vaikutukset mukaan luettuina, sekä harkitsemaan mahdollisuutta ottaa käyttöön vertailuarvoja esimerkiksi avoimen koordinointimenetelmän puitteissa eläkejärjestelmien laadun parantamiseksi.

| 43. | katsoo, että EU:n olisi laadittava käytännesääntöjä siitä, miten maksuperusteiset järjestelmät suunnitellaan ja miten niitä hallinnoidaan. |
| --- | --- |

43.

katsoo, että EU:n olisi laadittava käytännesääntöjä siitä, miten maksuperusteiset järjestelmät suunnitellaan ja miten niitä hallinnoidaan.

| 44. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään ja parantamaan tilastointiaan sekä analyyttisia välineitään ja parantamaan näin valmiuksiaan arvioida eläkepolitiikkojen vaikutuksia eläketulojen riittävyyteen ja kestävyyteen. |
| --- | --- |

44.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään ja parantamaan tilastointiaan sekä analyyttisia välineitään ja parantamaan näin valmiuksiaan arvioida eläkepolitiikkojen vaikutuksia eläketulojen riittävyyteen ja kestävyyteen.

| 45. | kehottaa komissiota laatimaan menetelmäkehyksen, jonka avulla arvioidaan eläkepolitiikkojen todellisia vaikutuksia kestävyyden ja riittävyyden väliseen tasapainoon. Tämä edellyttää sosiaalisen suojelun komitean ja talouspoliittisen komitean yhteistyötä kehitettäessä nykyisten makrotaloudellisten lähestymistapojen yhdistelmä tulevien eläkemenojen arvioimista varten sekä mikrotaloudellisten lähestymistapojen yhdistelmä, joka perustuu riittävyyttä kuvaavien tulosten mikrosimulaatioihin. |
| --- | --- |

45.

kehottaa komissiota laatimaan menetelmäkehyksen, jonka avulla arvioidaan eläkepolitiikkojen todellisia vaikutuksia kestävyyden ja riittävyyden väliseen tasapainoon. Tämä edellyttää sosiaalisen suojelun komitean ja talouspoliittisen komitean yhteistyötä kehitettäessä nykyisten makrotaloudellisten lähestymistapojen yhdistelmä tulevien eläkemenojen arvioimista varten sekä mikrotaloudellisten lähestymistapojen yhdistelmä, joka perustuu riittävyyttä kuvaavien tulosten mikrosimulaatioihin.

| 46. | pyytää komissiota arvioimaan, tarvitaanko tällä alalla nykyistä enemmän avointa koordinointia vapaan liikkuvuuden helpottamiseksi sekä eläkejärjestelmien kestävyyden parantamiseksi. |
| --- | --- |

46.

pyytää komissiota arvioimaan, tarvitaanko tällä alalla nykyistä enemmän avointa koordinointia vapaan liikkuvuuden helpottamiseksi sekä eläkejärjestelmien kestävyyden parantamiseksi.

Bryssel 28. tammikuuta 2011

Alueiden komitean puheenjohtaja

Mercedes BRESSO

---

III Valmistavat säädökset

Alueiden komitea

88. täysistunto 27. ja 28. tammikuuta 2011

| 2.4.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 104/44 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 104/44

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Muutettu ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi neuvoston asetusten (EY) N:o 1290/2005 ja (EY) N:o 1234/2007 muuttamisesta unionin vähävaraisimmille henkilöille suunnatun elintarvikkeiden jakelun osalta”

2011/C 104/10

ALUEIDEN KOMITEA

| — | pahoittelee sitä, että elintarvikkeiden jakelua vähävaraisimmille henkilöille koskevaa uutta ohjelmaa ei ole voitu käynnistää aikaisemmin. |
| --- | --- |

—

pahoittelee sitä, että elintarvikkeiden jakelua vähävaraisimmille henkilöille koskevaa uutta ohjelmaa ei ole voitu käynnistää aikaisemmin.

| — | katsoo, että talouskriisin aiheuttama epävarma taloudellinen tilanne ja heikentynyt työllisyystilanne monissa jäsenvaltioissa, erityisesti rakennemuutoksista eniten kärsivillä alueilla, vaativat unionin toimielimiltä nopeita päätöksiä elintarvikejakelua ja sen resursseja säätelevän oikeusperustan saattamiseksi nykytilanteen vaatimuksia vastaavalle tasolle. |
| --- | --- |

—

katsoo, että talouskriisin aiheuttama epävarma taloudellinen tilanne ja heikentynyt työllisyystilanne monissa jäsenvaltioissa, erityisesti rakennemuutoksista eniten kärsivillä alueilla, vaativat unionin toimielimiltä nopeita päätöksiä elintarvikejakelua ja sen resursseja säätelevän oikeusperustan saattamiseksi nykytilanteen vaatimuksia vastaavalle tasolle.

| — | katsoo, että vähävaraisimmille kansalaisille suunnattavan elintarvikeavun tulee jatkossakin kuulua yhteisen maatalouspolitiikan piiriin ja olla osaltaan toteuttamassa sen tavoitteita kansalaisten ruokaturvan takaajana. |
| --- | --- |

—

katsoo, että vähävaraisimmille kansalaisille suunnattavan elintarvikeavun tulee jatkossakin kuulua yhteisen maatalouspolitiikan piiriin ja olla osaltaan toteuttamassa sen tavoitteita kansalaisten ruokaturvan takaajana.

| — | pitää tärkeänä, että yhteisön osuus elintarvikeavun rahoituksessa säilyy merkittävänä, koska kyse on sosiaalisia ja alueellisia eroja tasaavasta yhteisön politiikasta, joka kohdistetaan suoraan unionin kansalaisille. |
| --- | --- |

—

pitää tärkeänä, että yhteisön osuus elintarvikeavun rahoituksessa säilyy merkittävänä, koska kyse on sosiaalisia ja alueellisia eroja tasaavasta yhteisön politiikasta, joka kohdistetaan suoraan unionin kansalaisille.

| — | korostaa alue- ja paikallishallinnon sekä kolmannen sektorin järjestöjen tärkeää merkitystä avun tarpeessa olevien ihmisten saamisessa avun piiriin, avun jakamisen käytännön järjestämisessä sekä siitä tiedottamisessa. |
| --- | --- |

—

korostaa alue- ja paikallishallinnon sekä kolmannen sektorin järjestöjen tärkeää merkitystä avun tarpeessa olevien ihmisten saamisessa avun piiriin, avun jakamisen käytännön järjestämisessä sekä siitä tiedottamisessa.

| Esittelijä | : | Ossi Martikainen (FI, ALDE), Lapinlahden kunnanvaltuuston puheenjohtaja |
| --- | --- | --- |
| Viiteasiakirja | : | Muutettu ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus neuvoston asetusten (EY) N:o 1290/2005 ja (EY) N:o 1234/2007 muuttamisesta unionin vähävaraisimmille henkilöille suunnatun elintarvikkeiden jakelun osalta
  KOM(2010) 486 lopullinen |

Esittelijä

:

Ossi Martikainen (FI, ALDE), Lapinlahden kunnanvaltuuston puheenjohtaja

Viiteasiakirja

:

Muutettu ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus neuvoston asetusten (EY) N:o 1290/2005 ja (EY) N:o 1234/2007 muuttamisesta unionin vähävaraisimmille henkilöille suunnatun elintarvikkeiden jakelun osalta

KOM(2010) 486 lopullinen

I.   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | pahoittelee sitä, että elintarvikkeiden jakelua vähävaraisimmille henkilöille koskevaa uutta ohjelmaa ei ole voitu käynnistää aikaisemmin. |
| --- | --- |

1.

pahoittelee sitä, että elintarvikkeiden jakelua vähävaraisimmille henkilöille koskevaa uutta ohjelmaa ei ole voitu käynnistää aikaisemmin.

| 2. | haluaa kiinnittää EU:n toimielinten huomion niihin johtopäätöksiin, joita AK on tehnyt lausunnoissaan EU:n yhteisen maatalouspolitiikan näköaloista vuoden 2013 jälkeen (CdR 127/2010); sosiaalisesta syrjäytymisestä ja köyhyydestä (CdR 57/2008) sekä unionin alueella vallitsevista terveyseroista (CdR 47/2010). |
| --- | --- |

2.

haluaa kiinnittää EU:n toimielinten huomion niihin johtopäätöksiin, joita AK on tehnyt lausunnoissaan EU:n yhteisen maatalouspolitiikan näköaloista vuoden 2013 jälkeen (CdR 127/2010); sosiaalisesta syrjäytymisestä ja köyhyydestä (CdR 57/2008) sekä unionin alueella vallitsevista terveyseroista (CdR 47/2010).

| 3. | katsoo, että elintarvikkeiden saatavuus ja riittävä, monipuolinen ravinto ovat perusoikeuksia, jotka on turvattava kansalaisille sosiaalisesta tilanteesta riippumatta. |
| --- | --- |

3.

katsoo, että elintarvikkeiden saatavuus ja riittävä, monipuolinen ravinto ovat perusoikeuksia, jotka on turvattava kansalaisille sosiaalisesta tilanteesta riippumatta.

| 4. | toteaa, että esimerkiksi työttömyys, sosiaalinen syrjäytyminen, niukka tulotaso tai terveysongelmista johtuva syrjäytyminen voivat aikaansaada tilanteen, jossa ihminen ei saa riittävän monipuolista ja terveellistä ravintoa. Tämä on yhdessä Lissabonin sopimuksen 168 artiklan kanssa (terveyden suojelu kaikissa unionin toimissa) otettava vakavasti huomioon suunniteltaessa unionin elintarvikeavun tulevaisuutta ja varmistettava myös tämän välineen kautta jaettavan avun korkea laatu. |
| --- | --- |

4.

toteaa, että esimerkiksi työttömyys, sosiaalinen syrjäytyminen, niukka tulotaso tai terveysongelmista johtuva syrjäytyminen voivat aikaansaada tilanteen, jossa ihminen ei saa riittävän monipuolista ja terveellistä ravintoa. Tämä on yhdessä Lissabonin sopimuksen 168 artiklan kanssa (terveyden suojelu kaikissa unionin toimissa) otettava vakavasti huomioon suunniteltaessa unionin elintarvikeavun tulevaisuutta ja varmistettava myös tämän välineen kautta jaettavan avun korkea laatu.

| 5. | toteaa yli 13 miljoonan kansalaisen osallistuneen elintarvikejakeluohjelman toimenpiteiden piiriin vuoden 2008 aikana ja pitää tätä välinettä jatkossakin yhtenä tärkeistä perusturvan osista vähävaraisimmille kansalaisille. |
| --- | --- |

5.

toteaa yli 13 miljoonan kansalaisen osallistuneen elintarvikejakeluohjelman toimenpiteiden piiriin vuoden 2008 aikana ja pitää tätä välinettä jatkossakin yhtenä tärkeistä perusturvan osista vähävaraisimmille kansalaisille.

| 6. | katsoo, että talouskriisin aiheuttama epävarma taloudellinen tilanne ja heikentynyt työllisyystilanne monissa jäsenvaltioissa, erityisesti rakennemuutoksista eniten kärsivillä alueilla, vaativat unionin toimielimiltä nopeita päätöksiä elintarvikejakelua ja sen resursseja säätelevän oikeusperustan saattamiseksi nykytilanteen vaatimuksia vastaavalle tasolle. |
| --- | --- |

6.

katsoo, että talouskriisin aiheuttama epävarma taloudellinen tilanne ja heikentynyt työllisyystilanne monissa jäsenvaltioissa, erityisesti rakennemuutoksista eniten kärsivillä alueilla, vaativat unionin toimielimiltä nopeita päätöksiä elintarvikejakelua ja sen resursseja säätelevän oikeusperustan saattamiseksi nykytilanteen vaatimuksia vastaavalle tasolle.

| 7. | katsoo, että talouskriisin seurauksena julkisen talouden tasapainottamistoimet jäsenvaltioissa ja niiden alue- ja kuntatalouksissa ovat välttämättömiä. Ne saattavat kuitenkin joissakin tapauksissa johtaa vähävaraisimpien kansalaisten osalta sosiaalisen epävarmuuden ja siksi myös elintarvikeavun tarpeen kasvuun. Siksi tätä sosiaalisen yhteenkuuluvuuden välinettä ja sen tehokkuutta, tunnettavuutta ja hyväksyttävyyttä tulisikin kehittää edelleen. |
| --- | --- |

7.

katsoo, että talouskriisin seurauksena julkisen talouden tasapainottamistoimet jäsenvaltioissa ja niiden alue- ja kuntatalouksissa ovat välttämättömiä. Ne saattavat kuitenkin joissakin tapauksissa johtaa vähävaraisimpien kansalaisten osalta sosiaalisen epävarmuuden ja siksi myös elintarvikeavun tarpeen kasvuun. Siksi tätä sosiaalisen yhteenkuuluvuuden välinettä ja sen tehokkuutta, tunnettavuutta ja hyväksyttävyyttä tulisikin kehittää edelleen.

| 8. | katsoo, että vähävaraisimmille kansalaisille suunnattavan elintarvikeavun tulee jatkossakin kuulua yhteisen maatalouspolitiikan piiriin ja olla osaltaan toteuttamassa sen tavoitteita kansalaisten ruokaturvan takaajana. |
| --- | --- |

8.

katsoo, että vähävaraisimmille kansalaisille suunnattavan elintarvikeavun tulee jatkossakin kuulua yhteisen maatalouspolitiikan piiriin ja olla osaltaan toteuttamassa sen tavoitteita kansalaisten ruokaturvan takaajana.

| 9. | katsoo, että maatalouden markkinahäiriöiden, tuotantokustannusten nousun sekä jakelukanavien keskittymisen aiheuttaman elintarvikkeiden kuluttajahintojen nousun johdosta elintarvikkeiden jakeluavun merkitys kasvaa useissa jäsenvaltioissa. Kaupan osuus elintarvikkeiden hinnanmuodostuksessa on kasvanut, mikä heijastuu huolestuttavalla tavalla sekä viljelijätulon alentumisena että kuluttajien maksamina korkeampina hintoina. |
| --- | --- |

9.

katsoo, että maatalouden markkinahäiriöiden, tuotantokustannusten nousun sekä jakelukanavien keskittymisen aiheuttaman elintarvikkeiden kuluttajahintojen nousun johdosta elintarvikkeiden jakeluavun merkitys kasvaa useissa jäsenvaltioissa. Kaupan osuus elintarvikkeiden hinnanmuodostuksessa on kasvanut, mikä heijastuu huolestuttavalla tavalla sekä viljelijätulon alentumisena että kuluttajien maksamina korkeampina hintoina.

| 10. | katsoo, että yhteistä maatalouspolitiikkaa tulee tarkastella johdonmukaisesti ja pitkäjänteisesti niin, että sen muutoksilla ei aiheutettaisi liian nopeaa rakennemuutosta, etenkään pienten tilojen ajautumista vararikkoon ja niiden yrittäjien joutumista ruuan tuottajista elintarvikeavun mahdollisiksi vastaanottajiksi. |
| --- | --- |

10.

katsoo, että yhteistä maatalouspolitiikkaa tulee tarkastella johdonmukaisesti ja pitkäjänteisesti niin, että sen muutoksilla ei aiheutettaisi liian nopeaa rakennemuutosta, etenkään pienten tilojen ajautumista vararikkoon ja niiden yrittäjien joutumista ruuan tuottajista elintarvikeavun mahdollisiksi vastaanottajiksi.

| 11. | katsoo, että myös elintarvikeapu voi osaltaan toimia maataloustuotteiden markkinahäiriöiden ja hintavaihteluiden tasoittajana. Elintarvikeapu tulee nähdä osana yhteisen maatalouspolitiikan ja markkinapolitiikan kokonaisuutta. Elintarvikeapua ei tule kuitenkaan nähdä vain interventiojärjestelmään liittyvänä toimenpiteenä. Vähävaraisten kansalaisten avun tarve on riippumaton interventiojärjestelmän tulevaisuudesta. AK pitää hyvänä muutetun asetuksen suunnitelmia elintarvikeavun hankkimisesta interventiovarastojen lisäksi entistä enemmän markkinoilta muulloinkin kuin interventiovarastojen tilapäisesti tyhjentyessä. |
| --- | --- |

11.

katsoo, että myös elintarvikeapu voi osaltaan toimia maataloustuotteiden markkinahäiriöiden ja hintavaihteluiden tasoittajana. Elintarvikeapu tulee nähdä osana yhteisen maatalouspolitiikan ja markkinapolitiikan kokonaisuutta. Elintarvikeapua ei tule kuitenkaan nähdä vain interventiojärjestelmään liittyvänä toimenpiteenä. Vähävaraisten kansalaisten avun tarve on riippumaton interventiojärjestelmän tulevaisuudesta. AK pitää hyvänä muutetun asetuksen suunnitelmia elintarvikeavun hankkimisesta interventiovarastojen lisäksi entistä enemmän markkinoilta muulloinkin kuin interventiovarastojen tilapäisesti tyhjentyessä.

| 12. | katsoo, että elintarvikeavun monipuolisuuden varmistaminen on tulevina vuosina haaste: apuvalikoiman tulisi kattaa kaikki unionissa tuotetut peruselintarvikkeiden ryhmät. |
| --- | --- |

12.

katsoo, että elintarvikeavun monipuolisuuden varmistaminen on tulevina vuosina haaste: apuvalikoiman tulisi kattaa kaikki unionissa tuotetut peruselintarvikkeiden ryhmät.

| 13. | painottaa ilmasto- ja ympäristösyistä myös elintarvikeavussa paikallisen ruokaketjun merkitystä. Ketjun tuotannosta jakeluun tulisi olla mahdollisimman lyhyt ja tehokkaasti organisoitu. |
| --- | --- |

13.

painottaa ilmasto- ja ympäristösyistä myös elintarvikeavussa paikallisen ruokaketjun merkitystä. Ketjun tuotannosta jakeluun tulisi olla mahdollisimman lyhyt ja tehokkaasti organisoitu.

| 14. | katsoo, että paikallisten ja alueellisten ruokakulttuurien ottaminen huomioon avustuselintarvikkeiden valinnassa parantaisi osaltaan myös avun vastaanottamisen kokemista mielekkääksi ja hyväksyttäväksi. |
| --- | --- |

14.

katsoo, että paikallisten ja alueellisten ruokakulttuurien ottaminen huomioon avustuselintarvikkeiden valinnassa parantaisi osaltaan myös avun vastaanottamisen kokemista mielekkääksi ja hyväksyttäväksi.

| 15. | katsoo, että tulevaisuudessa paikallis- ja aluehallintojen ja alueellisten tuottajien sekä avustusjärjestöjen tiiviimpi yhteistyö elintarvikeavun järjestämisessä voisi lisätä tämän välineen tehokkuutta, hyväksyttävyyttä ja avun oikean kohdentamisen tavoitteen saavuttamista. |
| --- | --- |

15.

katsoo, että tulevaisuudessa paikallis- ja aluehallintojen ja alueellisten tuottajien sekä avustusjärjestöjen tiiviimpi yhteistyö elintarvikeavun järjestämisessä voisi lisätä tämän välineen tehokkuutta, hyväksyttävyyttä ja avun oikean kohdentamisen tavoitteen saavuttamista.

| 16. | pitää hyvänä, että avustusohjelmaan valittavien elintarvikkeiden valinta olisi edelleen jäsenvaltioiden tehtävä ja että itse avun jakelussa kolmannella sektorilla säilyisi merkittävä rooli. |
| --- | --- |

16.

pitää hyvänä, että avustusohjelmaan valittavien elintarvikkeiden valinta olisi edelleen jäsenvaltioiden tehtävä ja että itse avun jakelussa kolmannella sektorilla säilyisi merkittävä rooli.

| 17. | kehottaa välttämään avun paikallisessa järjestämisessä tarpeetonta byrokratiaa ja pitämään hallintokustannukset mahdollisimman alhaisina. |
| --- | --- |

17.

kehottaa välttämään avun paikallisessa järjestämisessä tarpeetonta byrokratiaa ja pitämään hallintokustannukset mahdollisimman alhaisina.

| 18. | kehottaa kunta- ja aluehallintoja sovittamaan omassa toimivallassaan olevat kansallisen sosiaalipolitiikan välineet yhteen unionin elintarvikeavun kanssa siten, että apu kohdentuu tarvitseville oikeudenmukaisella tavalla ja johdonmukaisena osana vähävaraisimpien ihmisten toimeentulon kokonaisuutta. |
| --- | --- |

18.

kehottaa kunta- ja aluehallintoja sovittamaan omassa toimivallassaan olevat kansallisen sosiaalipolitiikan välineet yhteen unionin elintarvikeavun kanssa siten, että apu kohdentuu tarvitseville oikeudenmukaisella tavalla ja johdonmukaisena osana vähävaraisimpien ihmisten toimeentulon kokonaisuutta.

Läheisyys- ja toissijaisuusperiaatteiden perusteella alueiden komitea

| 19. | pitää tärkeänä, että yhteisön osuus elintarvikeavun rahoituksessa säilyy merkittävänä, koska kyse on sosiaalisia ja alueellisia eroja tasaavasta yhteisön politiikasta, joka kohdistetaan suoraan unionin kansalaisille. |
| --- | --- |

19.

pitää tärkeänä, että yhteisön osuus elintarvikeavun rahoituksessa säilyy merkittävänä, koska kyse on sosiaalisia ja alueellisia eroja tasaavasta yhteisön politiikasta, joka kohdistetaan suoraan unionin kansalaisille.

| 20. | katsoo, että on aiheellista vahvistaa komission delegoitua toimivaltaa elintarvikeavun alalla mm. tarjouspyyntömenettelyjen, ja yleensä resurssien kohdentamisen, toimeenpanoasioiden, seurannan ja valvonnan osalta, vaikka toiminta muuttuukin yksinomaan EU:n budjetista rahoitetusta yhteisrahoitteiseksi. Toimivallan yksinkertaistamisen tavoitteena tulee olla tehokkuuden parantaminen, läpinäkyvyys ja tuloksellisuus. |
| --- | --- |

20.

katsoo, että on aiheellista vahvistaa komission delegoitua toimivaltaa elintarvikeavun alalla mm. tarjouspyyntömenettelyjen, ja yleensä resurssien kohdentamisen, toimeenpanoasioiden, seurannan ja valvonnan osalta, vaikka toiminta muuttuukin yksinomaan EU:n budjetista rahoitetusta yhteisrahoitteiseksi. Toimivallan yksinkertaistamisen tavoitteena tulee olla tehokkuuden parantaminen, läpinäkyvyys ja tuloksellisuus.

| 21. | hyväksyy, että yhteisön rahoitusosuus elintarvikeavun kustannuksista voi olla koheesiorahaston piiriin kuuluvilla alueilla muita alueita korkeampi, mutta rahoituslähteiden ero ei saisi eri alueiden välillä kasvaa liian suureksi, koska kyse on yhteisön suoraan kansalaisille suuntaamasta toimesta, jonka oikeutusta ja hyväksyttävyyttä kansalaiset punnitsevat. Sosiaaliset erot saattavat olla suuria myös vaurailla alueilla. |
| --- | --- |

21.

hyväksyy, että yhteisön rahoitusosuus elintarvikeavun kustannuksista voi olla koheesiorahaston piiriin kuuluvilla alueilla muita alueita korkeampi, mutta rahoituslähteiden ero ei saisi eri alueiden välillä kasvaa liian suureksi, koska kyse on yhteisön suoraan kansalaisille suuntaamasta toimesta, jonka oikeutusta ja hyväksyttävyyttä kansalaiset punnitsevat. Sosiaaliset erot saattavat olla suuria myös vaurailla alueilla.

| 22. | kehottaa komissiota arvioimaan jatkuvasti sitä, onko ohjelmakaudelle asetettu vuosittainen 500 M€ kokonaismenojen katto riittävä talouskriisin mahdollisesti aiheuttaessa lisää paineita julkisten menojen leikkaamiselle ja taloudellisen epävarmuuden johtaessa monissa maissa työttömyyden kasvuun. |
| --- | --- |

22.

kehottaa komissiota arvioimaan jatkuvasti sitä, onko ohjelmakaudelle asetettu vuosittainen 500 M€ kokonaismenojen katto riittävä talouskriisin mahdollisesti aiheuttaessa lisää paineita julkisten menojen leikkaamiselle ja taloudellisen epävarmuuden johtaessa monissa maissa työttömyyden kasvuun.

| 23. | kehottaa komissiota ja kaikkia osapuolia seuraamaan, miten asetuksen muutoksessa asetettavat unionin rahoitusosuuden rajat vaikuttavat avun käyttöhalukkuuteen ja mitä mahdollisia seurauksia tällä on kaikkein vähävaraisimpien kansalaisten hyvinvoinnin kannalta. |
| --- | --- |

23.

kehottaa komissiota ja kaikkia osapuolia seuraamaan, miten asetuksen muutoksessa asetettavat unionin rahoitusosuuden rajat vaikuttavat avun käyttöhalukkuuteen ja mitä mahdollisia seurauksia tällä on kaikkein vähävaraisimpien kansalaisten hyvinvoinnin kannalta.

| 24. | katsoo, että osallistumisen unionin elintarvikeavun vastaanottamiseen ja jakeluun tulee edelleen perustua jäsenvaltioiden vapaaehtoiseen harkintaan ja osallistumishalukkuuteen. |
| --- | --- |

24.

katsoo, että osallistumisen unionin elintarvikeavun vastaanottamiseen ja jakeluun tulee edelleen perustua jäsenvaltioiden vapaaehtoiseen harkintaan ja osallistumishalukkuuteen.

| 25. | korostaa alue- ja paikallishallinnon sekä kolmannen sektorin järjestöjen tärkeää merkitystä avun tarpeessa olevien ihmisten saamisessa avun piiriin, avun jakamisen käytännön järjestämisessä sekä siitä tiedottamisessa. |
| --- | --- |

25.

korostaa alue- ja paikallishallinnon sekä kolmannen sektorin järjestöjen tärkeää merkitystä avun tarpeessa olevien ihmisten saamisessa avun piiriin, avun jakamisen käytännön järjestämisessä sekä siitä tiedottamisessa.

Bryssel 27. tammikuuta 2011

Alueiden komitean puheenjohtaja

Mercedes BRESSO

---

| 2.4.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 104/47 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 104/47

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Yhdennetyn meripolitiikan kehittäminen ja meriosaaminen 2020”

2011/C 104/11

ALUEIDEN KOMITEA

| — | kehottaa painokkaasti myöntämään riittävästi rahoitusta EU:n yhdennetyn meripolitiikan edelleenkehittämiseen nykyisten, vuoteen 2013 voimassa olevien rahoitusnäkymien loppuun asti. Komitea katsoo myös, että yhdennetyn meripolitiikan kehittämiseen ja vahvistamiseen on myönnettävä riittävää erityisrahoitusta myös seuraavaa, vuonna 2014 alkavaa budjettikautta varten. Komitea kehottaa kaikkia EU:n talousarvion valmisteluun osallistuvia osapuolia kiinnittämään kyseiseen tarpeeseen asianmukaista huomiota. Tämä on elintärkeää, jotta voidaan saavuttaa asetetut tavoitteet ja estää kaiken saavutetun edistyksen ja tehtyjen investointien hukkaan joutuminen. |
| --- | --- |

—

kehottaa painokkaasti myöntämään riittävästi rahoitusta EU:n yhdennetyn meripolitiikan edelleenkehittämiseen nykyisten, vuoteen 2013 voimassa olevien rahoitusnäkymien loppuun asti. Komitea katsoo myös, että yhdennetyn meripolitiikan kehittämiseen ja vahvistamiseen on myönnettävä riittävää erityisrahoitusta myös seuraavaa, vuonna 2014 alkavaa budjettikautta varten. Komitea kehottaa kaikkia EU:n talousarvion valmisteluun osallistuvia osapuolia kiinnittämään kyseiseen tarpeeseen asianmukaista huomiota. Tämä on elintärkeää, jotta voidaan saavuttaa asetetut tavoitteet ja estää kaiken saavutetun edistyksen ja tehtyjen investointien hukkaan joutuminen.

| — | tähdentää, että ”kestävän talouskasvun, työllisyyden ja innovaation” painopistealaa tulisi korostaa nykyistä enemmän. Koska Eurooppa kamppailee yhä voittaakseen ihmismuistiin vakavimman talouskriisin, tavoitteen saavuttamiseksi toteutettavat toimet ansaitsevat varmasti nykyistä enemmän huomiota, puhumattakaan siitä, että ne voisivat edistää merkittävästi Eurooppa 2020 -ohjelman tavoitteiden saavuttamista. |
| --- | --- |

—

tähdentää, että ”kestävän talouskasvun, työllisyyden ja innovaation” painopistealaa tulisi korostaa nykyistä enemmän. Koska Eurooppa kamppailee yhä voittaakseen ihmismuistiin vakavimman talouskriisin, tavoitteen saavuttamiseksi toteutettavat toimet ansaitsevat varmasti nykyistä enemmän huomiota, puhumattakaan siitä, että ne voisivat edistää merkittävästi Eurooppa 2020 -ohjelman tavoitteiden saavuttamista.

| — | muistuttaa, että politiikan jatkuvuuden ja tehokkuuden varmistamiseksi EU:n yhdennetyn meripolitiikan käyttöön on myös vuodesta 2014 asetettava unionin tukea, jollei vuoden 2013 jälkeistä monivuotista rahoituskehystä koskevasta keskustelusta muuta johdu. Alueiden komitean ja Euroopan parlamentin jo tarkastelema rannikkorahasto voisi tässä yhteydessä olla esimerkkinä. |
| --- | --- |

—

muistuttaa, että politiikan jatkuvuuden ja tehokkuuden varmistamiseksi EU:n yhdennetyn meripolitiikan käyttöön on myös vuodesta 2014 asetettava unionin tukea, jollei vuoden 2013 jälkeistä monivuotista rahoituskehystä koskevasta keskustelusta muuta johdu. Alueiden komitean ja Euroopan parlamentin jo tarkastelema rannikkorahasto voisi tässä yhteydessä olla esimerkkinä.

| — | kehottaa kuulemaan paikallis- ja alueviranomaisia kehitettäessä ja pantaessa täytäntöön toimia, joiden tavoitteena on saavuttaa julkisen päätöksenteon laadun parantamisen tavoite kaikilla tasoilla. AK on jo suosittanut, että tämän alan hallintotapa perustuisi monitasoisen hallinnon periaatteeseen toissijaisuusperiaatetta noudattaen. Se kehottaa myös lisäämään EU:n ulkopuolisten maiden osallistumista ja niiden kanssa tehtävää yhteistyötä meriosaamisen alalla. On laajalti tunnustettua, että on tärkeää parantaa näiden kumppanien kanssa meripolitiikan muilla osa-alueilla harjoitettavan yhteistoiminnan koordinointia, ja yhteisten toimien lisäämisen edut alalla ovat ilmeisiä. |
| --- | --- |

—

kehottaa kuulemaan paikallis- ja alueviranomaisia kehitettäessä ja pantaessa täytäntöön toimia, joiden tavoitteena on saavuttaa julkisen päätöksenteon laadun parantamisen tavoite kaikilla tasoilla. AK on jo suosittanut, että tämän alan hallintotapa perustuisi monitasoisen hallinnon periaatteeseen toissijaisuusperiaatetta noudattaen. Se kehottaa myös lisäämään EU:n ulkopuolisten maiden osallistumista ja niiden kanssa tehtävää yhteistyötä meriosaamisen alalla. On laajalti tunnustettua, että on tärkeää parantaa näiden kumppanien kanssa meripolitiikan muilla osa-alueilla harjoitettavan yhteistoiminnan koordinointia, ja yhteisten toimien lisäämisen edut alalla ovat ilmeisiä.

| Esittelijä | : | Noel Formosa (MT, PPE), San Lawrenzin (Gozo) kunnanjohtaja (Sindku, San Lawrenz, Gozo) |
| --- | --- | --- |
| Viiteasiakirjat | : | Komission ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhdennetyn meripolitiikan edelleenkehittämistä koskevasta tukiohjelmasta
  KOM(2010) 494 lopullinen
  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle – Meriosaaminen 2020 – meritiedolla ja seurannalla älykkääseen ja kestävään kasvuun
  KOM(2010) 461 lopullinen |

Esittelijä

:

Noel Formosa (MT, PPE), San Lawrenzin (Gozo) kunnanjohtaja (Sindku, San Lawrenz, Gozo)

Viiteasiakirjat

:

Komission ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhdennetyn meripolitiikan edelleenkehittämistä koskevasta tukiohjelmasta

KOM(2010) 494 lopullinen

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle – Meriosaaminen 2020 – meritiedolla ja seurannalla älykkääseen ja kestävään kasvuun

KOM(2010) 461 lopullinen

I   YLEISTÄ

ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | kehottaa painokkaasti myöntämään riittävästi rahoitusta EU:n yhdennetyn meripolitiikan edelleenkehittämiseen nykyisten, vuoteen 2013 voimassa olevien rahoitusnäkymien loppuun asti. Komitea katsoo myös, että yhdennetyn meripolitiikan kehittämiseen ja vahvistamiseen on myönnettävä riittävää erityisrahoitusta myös seuraavaa, vuonna 2014 alkavaa budjettikautta varten. Komitea kehottaa kaikkia EU:n talousarvion valmisteluun osallistuvia osapuolia kiinnittämään kyseiseen tarpeeseen asianmukaista huomiota. Tämä on elintärkeää, jotta voidaan saavuttaa asetetut tavoitteet ja estää kaiken saavutetun edistyksen ja tehtyjen investointien hukkaan joutuminen. |
| --- | --- |

1.

kehottaa painokkaasti myöntämään riittävästi rahoitusta EU:n yhdennetyn meripolitiikan edelleenkehittämiseen nykyisten, vuoteen 2013 voimassa olevien rahoitusnäkymien loppuun asti. Komitea katsoo myös, että yhdennetyn meripolitiikan kehittämiseen ja vahvistamiseen on myönnettävä riittävää erityisrahoitusta myös seuraavaa, vuonna 2014 alkavaa budjettikautta varten. Komitea kehottaa kaikkia EU:n talousarvion valmisteluun osallistuvia osapuolia kiinnittämään kyseiseen tarpeeseen asianmukaista huomiota. Tämä on elintärkeää, jotta voidaan saavuttaa asetetut tavoitteet ja estää kaiken saavutetun edistyksen ja tehtyjen investointien hukkaan joutuminen.

| 2. | korostaa, että on erittäin tärkeää taata yhdennetyn meripolitiikan onnistuminen, sillä toinen vaihtoehto olisi tuhoisa sekä ympäristön että talouden ja yhteiskunnan kannalta. Aivan liian monen Euroopan alueen hyvinvointi on riippuvainen merestä, jotta meriasioita voitaisiin laiminlyödä. |
| --- | --- |

2.

korostaa, että on erittäin tärkeää taata yhdennetyn meripolitiikan onnistuminen, sillä toinen vaihtoehto olisi tuhoisa sekä ympäristön että talouden ja yhteiskunnan kannalta. Aivan liian monen Euroopan alueen hyvinvointi on riippuvainen merestä, jotta meriasioita voitaisiin laiminlyödä.

| 3. | on tyytyväinen Euroopan komission aikomukseen asettaa vuosina 2011–2013 EU:n yhdennetyn meripolitiikan kehittämiseksi ja toteuttamiseksi käyttöön 50 miljoonaa euroa ja tukea näin EU:n meripolitiikan kehittämistä ja etenkin ”sinistä kasvua”, eli merten, valtamerten ja rannikkoalueiden kestäväpohjaista käyttöä, meriympäristön suojelua sekä työllisyyden edistämistä mereen liittyvillä aloilla. |
| --- | --- |

3.

on tyytyväinen Euroopan komission aikomukseen asettaa vuosina 2011–2013 EU:n yhdennetyn meripolitiikan kehittämiseksi ja toteuttamiseksi käyttöön 50 miljoonaa euroa ja tukea näin EU:n meripolitiikan kehittämistä ja etenkin ”sinistä kasvua”, eli merten, valtamerten ja rannikkoalueiden kestäväpohjaista käyttöä, meriympäristön suojelua sekä työllisyyden edistämistä mereen liittyvillä aloilla.

| 4. | tähdentää, että ”kestävän talouskasvun, työllisyyden ja innovaation” painopistealaa tulisi korostaa nykyistä enemmän. Koska Eurooppa kamppailee yhä voittaakseen ihmismuistiin vakavimman talouskriisin, tavoitteen saavuttamiseksi toteutettavat toimet ansaitsevat varmasti nykyistä enemmän huomiota, puhumattakaan siitä, että ne voisivat edistää merkittävästi Eurooppa 2020 -ohjelman tavoitteiden saavuttamista. |
| --- | --- |

4.

tähdentää, että ”kestävän talouskasvun, työllisyyden ja innovaation” painopistealaa tulisi korostaa nykyistä enemmän. Koska Eurooppa kamppailee yhä voittaakseen ihmismuistiin vakavimman talouskriisin, tavoitteen saavuttamiseksi toteutettavat toimet ansaitsevat varmasti nykyistä enemmän huomiota, puhumattakaan siitä, että ne voisivat edistää merkittävästi Eurooppa 2020 -ohjelman tavoitteiden saavuttamista.

| 5. | suhtautuu myönteisesti siihen, että Euroopan komissio osallistuu tukiohjelmalla yksittäisille merialueille räätälöityjen strategioiden toteuttamiseen. Alueellisia merialuestrategioita voidaan varoja kohdentamalla hyödyntää erityisratkaisujen löytämiseen kulloisiinkin alueellisiin haasteisiin. |
| --- | --- |

5.

suhtautuu myönteisesti siihen, että Euroopan komissio osallistuu tukiohjelmalla yksittäisille merialueille räätälöityjen strategioiden toteuttamiseen. Alueellisia merialuestrategioita voidaan varoja kohdentamalla hyödyntää erityisratkaisujen löytämiseen kulloisiinkin alueellisiin haasteisiin.

| 6. | huomauttaa, että tiedonannossa ”Meriosaaminen 2020” todetaan, että siinä keskitytään pääasiassa tietojen keruuseen ja kokoamiseen – molemmilla aloilla paikallis- ja alueviranomaisilla on tärkeä rooli rahoitusviranomaisina. Näin ollen toimien koordinointia on parannettava päällekkäisyyksien välttämiseksi. |
| --- | --- |

6.

huomauttaa, että tiedonannossa ”Meriosaaminen 2020” todetaan, että siinä keskitytään pääasiassa tietojen keruuseen ja kokoamiseen – molemmilla aloilla paikallis- ja alueviranomaisilla on tärkeä rooli rahoitusviranomaisina. Näin ollen toimien koordinointia on parannettava päällekkäisyyksien välttämiseksi.

| 7. | korostaa, että merten aluesuunnittelu on EU:n yhdennetyn meripolitiikan tärkeä väline ja että sitä tulisi myös käyttää aina, kun se on järkevää. |
| --- | --- |

7.

korostaa, että merten aluesuunnittelu on EU:n yhdennetyn meripolitiikan tärkeä väline ja että sitä tulisi myös käyttää aina, kun se on järkevää.

| 8. | on tyytyväinen siihen, että komissio on antanut EU:n ulkopuolisten maiden kanssa tehtävälle yhteistyölle merkittävän aseman. Komitean vakaan käsityksen mukaan EU ei voi yksin ja menestyksellä puuttua meriä kohtaaviin useisiin haasteisiin, minkä vuoksi on välttämätöntä saada unionin kansainväliset kumppanit mukaan mahdollisimman tiiviiseen yhteistoimintaan. Käynnistysvaiheessa parhaillaan olevan Euro–Välimeri-alueen alue- ja paikallisedustajien kokouksen (ARLEM) kaltaiset aloitteet tarjoavat ajan mittaan tehokkaita välineitä yhteisten etujen ajamiseen aluetasolla. |
| --- | --- |

8.

on tyytyväinen siihen, että komissio on antanut EU:n ulkopuolisten maiden kanssa tehtävälle yhteistyölle merkittävän aseman. Komitean vakaan käsityksen mukaan EU ei voi yksin ja menestyksellä puuttua meriä kohtaaviin useisiin haasteisiin, minkä vuoksi on välttämätöntä saada unionin kansainväliset kumppanit mukaan mahdollisimman tiiviiseen yhteistoimintaan. Käynnistysvaiheessa parhaillaan olevan Euro–Välimeri-alueen alue- ja paikallisedustajien kokouksen (ARLEM) kaltaiset aloitteet tarjoavat ajan mittaan tehokkaita välineitä yhteisten etujen ajamiseen aluetasolla.

| 9. | pitää konkreettisten avainhankkeiden, kuten ”Eurooppalainen puhdas satama” tai ”Eurooppalainen puhdas alus”, edistämistä välttämättömänä merialan eurooppalaisen osaamisen kehittämiseksi ja esittelemiseksi. Tällaisten avainhankkeiden avulla voitaisiin tuoda esiin teknisiä mahdollisuuksia, joiden avulla voidaan korkeampien poliittisten tavoitteiden mukaisesti nostaa keskipitkällä aikavälillä oikeudellisia normeja ja ankkuroida ne eurooppalaiselle ja kansainväliselle tasolle ja näin ollen antaa eurooppalaiselle merenkulkutoiminnalle etulyöntiasema kilpailussa (esimerkiksi energiatehokkuuden, päästöjen vähentämisen, vaihtoehtoisten alusten käyttölaitteiden tai alusturvallisuuden aloilla). Kyseisiä avainhankkeita voidaan kuitenkin toteuttaa pitkäjänteisesti vain, jos tulevaisuutta varten varmistetaan luotettava rahoituskehys. |
| --- | --- |

9.

pitää konkreettisten avainhankkeiden, kuten ”Eurooppalainen puhdas satama” tai ”Eurooppalainen puhdas alus”, edistämistä välttämättömänä merialan eurooppalaisen osaamisen kehittämiseksi ja esittelemiseksi. Tällaisten avainhankkeiden avulla voitaisiin tuoda esiin teknisiä mahdollisuuksia, joiden avulla voidaan korkeampien poliittisten tavoitteiden mukaisesti nostaa keskipitkällä aikavälillä oikeudellisia normeja ja ankkuroida ne eurooppalaiselle ja kansainväliselle tasolle ja näin ollen antaa eurooppalaiselle merenkulkutoiminnalle etulyöntiasema kilpailussa (esimerkiksi energiatehokkuuden, päästöjen vähentämisen, vaihtoehtoisten alusten käyttölaitteiden tai alusturvallisuuden aloilla). Kyseisiä avainhankkeita voidaan kuitenkin toteuttaa pitkäjänteisesti vain, jos tulevaisuutta varten varmistetaan luotettava rahoituskehys.

II   POLIITTISET SUOSITUKSET

| 10. | on tyytyväinen aloitteeseen luoda nykyistä yhdennetympi meriosaamisen verkosto. Kun otetaan huomioon tieto- ja viestintätekniikoiden kehitys ja eri valtioiden tiedeyhteisöjen koko ajan lisääntyvä yhteistyö, nykyinen pirstaleinen rakenne vaikuttaa sekä vanhentuneelta että äärimmäisen kustannustehottomalta. |
| --- | --- |

10.

on tyytyväinen aloitteeseen luoda nykyistä yhdennetympi meriosaamisen verkosto. Kun otetaan huomioon tieto- ja viestintätekniikoiden kehitys ja eri valtioiden tiedeyhteisöjen koko ajan lisääntyvä yhteistyö, nykyinen pirstaleinen rakenne vaikuttaa sekä vanhentuneelta että äärimmäisen kustannustehottomalta.

| 11. | muistuttaa, että politiikan jatkuvuuden ja tehokkuuden varmistamiseksi EU:n yhdennetyn meripolitiikan käyttöön on myös vuodesta 2014 asetettava unionin tukea, jollei vuoden 2013 jälkeistä monivuotista rahoituskehystä koskevasta keskustelusta muuta johdu. Alueiden komitean ja Euroopan parlamentin jo tarkastelema rannikkorahasto voisi tässä yhteydessä olla esimerkkinä. |
| --- | --- |

11.

muistuttaa, että politiikan jatkuvuuden ja tehokkuuden varmistamiseksi EU:n yhdennetyn meripolitiikan käyttöön on myös vuodesta 2014 asetettava unionin tukea, jollei vuoden 2013 jälkeistä monivuotista rahoituskehystä koskevasta keskustelusta muuta johdu. Alueiden komitean ja Euroopan parlamentin jo tarkastelema rannikkorahasto voisi tässä yhteydessä olla esimerkkinä.

| 12. | pahoittelee, että paikallis- ja alueviranomaisiin ei kiinnitetä suurempaa huomiota, vaikka tiedonannossa käsitellään laajasti kysymyksiä, jotka kuuluvat näiden viranomaisten toimivaltaan ja joissa ne toimivat hyvin usein rahoitus- ja/tai täytäntöönpanoviranomaisina. Tiedonkeruu saattaa olla jäsenvaltion vastuulla, mutta todellisuudessa se toteutetaan hyvin usein paikallis- ja aluetasolla. |
| --- | --- |

12.

pahoittelee, että paikallis- ja alueviranomaisiin ei kiinnitetä suurempaa huomiota, vaikka tiedonannossa käsitellään laajasti kysymyksiä, jotka kuuluvat näiden viranomaisten toimivaltaan ja joissa ne toimivat hyvin usein rahoitus- ja/tai täytäntöönpanoviranomaisina. Tiedonkeruu saattaa olla jäsenvaltion vastuulla, mutta todellisuudessa se toteutetaan hyvin usein paikallis- ja aluetasolla.

| 13. | kehottaa kuulemaan paikallis- ja alueviranomaisia kehitettäessä ja pantaessa täytäntöön toimia, joiden tavoitteena on saavuttaa julkisen päätöksenteon laadun parantamisen tavoite kaikilla tasoilla. AK on jo suosittanut, että tämän alan hallintotapa perustuisi monitasoisen hallinnon periaatteeseen toissijaisuusperiaatetta noudattaen. Se kehottaa myös lisäämään EU:n ulkopuolisten maiden osallistumista ja niiden kanssa tehtävää yhteistyötä meriosaamisen alalla. On laajalti tunnustettua, että on tärkeää parantaa näiden kumppanien kanssa meripolitiikan muilla osa-alueilla harjoitettavan yhteistoiminnan koordinointia, ja yhteisten toimien lisäämisen edut alalla ovat ilmeisiä. |
| --- | --- |

13.

kehottaa kuulemaan paikallis- ja alueviranomaisia kehitettäessä ja pantaessa täytäntöön toimia, joiden tavoitteena on saavuttaa julkisen päätöksenteon laadun parantamisen tavoite kaikilla tasoilla. AK on jo suosittanut, että tämän alan hallintotapa perustuisi monitasoisen hallinnon periaatteeseen toissijaisuusperiaatetta noudattaen. Se kehottaa myös lisäämään EU:n ulkopuolisten maiden osallistumista ja niiden kanssa tehtävää yhteistyötä meriosaamisen alalla. On laajalti tunnustettua, että on tärkeää parantaa näiden kumppanien kanssa meripolitiikan muilla osa-alueilla harjoitettavan yhteistoiminnan koordinointia, ja yhteisten toimien lisäämisen edut alalla ovat ilmeisiä.

| 14. | suosittaa, että kun pohditaan johdonmukaisia toimia rannikkoa koskevien tietojärjestelmien edistämiseksi jatkona rannikkoalueiden yhdennettyä käyttöä ja hoitoa (Integrated Coastal Zone Management, ICZM) koskevalle suositukselle, komissio etsii parhaita käytänteitä Euroopan alueilta. Osa niistä, kuten Bretagne, Schleswig-Holstein ja Zuid-Holland, ovat tällä alalla eturintamassa, ja monia niiden käytänteitä voidaan muokata muille alueille sopiviksi. |
| --- | --- |

14.

suosittaa, että kun pohditaan johdonmukaisia toimia rannikkoa koskevien tietojärjestelmien edistämiseksi jatkona rannikkoalueiden yhdennettyä käyttöä ja hoitoa (Integrated Coastal Zone Management, ICZM) koskevalle suositukselle, komissio etsii parhaita käytänteitä Euroopan alueilta. Osa niistä, kuten Bretagne, Schleswig-Holstein ja Zuid-Holland, ovat tällä alalla eturintamassa, ja monia niiden käytänteitä voidaan muokata muille alueille sopiviksi.

| 15. | on tyytyväinen ajatukseen omaksua merialuetason lähestymistapa merten seurantajärjestelmiin ja merkittävien puutteiden yksilöimiseen. Komitea katsookin, että alueellisten meriyleissopimusten ja alueellisten neuvoa-antavien kalastustoimikuntien vastuulla olevien asioiden määrän lisääminen, mihin kuuluisi mahdollisesti koordinointivaltuuksia, on harkitsemisen arvoista. Joka tapauksessa tietojen yhteentoimivuus ja korkeiden laatuvaatimusten noudattaminen on turvattava. |
| --- | --- |

15.

on tyytyväinen ajatukseen omaksua merialuetason lähestymistapa merten seurantajärjestelmiin ja merkittävien puutteiden yksilöimiseen. Komitea katsookin, että alueellisten meriyleissopimusten ja alueellisten neuvoa-antavien kalastustoimikuntien vastuulla olevien asioiden määrän lisääminen, mihin kuuluisi mahdollisesti koordinointivaltuuksia, on harkitsemisen arvoista. Joka tapauksessa tietojen yhteentoimivuus ja korkeiden laatuvaatimusten noudattaminen on turvattava.

| 16. | ehdottaa, että komissio tukee sellaisten alueellisten osoittimien kehittämistä, joiden avulla voitaisiin muotoilla nykyistä paremmin alueellisten meristrategioiden painopistealoja, sillä alueet kuuluvat tärkeimpiin tietojen kerääjiin ja niiden käyttäjiin. |
| --- | --- |

16.

ehdottaa, että komissio tukee sellaisten alueellisten osoittimien kehittämistä, joiden avulla voitaisiin muotoilla nykyistä paremmin alueellisten meristrategioiden painopistealoja, sillä alueet kuuluvat tärkeimpiin tietojen kerääjiin ja niiden käyttäjiin.

| 17. | huomauttaa, että parempia tuloksia saavutettaisiin todennäköisesti omaksumalla nykyistä kokonaisvaltaisempi lähestymistapa painottamalla nykyistä enemmän esimerkiksi yksityisten tahojen kanssa tehtävän yhteistyön mahdollisuuksia yhdennetyn meripolitiikan kehittämisessä. Euroopan unionin sosiaalista ulottuvuutta unohtamatta on myös tärkeää, että kaikki tärkeät sidosryhmät osallistuvat prosessin jokaiseen vaiheeseen. Tärkeitä sidosryhmiä ei saa vain kutsua osallistumaan tietojen kokoamisen ja tallentamisen kustannuksiin, vaan myös jakamaan ajatuksia ja hyviä käytänteitä, tavoitteena niistä hyötyminen, jotta voidaan edistää talouskasvua ja työpaikkojen luomista Euroopassa. |
| --- | --- |

17.

huomauttaa, että parempia tuloksia saavutettaisiin todennäköisesti omaksumalla nykyistä kokonaisvaltaisempi lähestymistapa painottamalla nykyistä enemmän esimerkiksi yksityisten tahojen kanssa tehtävän yhteistyön mahdollisuuksia yhdennetyn meripolitiikan kehittämisessä. Euroopan unionin sosiaalista ulottuvuutta unohtamatta on myös tärkeää, että kaikki tärkeät sidosryhmät osallistuvat prosessin jokaiseen vaiheeseen. Tärkeitä sidosryhmiä ei saa vain kutsua osallistumaan tietojen kokoamisen ja tallentamisen kustannuksiin, vaan myös jakamaan ajatuksia ja hyviä käytänteitä, tavoitteena niistä hyötyminen, jotta voidaan edistää talouskasvua ja työpaikkojen luomista Euroopassa.

| 18. | toteaa, että meriosaamisen parantaminen on ratkaisevan tärkeää paitsi jotta voidaan ymmärtää paremmin merissä tapahtuvia prosesseja, myös jotta voidaan lujittaa yhdennetyn meripolitiikan kahta muuta välinettä: nykyistä parempaa aluesuunnittelua ja yhdennettyä merivalvontaa. |
| --- | --- |

18.

toteaa, että meriosaamisen parantaminen on ratkaisevan tärkeää paitsi jotta voidaan ymmärtää paremmin merissä tapahtuvia prosesseja, myös jotta voidaan lujittaa yhdennetyn meripolitiikan kahta muuta välinettä: nykyistä parempaa aluesuunnittelua ja yhdennettyä merivalvontaa.

| 19. | toteaa, että tarkasteltavana olevassa tiedonannossa keskitytään tietojen keruuseen ja kokoamiseen. Ne muodostavat osaamisprosessin kaksi ensimmäistä vaihetta. Lisäksi paikallis- ja alueviranomaiset toimivat näissä vaiheissa erittäin aktiivisesti. |
| --- | --- |

19.

toteaa, että tarkasteltavana olevassa tiedonannossa keskitytään tietojen keruuseen ja kokoamiseen. Ne muodostavat osaamisprosessin kaksi ensimmäistä vaihetta. Lisäksi paikallis- ja alueviranomaiset toimivat näissä vaiheissa erittäin aktiivisesti.

| 20. | on yhtä mieltä siitä, että tarkasteltavana oleva aloite perustuu useiden sellaisten direktiivien vaatimuksiin, joiden päätavoitteena on merivesialueiden seurantaohjelmien koordinoinnin parantaminen, viranomaisten tiedonvaihdon yksinkertaistaminen, julkisten tietojen esittäminen sekä tiettyjen yhteisten normien vahvistaminen. |
| --- | --- |

20.

on yhtä mieltä siitä, että tarkasteltavana oleva aloite perustuu useiden sellaisten direktiivien vaatimuksiin, joiden päätavoitteena on merivesialueiden seurantaohjelmien koordinoinnin parantaminen, viranomaisten tiedonvaihdon yksinkertaistaminen, julkisten tietojen esittäminen sekä tiettyjen yhteisten normien vahvistaminen.

| 21. | korostaa, että tiedonannossa mainitaan erityisesti rannikkoa koskevien tietojen merkitys ja että monet alueviranomaiset ovat kehittäneet rannikkoa koskevia tietojärjestelmiä. Vaikuttaa ilmeiseltä, että näistä toimista saatavien hyötyjen maksimoimiseksi on saavutettava tietty yhteentoimivuuden taso. Sen vuoksi komission tulisi etsiä keinoja aluetason yhteistyön ja koordinaation parantamiseksi. |
| --- | --- |

21.

korostaa, että tiedonannossa mainitaan erityisesti rannikkoa koskevien tietojen merkitys ja että monet alueviranomaiset ovat kehittäneet rannikkoa koskevia tietojärjestelmiä. Vaikuttaa ilmeiseltä, että näistä toimista saatavien hyötyjen maksimoimiseksi on saavutettava tietty yhteentoimivuuden taso. Sen vuoksi komission tulisi etsiä keinoja aluetason yhteistyön ja koordinaation parantamiseksi.

| 22. | yhtyy myös käsitykseen, jonka mukaan on tärkeää, että tiedot pidetään mahdollisimman lähellä niiden lähteitä. Vaikka ehdotus on varmasti perusteltu, on varmistettava, että sillä ei aiheuteta lisätaakkaa paikallis- ja alueviranomaisille. Tämän vuoksi on syytä kiinnittää aiempaa enemmän huomiota komission näkemykseen, jonka mukaan kaikkien tärkeiden sidosryhmien olisi annettava riittävä panos tietojen suojaamiseen senkin jälkeen, kun ne ovat menettäneet yhteiskunnallisen ja kaupallisen arvonsa. |
| --- | --- |

22.

yhtyy myös käsitykseen, jonka mukaan on tärkeää, että tiedot pidetään mahdollisimman lähellä niiden lähteitä. Vaikka ehdotus on varmasti perusteltu, on varmistettava, että sillä ei aiheuteta lisätaakkaa paikallis- ja alueviranomaisille. Tämän vuoksi on syytä kiinnittää aiempaa enemmän huomiota komission näkemykseen, jonka mukaan kaikkien tärkeiden sidosryhmien olisi annettava riittävä panos tietojen suojaamiseen senkin jälkeen, kun ne ovat menettäneet yhteiskunnallisen ja kaupallisen arvonsa.

| 23. | toteaa, että tiedonannolla on seuraavat kolme päätavoitetta:






  — | Vähennetään merialan tietojen käyttäjille aiheutuvia toimintakustannuksia ja viivästyksiä. |
| --- | --- | --- |

23.

toteaa, että tiedonannolla on seuraavat kolme päätavoitetta:

—

Vähennetään merialan tietojen käyttäjille aiheutuvia toimintakustannuksia ja viivästyksiä.

| — | Lisätään kilpailua ja innovointia merialan tietojen käyttäjien ja uudelleenkäyttäjien keskuudessa. |
| --- | --- |

—

Lisätään kilpailua ja innovointia merialan tietojen käyttäjien ja uudelleenkäyttäjien keskuudessa.

| — | Vähennetään meriä ja valtameriä koskevaan osaamiseen liittyvää epävarmuutta. |
| --- | --- |

—

Vähennetään meriä ja valtameriä koskevaan osaamiseen liittyvää epävarmuutta.

Näiden tavoitteiden saavuttaminen ja nykyisen hajanaisen merten seurantajärjestelmän korvaavan yhdennetyn verkon luominen auttaisi myös säästämään 300 miljoonaa euroa vuodessa, ja suuri osa säästöistä hyödyttäisi paikallis- ja alueviranomaisia.

| 24. | suosittaa, että mainitut tavoitteet saavutetaan kehittämällä edelleen ja parantamalla olemassa olevia EU:n välineitä, joita ovat mm. ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuinen seuranta (GMES) ja ur-EMODnet (Euroopan meripoliittinen seurantakeskus ja tietoverkko). Lisäksi komitea suosittaa voimakkaasti, että komissio etsii keinoja, joilla saadaan EU:n tukemaa aluekehitystä ja merentutkimusohjelmia koskevat tiedot entistä paremmin saataville uudelleenkäyttöä varten, ja taataan erityisesti, että jäsenvaltiot noudattava täysimittaisesti kalastustietojen saatavuutta koskevia sääntöjä, sekä varmistetaan, että kootut tiedot täyttävät yhteiset vaatimukset ja soveltuvat monikäyttöön. |
| --- | --- |

24.

suosittaa, että mainitut tavoitteet saavutetaan kehittämällä edelleen ja parantamalla olemassa olevia EU:n välineitä, joita ovat mm. ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuinen seuranta (GMES) ja ur-EMODnet (Euroopan meripoliittinen seurantakeskus ja tietoverkko). Lisäksi komitea suosittaa voimakkaasti, että komissio etsii keinoja, joilla saadaan EU:n tukemaa aluekehitystä ja merentutkimusohjelmia koskevat tiedot entistä paremmin saataville uudelleenkäyttöä varten, ja taataan erityisesti, että jäsenvaltiot noudattava täysimittaisesti kalastustietojen saatavuutta koskevia sääntöjä, sekä varmistetaan, että kootut tiedot täyttävät yhteiset vaatimukset ja soveltuvat monikäyttöön.

| 25. | kannattaa komission aikomusta jatkaa pyrkimyksiään nk. toimivan merialan tietoarkkitehtuurin loppuunsaattamiseksi. Tässä tarkoituksessa komission tulisi ottaa kaikki sidosryhmät mukaan hankkeeseen, edistää kansallisten tietokeskusten välistä yhteydenpitoa sekä perustaa sihteeristön hallinnoimaan ur-EMODnetiä. |
| --- | --- |

25.

kannattaa komission aikomusta jatkaa pyrkimyksiään nk. toimivan merialan tietoarkkitehtuurin loppuunsaattamiseksi. Tässä tarkoituksessa komission tulisi ottaa kaikki sidosryhmät mukaan hankkeeseen, edistää kansallisten tietokeskusten välistä yhteydenpitoa sekä perustaa sihteeristön hallinnoimaan ur-EMODnetiä.

| 26. | ehdottaa ”meriyhteisölle”, että se kannustaa Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituuttia perustamaan lähitulevaisuudessa osaamis- ja innovaatioyhteisön aihealalla ”Meriresurssien suojelu ja kestäväpohjainen käyttö”. Tällainen osaamis- ja innovaatioyhteisö voisi kattaa laaja-alaisesti tieteellisiä, teknologisia, taloudellisia ja koulutukseen liittyviä toimia biologisten ja mineraaliresurssien sekä energian aloilla ympäristönsuojelu huomioon ottaen. |
| --- | --- |

26.

ehdottaa ”meriyhteisölle”, että se kannustaa Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituuttia perustamaan lähitulevaisuudessa osaamis- ja innovaatioyhteisön aihealalla ”Meriresurssien suojelu ja kestäväpohjainen käyttö”. Tällainen osaamis- ja innovaatioyhteisö voisi kattaa laaja-alaisesti tieteellisiä, teknologisia, taloudellisia ja koulutukseen liittyviä toimia biologisten ja mineraaliresurssien sekä energian aloilla ympäristönsuojelu huomioon ottaen.

III   MUUTOSEHDOTUKSET

Muutosehdotus 1

4 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Ohjelmasta voidaan myöntää rahoitustukea 2 ja 3 artiklassa vahvistettujen tavoitteiden mukaisesti esimerkiksi seuraavanlaisiin toimiin:






  a) | selvitykset ja yhteistyöohjelmat; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Ohjelmasta voidaan myöntää rahoitustukea 2 ja 3 artiklassa vahvistettujen tavoitteiden mukaisesti esimerkiksi seuraavanlaisiin toimiin:

a)

selvitykset ja yhteistyöohjelmat;

| b) | tiedottaminen ja parhaiden käytänteiden jakaminen, tietoisuuden lisääminen ja siihen liittyvien käytänteiden levittäminen, mukaan luettuina julkiset kampanjat ja tapahtumat sekä verkkosivujen kehittäminen ja ylläpito; |
| --- | --- |

b)

tiedottaminen ja parhaiden käytänteiden jakaminen, tietoisuuden lisääminen ja siihen liittyvien käytänteiden levittäminen, mukaan luettuina julkiset kampanjat ja tapahtumat sekä verkkosivujen kehittäminen ja ylläpito;

| c) | konferenssit, seminaarit, työpajat ja sidosryhmäfoorumit; |
| --- | --- |

c)

konferenssit, seminaarit, työpajat ja sidosryhmäfoorumit;

| d) | merkittävän tietomäärän, parhaiden käytänteiden ja unionin rahoittamia alueellisia hankkeita koskevan tietokannan kokoaminen, valvonta ja havainnollistaminen sekä näiden tietojen julkisen saatavuuden varmistaminen tarvittaessa myös yhteen tai useampaan näistä tarkoituksista perustetun sihteeristön avulla; |
| --- | --- |

d)

merkittävän tietomäärän, parhaiden käytänteiden ja unionin rahoittamia alueellisia hankkeita koskevan tietokannan kokoaminen, valvonta ja havainnollistaminen sekä näiden tietojen julkisen saatavuuden varmistaminen tarvittaessa myös yhteen tai useampaan näistä tarkoituksista perustetun sihteeristön avulla;

| e) | monialaisiin välineisiin liittyvät toimet, testihankkeet mukaan luettuina. |
| --- | --- |

e)

monialaisiin välineisiin liittyvät toimet, testihankkeet mukaan luettuina.

Ohjelmasta rahoitustukea 2 ja 3 artiklassa vahvistettujen tavoitteiden mukaisesti esimerkiksi seuraavanlaisiin toimiin:

| a) | selvitykset ja yhteistyöohjelmat; |
| --- | --- |

a)

selvitykset ja yhteistyöohjelmat;

| b) | tiedottaminen ja parhaiden käytänteiden jakaminen, tietoisuuden lisääminen ja siihen liittyvien käytänteiden levittäminen, mukaan luettuina julkiset kampanjat ja tapahtumat sekä verkkosivujen kehittäminen ja ylläpito; |
| --- | --- |

b)

tiedottaminen ja parhaiden käytänteiden jakaminen, tietoisuuden lisääminen ja siihen liittyvien käytänteiden levittäminen, mukaan luettuina julkiset kampanjat ja tapahtumat sekä verkkosivujen kehittäminen ja ylläpito;

| c) | konferenssit, seminaarit, työpajat ja sidosryhmäfoorumit; |
| --- | --- |

c)

konferenssit, seminaarit, työpajat ja sidosryhmäfoorumit;

| d) | merkittävän tietomäärän, parhaiden käytänteiden ja unionin rahoittamia alueellisia hankkeita koskevan tietokannan kokoaminen, valvonta ja havainnollistaminen sekä näiden tietojen julkisen saatavuuden varmistaminen tarvittaessa myös yhteen tai useampaan näistä tarkoituksista perustetun sihteeristön avulla; |
| --- | --- |

d)

merkittävän tietomäärän, parhaiden käytänteiden ja unionin rahoittamia alueellisia hankkeita koskevan tietokannan kokoaminen, valvonta ja havainnollistaminen sekä näiden tietojen julkisen saatavuuden varmistaminen tarvittaessa myös yhteen tai useampaan näistä tarkoituksista perustetun sihteeristön avulla;

| e) | monialaisiin välineisiin liittyvät toimet, testihankkeet mukaan luettuina. |
| --- | --- |

e)

monialaisiin välineisiin liittyvät toimet, testihankkeet mukaan luettuina.

Perustelu

Ehdotuksen tavoitteiden saavuttamista varten on myönnettävä määrärahoja; käyttämällä sanaa ”myönnetään” ilmauksen ”voidaan myöntää” sijasta velvoitetaan myöntämään määrärahoja tähän tarkoitukseen. Ilmaisun ”mutta ei yksinomaan” lisääminen mahdollistaa sellaistenkin toimien rahoittamisen, joita ei mainita tekstissä.

Muutosehdotus 2

6 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Ohjelmasta voidaan tukea kolmansia maita, kolmansien maiden sidosryhmiä ja kansainvälisiä järjestöjä tai elimiä, jotka edistävät yhtä tai useampaa 2 ja 3 artiklassa vahvistettua yleistä tai erityistä tavoitetta. | Ohjelmasta kolmansia maita, kolmansien maiden sidosryhmiä ja kansainvälisiä järjestöjä tai elimiä, jotka edistävät yhtä tai useampaa 2 ja 3 artiklassa vahvistettua yleistä tai erityistä tavoitetta. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Ohjelmasta voidaan tukea kolmansia maita, kolmansien maiden sidosryhmiä ja kansainvälisiä järjestöjä tai elimiä, jotka edistävät yhtä tai useampaa 2 ja 3 artiklassa vahvistettua yleistä tai erityistä tavoitetta.

Ohjelmasta kolmansia maita, kolmansien maiden sidosryhmiä ja kansainvälisiä järjestöjä tai elimiä, jotka edistävät yhtä tai useampaa 2 ja 3 artiklassa vahvistettua yleistä tai erityistä tavoitetta.

Perustelu

AK:n mielestä on välttämätöntä, että kansainväliset kumppanit osallistuvat ohjelmaan.

Muutosehdotus 3

7 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Komissio noudattaa ohjelman täytäntöönpanossa varainhoitoasetusta. | Komissio noudattaa ohjelman täytäntöönpanossa varainhoitoasetusta. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Komissio noudattaa ohjelman täytäntöönpanossa varainhoitoasetusta.

Komissio noudattaa ohjelman täytäntöönpanossa varainhoitoasetusta.

Perustelu

[Muutosehdotus ei koske suomenkielistä toisintoa. Englanninkielisestä toisinnosta puuttuu partikkeli to, ja se ehdotetaan lisättäväksi.]

Muutosehdotus 4

10 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Rahoitustuen saajan on toimitettava komissiolle kertomuksia ohjelmasta rahoitetun toiminnan teknisestä ja taloudellisesta etenemisestä. Lisäksi on toimitettava loppukertomus kolmen kuukauden kuluessa kunkin hankkeen päättymisestä. | Rahoitustuen saajan on toimitettava komissiolle kertomuksia ohjelmasta rahoitetun toiminnan teknisestä ja taloudellisesta etenemisestä. Lisäksi on toimitettava loppukertomus kuukauden kuluessa kunkin hankkeen päättymisestä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Rahoitustuen saajan on toimitettava komissiolle kertomuksia ohjelmasta rahoitetun toiminnan teknisestä ja taloudellisesta etenemisestä. Lisäksi on toimitettava loppukertomus kolmen kuukauden kuluessa kunkin hankkeen päättymisestä.

Rahoitustuen saajan on toimitettava komissiolle kertomuksia ohjelmasta rahoitetun toiminnan teknisestä ja taloudellisesta etenemisestä. Lisäksi on toimitettava loppukertomus kuukauden kuluessa kunkin hankkeen päättymisestä.

Perustelu

Loppukertomuksen toimittamiselle on myönnettävä pidempi aika.

Muutosehdotus 5

11 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Tästä ohjelmasta rahoitettuja toimia toteutettaessa komissio varmistaa, että unionin taloudellisia etuja suojataan






  a) | soveltamalla petoksia, lahjontaa ja muuta laitonta toimintaa ehkäiseviä toimenpiteitä; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Tästä ohjelmasta rahoitettuja toimia toteutettaessa komissio varmistaa, että unionin taloudellisia etuja suojataan

a)

soveltamalla petoksia, lahjontaa ja muuta laitonta toimintaa ehkäiseviä toimenpiteitä;

| b) | tehokkailla tarkastuksilla; |
| --- | --- |

b)

tehokkailla tarkastuksilla;

| c) | perimällä aiheettomasti maksetut varat takaisin, ja |
| --- | --- |

c)

perimällä aiheettomasti maksetut varat takaisin, ja

| d) | soveltamalla tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia seuraamuksia, jos väärinkäytöksiä havaitaan. |
| --- | --- |

d)

soveltamalla tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia seuraamuksia, jos väärinkäytöksiä havaitaan.

2.   Edellä olevan 1 kohdan soveltamiseksi komissio toimii asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95, asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 ja asetuksen (EY) N:o 1073/1999 mukaisesti.

3.   Komissio voi lykätä toimea varten myönnetyn rahoitustuen antamista, vähentää tuen määrää tai periä sen takaisin, jos se havaitsee väärinkäytöksiä, mukaan luettuna tämän asetuksen tai asianomaisen rahoitustuen myöntämistä koskevan päätöksen tai sopimuksen säännösten tai määräysten noudattamatta jättäminen, tai jos ilmenee, että toimea on komission hyväksyntää pyytämättä muutettu tavalla, joka on ristiriidassa sen luonteen tai toteutusta koskevien ehtojen kanssa.

4.   Jos määräaikoja ei ole noudatettu tai jos toimen toteutuksen edistyminen antaa perusteet vain osaan myönnetystä rahoitustuesta, komissio pyytää tuensaajaa esittämään selvityksen asiasta tietyssä määräajassa. Jos tämä ei pysty esittämään hyväksyttävää perustelua, komissio voi peruuttaa taloudellisen avustuksen loppuosan ja vaatia jo maksettujen erien palauttamista.

5.   Kaikki perusteettomasti maksetut erät on palautettava komissiolle. Niihin määriin, joita ei makseta takaisin ajoissa, lisätään korko varainhoitoasetuksessa säädettyjen edellytysten mukaisesti.

6.   Tämän artiklan soveltamiseksi väärinkäytöksenä pidetään jokaista unionin oikeuden säännöksen tai määräyksen taikka sopimusvelvoitteen rikkomista, joka johtuu taloudellisen toimijan teosta tai laiminlyönnistä ja jonka tuloksena on tai voisi olla perusteettomasta menosta aiheutuva vahinko unionin yleiselle talousarviolle tai unionin hallinnoimille talousarvioille.

Tästä ohjelmasta rahoitettuja toimia toteutettaessa komissio varmistaa, että unionin taloudellisia etuja suojataan

| a) | soveltamalla petoksia, lahjontaa ja muuta laitonta toimintaa ehkäiseviä toimenpiteitä; |
| --- | --- |

a)

soveltamalla petoksia, lahjontaa ja muuta laitonta toimintaa ehkäiseviä toimenpiteitä;

| b) | tehokkailla tarkastuksilla; |
| --- | --- |

b)

tehokkailla tarkastuksilla;

| c) | perimällä aiheettomasti maksetut varat takaisin, ja |
| --- | --- |

c)

perimällä aiheettomasti maksetut varat takaisin, ja

| d) | soveltamalla tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia seuraamuksia, jos väärinkäytöksiä havaitaan. |
| --- | --- |

d)

soveltamalla tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia seuraamuksia, jos väärinkäytöksiä havaitaan.

2.   Edellä olevan 1 kohdan soveltamiseksi komissio toimii asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95, asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 ja asetuksen (EY) N:o 1073/1999 mukaisesti.

Komissio voi lykätä toimea varten myönnetyn rahoitustuen antamista, vähentää tuen määrää tai periä sen takaisin, jos se havaitsee väärinkäytöksiä, mukaan luettuna tämän asetuksen tai asianomaisen rahoitustuen myöntämistä koskevan päätöksen tai sopimuksen säännösten tai määräysten noudattamatta jättäminen, tai jos ilmenee, että toimea on komission hyväksyntää pyytämättä muutettu tavalla, joka on ristiriidassa sen luonteen tai toteutusta koskevien ehtojen kanssa.

Jos määräaikoja ei ole noudatettu tai jos toimen toteutuksen edistyminen antaa perusteet vain osaan myönnetystä rahoitustuesta, komissio pyytää tuensaajaa esittämään selvityksen asiasta tietyssä määräajassa. Jos tämä ei pysty esittämään hyväksyttävää perustelua, komissio voi peruuttaa taloudellisen avustuksen loppuosan ja vaatia jo maksettujen erien palauttamista.

Kaikki perusteettomasti maksetut erät on palautettava komissiolle. Niihin määriin määräsummiin, joita ei makseta takaisin ajoissa, lisätään korko varainhoitoasetuksessa säädettyjen edellytysten mukaisesti.

Perustelu

Väärinkäytöksen määritelmän tulisi olla artiklan alussa.

Bryssel 27. tammikuuta 2011

Alueiden komitean puheenjohtaja

Mercedes BRESSO

---

| 2.4.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 104/53 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 104/53

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Yhtenäinen eurooppalainen rautatiealue”

2011/C 104/12

ALUEIDEN KOMITEA

| — | kannattaa Euroopan komission lähestymistapaa rautatieliikenteen markkinoiden avaamiseen ja korostaa, ettei tavoitteena ole pidäkkeetön kilpailu vaan rautatiealan tuottavuuden ja asiakaspalvelun parantamiseen tähtäävä kilpailu. Kilpailu on kuitenkin keino eikä päämäärä, ja sen on tapahduttava sellaisin ehdoin, että kaikki rautatiealan toimijat ovat täysin yhdenvertaisia. |
| --- | --- |

—

kannattaa Euroopan komission lähestymistapaa rautatieliikenteen markkinoiden avaamiseen ja korostaa, ettei tavoitteena ole pidäkkeetön kilpailu vaan rautatiealan tuottavuuden ja asiakaspalvelun parantamiseen tähtäävä kilpailu. Kilpailu on kuitenkin keino eikä päämäärä, ja sen on tapahduttava sellaisin ehdoin, että kaikki rautatiealan toimijat ovat täysin yhdenvertaisia.

| — | kannattaa erikoistuneiden verkkojen (suurnopeusyhteydet, rahtiliikenne) kehittämistä, mutta tähdentää EU:n yhteenkuuluvuustavoitteita ja sitä, ettei kehityssuuntana pidä olla eritahtinen eteneminen Euroopan eri osissa. |
| --- | --- |

—

kannattaa erikoistuneiden verkkojen (suurnopeusyhteydet, rahtiliikenne) kehittämistä, mutta tähdentää EU:n yhteenkuuluvuustavoitteita ja sitä, ettei kehityssuuntana pidä olla eritahtinen eteneminen Euroopan eri osissa.

| — | katsoo, että tulevassa yhteistä rahoituskehystä koskevassa ehdotuksessa olisi tuotava selvästi esille etenkin se, millä tavalla se eroaa ”yhtenäisrahastosta”, jollaista alueiden komitea ei pidä hyväksyttävänä. Kompromissina voitaisiin uusissa rakennerahastoasetuksissa ottaa käyttöön kestävyysajattelun mukaiseen liikenteeseen osoitettujen määrärahojen kohdentamisjärjestelmä, jossa suosittaisiin erityisesti Euroopan laajuisten liikenneverkkojen ensisijaisten hankkeiden osien rahoitusta sekä kaupunkiliikenteen toimintasuunnitelmia. |
| --- | --- |

—

katsoo, että tulevassa yhteistä rahoituskehystä koskevassa ehdotuksessa olisi tuotava selvästi esille etenkin se, millä tavalla se eroaa ”yhtenäisrahastosta”, jollaista alueiden komitea ei pidä hyväksyttävänä. Kompromissina voitaisiin uusissa rakennerahastoasetuksissa ottaa käyttöön kestävyysajattelun mukaiseen liikenteeseen osoitettujen määrärahojen kohdentamisjärjestelmä, jossa suosittaisiin erityisesti Euroopan laajuisten liikenneverkkojen ensisijaisten hankkeiden osien rahoitusta sekä kaupunkiliikenteen toimintasuunnitelmia.

| — | on periaatteessa tyytyväinen siihen, että komissio nivoo yhteen kysymykset rautatiemelun sovitetusta hinnoittelusta ja kuorma-autokuljetusten ulkoisten kustannusten hintoihin sisällyttämistä koskevan eurovinjetin hyväksymisestä. |
| --- | --- |

—

on periaatteessa tyytyväinen siihen, että komissio nivoo yhteen kysymykset rautatiemelun sovitetusta hinnoittelusta ja kuorma-autokuljetusten ulkoisten kustannusten hintoihin sisällyttämistä koskevan eurovinjetin hyväksymisestä.

| — | pitää infrastruktuurin rahoituksen osalta valitettavana, ettei jäsenvaltioita velvoiteta kuulemaan alue- ja paikallisviranomaisia, kun ne laativat kansallisia rautatieinfrastruktuurisuunnitelmia. |
| --- | --- |

—

pitää infrastruktuurin rahoituksen osalta valitettavana, ettei jäsenvaltioita velvoiteta kuulemaan alue- ja paikallisviranomaisia, kun ne laativat kansallisia rautatieinfrastruktuurisuunnitelmia.

| — | pitää valitettavana, ettei komissio tee velvoittavia lainsäädännöllisiä sitoumuksia infrastruktuurin haltijoiden ja rautatieyritysten erottamiseksi täysin toisistaan. |
| --- | --- |

—

pitää valitettavana, ettei komissio tee velvoittavia lainsäädännöllisiä sitoumuksia infrastruktuurin haltijoiden ja rautatieyritysten erottamiseksi täysin toisistaan.

| Esittelijä | : | Michel Delebarre (FR, PSE), Dunkerquen kaupunginjohtaja |
| --- | --- | --- |
| Viiteasiakirjat | : | Komission tiedonanto yhtenäisen eurooppalaisen rautatiealueen kehittämisestä
  KOM(2010) 474 lopullinen
  Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi yhtenäisestä eurooppalaisesta rautatiealueesta
  KOM(2010) 475 lopullinen |

Esittelijä

:

Michel Delebarre (FR, PSE), Dunkerquen kaupunginjohtaja

Viiteasiakirjat

:

Komission tiedonanto yhtenäisen eurooppalaisen rautatiealueen kehittämisestä

KOM(2010) 474 lopullinen

Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi yhtenäisestä eurooppalaisesta rautatiealueesta

KOM(2010) 475 lopullinen

I   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

Tiedonanto yhtenäisestä eurooppalaisesta rautatiealueesta

| 1. | kannattaa Euroopan komission lähestymistapaa rautatieliikenteen markkinoiden avaamiseen ja korostaa, ettei tavoitteena ole pidäkkeetön kilpailu vaan rautatiealan tuottavuuden ja asiakaspalvelun parantamiseen tähtäävä kilpailu. Kilpailu on kuitenkin keino eikä päämäärä, ja sen on tapahduttava sellaisin ehdoin, että kaikki rautatiealan toimijat ovat täysin yhdenvertaisia. |
| --- | --- |

1.

kannattaa Euroopan komission lähestymistapaa rautatieliikenteen markkinoiden avaamiseen ja korostaa, ettei tavoitteena ole pidäkkeetön kilpailu vaan rautatiealan tuottavuuden ja asiakaspalvelun parantamiseen tähtäävä kilpailu. Kilpailu on kuitenkin keino eikä päämäärä, ja sen on tapahduttava sellaisin ehdoin, että kaikki rautatiealan toimijat ovat täysin yhdenvertaisia.

| 2. | vahvistaa kannattavansa Euroopan unionin rautatiejärjestelmien yhteentoimivuuden ja turvallisuuden lujittamista sekä kaikenlaisten, jäsenvaltioiden välistä rautatieliikennettä vaikeuttavien tai sen estävien lainsäädännöllisten ja/tai infrastruktuurista johtuvien esteiden poistamista. Näiden tavoitteiden tulee muodostaa rautatieliikennettä koskevaa unionin politiikkaa ohjaavat ensisijaiset suuntaviivat, jotta näin edistettäisiin valtioiden rajat ylittävää liikennettä jäsenvaltioiden välillä sekä yhtenäismarkkinoiden toteutumista. Euroopan rautatieviraston rooli tulee mukauttaa näiden tavoitteiden täytäntöönpanoa ajatellen. Lisäksi Euroopan rautatievirastolle tulisi antaa valta toimia välittäjänä ja korvata mahdollisesti jäsenvaltioiden kansalliset turvallisuusviranomaiset sertifiointiin liittyvien riitojen yhteydessä. |
| --- | --- |

2.

vahvistaa kannattavansa Euroopan unionin rautatiejärjestelmien yhteentoimivuuden ja turvallisuuden lujittamista sekä kaikenlaisten, jäsenvaltioiden välistä rautatieliikennettä vaikeuttavien tai sen estävien lainsäädännöllisten ja/tai infrastruktuurista johtuvien esteiden poistamista. Näiden tavoitteiden tulee muodostaa rautatieliikennettä koskevaa unionin politiikkaa ohjaavat ensisijaiset suuntaviivat, jotta näin edistettäisiin valtioiden rajat ylittävää liikennettä jäsenvaltioiden välillä sekä yhtenäismarkkinoiden toteutumista. Euroopan rautatieviraston rooli tulee mukauttaa näiden tavoitteiden täytäntöönpanoa ajatellen. Lisäksi Euroopan rautatievirastolle tulisi antaa valta toimia välittäjänä ja korvata mahdollisesti jäsenvaltioiden kansalliset turvallisuusviranomaiset sertifiointiin liittyvien riitojen yhteydessä.

| 3. | kannattaa aiheuttamisperiaatteen käyttöönottoa ja ulkoisten kustannusten sisällyttämistä kaikkien liikennemuotojen hintoihin, jotta kilpailuedellytyksistä tulee todella tasapuoliset (level playing field). |
| --- | --- |

3.

kannattaa aiheuttamisperiaatteen käyttöönottoa ja ulkoisten kustannusten sisällyttämistä kaikkien liikennemuotojen hintoihin, jotta kilpailuedellytyksistä tulee todella tasapuoliset (level playing field).

| 4. | kannattaa erikoistuneiden verkkojen (suurnopeusyhteydet, rahtiliikenne) kehittämistä, mutta tähdentää EU:n yhteenkuuluvuustavoitteita ja sitä, ettei kehityssuuntana pidä olla eritahtinen eteneminen Euroopan eri osissa. Unionin toimielinten tulisikin huolehtia siitä, ettei EU:n keskeisiin alueisiin nähden etäällä sijaitsevien alueiden rautatieosuuksia syrjitä vaan että niitä tehostetaan, jotta tällä tavoin voidaan edistää tasapuolisia kilpailuedellytyksiä sekä yhtenäismarkkinoiden tosiasiallista ja tehokasta yhteenkuuluvuutta. |
| --- | --- |

4.

kannattaa erikoistuneiden verkkojen (suurnopeusyhteydet, rahtiliikenne) kehittämistä, mutta tähdentää EU:n yhteenkuuluvuustavoitteita ja sitä, ettei kehityssuuntana pidä olla eritahtinen eteneminen Euroopan eri osissa. Unionin toimielinten tulisikin huolehtia siitä, ettei EU:n keskeisiin alueisiin nähden etäällä sijaitsevien alueiden rautatieosuuksia syrjitä vaan että niitä tehostetaan, jotta tällä tavoin voidaan edistää tasapuolisia kilpailuedellytyksiä sekä yhtenäismarkkinoiden tosiasiallista ja tehokasta yhteenkuuluvuutta.

| 5. | kannattaa asianmukaisten resurssien osoittamista rautatieinfrastruktuurin kehittämiseen. |
| --- | --- |

5.

kannattaa asianmukaisten resurssien osoittamista rautatieinfrastruktuurin kehittämiseen.

| 6. | katsoo, että tulevassa yhteistä rahoituskehystä koskevassa ehdotuksessa olisi tuotava selvästi esille etenkin se, millä tavalla se eroaa ”yhtenäisrahastosta”, jollaista alueiden komitea ei pidä hyväksyttävänä. Komitea nimittäin suhtautuu kielteisesti sellaisen yhden yhtenäisen rahaston luomiseen, johon koottaisiin mm. koheesiopolitiikan resursseista alkaen kaikki EU:n rahoitusvälineet, joista tuetaan liikenteen infrastruktuureja. Varojen siirtäminen saattaisi pienentää liikennepolitiikan määrärahojen nettomäärää, ja lisäksi liikennehankkeiden nivominen alueellisiin kehittämisstrategioihin voisi vaarantua. Kompromissina voitaisiin uusissa rakennerahastoasetuksissa ottaa käyttöön kestävyysajattelun mukaiseen liikenteeseen osoitettujen määrärahojen kohdentamisjärjestelmä, jossa suosittaisiin erityisesti Euroopan laajuisten liikenneverkkojen ensisijaisten hankkeiden osien rahoitusta sekä kaupunkiliikenteen toimintasuunnitelmia. |
| --- | --- |

6.

katsoo, että tulevassa yhteistä rahoituskehystä koskevassa ehdotuksessa olisi tuotava selvästi esille etenkin se, millä tavalla se eroaa ”yhtenäisrahastosta”, jollaista alueiden komitea ei pidä hyväksyttävänä. Komitea nimittäin suhtautuu kielteisesti sellaisen yhden yhtenäisen rahaston luomiseen, johon koottaisiin mm. koheesiopolitiikan resursseista alkaen kaikki EU:n rahoitusvälineet, joista tuetaan liikenteen infrastruktuureja. Varojen siirtäminen saattaisi pienentää liikennepolitiikan määrärahojen nettomäärää, ja lisäksi liikennehankkeiden nivominen alueellisiin kehittämisstrategioihin voisi vaarantua. Kompromissina voitaisiin uusissa rakennerahastoasetuksissa ottaa käyttöön kestävyysajattelun mukaiseen liikenteeseen osoitettujen määrärahojen kohdentamisjärjestelmä, jossa suosittaisiin erityisesti Euroopan laajuisten liikenneverkkojen ensisijaisten hankkeiden osien rahoitusta sekä kaupunkiliikenteen toimintasuunnitelmia.

Ehdotus ensimmäisen rautatiepaketin uudelleenlaadinnasta – Alueelliset haasteet

| 7. | toteaa lainsäädännön soveltamisalan ulkopuolelle jättämisestä (2 artikla), että komission ehdotuksen mukaan säädöstä ei edelleenkään sovellettaisi rautatieyrityksiin, jotka harjoittavat ainoastaan kaupunki-, esikaupunki- tai alueellista liikennettä (2 artikla), ja että niiden poissulkeminen sopii yhteen nykyisten henkilöliikenteen julkisen palvelun velvoitteita koskevien sääntöjen kanssa. |
| --- | --- |

7.

toteaa lainsäädännön soveltamisalan ulkopuolelle jättämisestä (2 artikla), että komission ehdotuksen mukaan säädöstä ei edelleenkään sovellettaisi rautatieyrityksiin, jotka harjoittavat ainoastaan kaupunki-, esikaupunki- tai alueellista liikennettä (2 artikla), ja että niiden poissulkeminen sopii yhteen nykyisten henkilöliikenteen julkisen palvelun velvoitteita koskevien sääntöjen kanssa.

| 8. | myöntää, että alueelliset rautatiet antavat huomattavan panoksen paikallis- ja aluekehitykseen tekemällä unionin alueista houkuttelevampia, vahvistamalla kestävää tavaraliikennettä, edistämällä ympäristöystävällistä matkailua ja luomalla uusia työllistymismahdollisuuksia. |
| --- | --- |

8.

myöntää, että alueelliset rautatiet antavat huomattavan panoksen paikallis- ja aluekehitykseen tekemällä unionin alueista houkuttelevampia, vahvistamalla kestävää tavaraliikennettä, edistämällä ympäristöystävällistä matkailua ja luomalla uusia työllistymismahdollisuuksia.

| 9. | pitää ilahduttavana, että rautatieliikenteeseen liittyvissä palveluissa (13 artikla, liite III) sähkönsiirtolaitteiden käyttö kuljetusvirran saamiseksi ja polttoaineen tankkaukseen tarvittava infrastruktuuri määritellään osaksi vähimmäiskäyttömahdollisuuksia sen varmistamiseksi, että näihin välttämättömiin palveluihin sovelletaan syrjimättömyysvaatimuksia. On tärkeää, että infrastruktuurin haltija varmistaa, että sähkönjakelu riittää suunniteltua liikennettä varten, ja kannustaa hyödyntämään sellaisia vetoenergialaitteita, joiden ympäristövaikutukset ovat vähäisiä. |
| --- | --- |

9.

pitää ilahduttavana, että rautatieliikenteeseen liittyvissä palveluissa (13 artikla, liite III) sähkönsiirtolaitteiden käyttö kuljetusvirran saamiseksi ja polttoaineen tankkaukseen tarvittava infrastruktuuri määritellään osaksi vähimmäiskäyttömahdollisuuksia sen varmistamiseksi, että näihin välttämättömiin palveluihin sovelletaan syrjimättömyysvaatimuksia. On tärkeää, että infrastruktuurin haltija varmistaa, että sähkönjakelu riittää suunniteltua liikennettä varten, ja kannustaa hyödyntämään sellaisia vetoenergialaitteita, joiden ympäristövaikutukset ovat vähäisiä.

| 10. | pitää hyvänä, että määräävässä asemassa olevat liikenteenharjoittajat ja liitteessä III lueteltujen palvelujen harjoittajat on erotettava toisistaan. Tämä tarjoaa mahdollisuuksia paikallisten ja kansainvälistenkin rautatieliikenteen markkinoiden kehittämiseen. |
| --- | --- |

10.

pitää hyvänä, että määräävässä asemassa olevat liikenteenharjoittajat ja liitteessä III lueteltujen palvelujen harjoittajat on erotettava toisistaan. Tämä tarjoaa mahdollisuuksia paikallisten ja kansainvälistenkin rautatieliikenteen markkinoiden kehittämiseen.

| 11. | on iloinen siitä, että rautatietoimintaan liittyvät satamavarusteet luetaan sellaisiin palveluihin, joiden käyttöedellytysten läpinäkyvyyttä ja avoimuutta on parannettava. |
| --- | --- |

11.

on iloinen siitä, että rautatietoimintaan liittyvät satamavarusteet luetaan sellaisiin palveluihin, joiden käyttöedellytysten läpinäkyvyyttä ja avoimuutta on parannettava.

| 12. | kannattaa sitä, että toteuttamiskelpoiset vaihtoehdot määritellään nykyistä tarkemmin. Tämän perusteella palvelun harjoittaja voi evätä käyttöoikeuden, jos ”samalla reittiosuudella” on tarjolla samanlainen palvelu ”taloudellisesti hyväksyttävin edellytyksin”. |
| --- | --- |

12.

kannattaa sitä, että toteuttamiskelpoiset vaihtoehdot määritellään nykyistä tarkemmin. Tämän perusteella palvelun harjoittaja voi evätä käyttöoikeuden, jos ”samalla reittiosuudella” on tarjolla samanlainen palvelu ”taloudellisesti hyväksyttävin edellytyksin”.

| 13. | katsoo, että sääntelyelimen on voitava ratkaista kysymys kapasiteetin osoittamisesta rautatieliikenteeseen liittyville palveluille. |
| --- | --- |

13.

katsoo, että sääntelyelimen on voitava ratkaista kysymys kapasiteetin osoittamisesta rautatieliikenteeseen liittyville palveluille.

| 14. | kehottaa täydentämään 47 artiklan 5 kohtaa säännöksellä, jolla vahvistetaan merisatamien sisämaayhteyksien ja rajatylittävien tavaraliikennepalvelujen lähtökohtaisesti sama kohtelu. |
| --- | --- |

14.

kehottaa täydentämään 47 artiklan 5 kohtaa säännöksellä, jolla vahvistetaan merisatamien sisämaayhteyksien ja rajatylittävien tavaraliikennepalvelujen lähtökohtaisesti sama kohtelu.

| 15. | katsoo, että palveluihin tulee soveltaa use it or lose it -periaatetta (velvoitetta valita tarjouskilpailun avulla uusi palvelun harjoittaja) jo yrityksen suunnitellun lakkauttamisen yhteydessä. Lisäksi tiettyä liikkuvaa kalustoa varten kehitettyjä uusia kunnossapitovarusteita ja teknisiä laitteita ei pidä varata viideksi vuodeksi tietyn yrittäjän käyttöön. |
| --- | --- |

15.

katsoo, että palveluihin tulee soveltaa use it or lose it -periaatetta (velvoitetta valita tarjouskilpailun avulla uusi palvelun harjoittaja) jo yrityksen suunnitellun lakkauttamisen yhteydessä. Lisäksi tiettyä liikkuvaa kalustoa varten kehitettyjä uusia kunnossapitovarusteita ja teknisiä laitteita ei pidä varata viideksi vuodeksi tietyn yrittäjän käyttöön.

| 16. | toteaa, että tavarajunien aiheuttama melu (31 artiklan 5 kohta ja liite VIII) on ympäristön kannalta rautatiekuljetusten akilleenkantapää. Rautateiden varsilla asuvilta saadaan siitä paljon valituksia. |
| --- | --- |

16.

toteaa, että tavarajunien aiheuttama melu (31 artiklan 5 kohta ja liite VIII) on ympäristön kannalta rautatiekuljetusten akilleenkantapää. Rautateiden varsilla asuvilta saadaan siitä paljon valituksia.

| 17. | toteaa, että junamelua voidaan parhaiten ehkäistä asentamalla vaunuihin ”hiljaiset” jarruanturat. Tällaisten varusteiden rahoittamiseen ja tekniseen määrittelyyn liittyy kuitenkin ongelmia. |
| --- | --- |

17.

toteaa, että junamelua voidaan parhaiten ehkäistä asentamalla vaunuihin ”hiljaiset” jarruanturat. Tällaisten varusteiden rahoittamiseen ja tekniseen määrittelyyn liittyy kuitenkin ongelmia.

| 18. | on periaatteessa tyytyväinen siihen, että komissio nivoo yhteen kysymykset rautatiemelun sovitetusta hinnoittelusta ja kuorma-autokuljetusten ulkoisten kustannusten hintoihin sisällyttämistä koskevan eurovinjetin hyväksymisestä. Komitea huomauttaa kuitenkin, että nykyisen ehdotuksen mukaan ulkoisiin melukustannuksiin perustuvat maksut ovat rautatieliikenteessä pakollisia ja maantieliikenteessä vapaaehtoisia, mikä voi johtaa kilpailun vääristymiin. |
| --- | --- |

18.

on periaatteessa tyytyväinen siihen, että komissio nivoo yhteen kysymykset rautatiemelun sovitetusta hinnoittelusta ja kuorma-autokuljetusten ulkoisten kustannusten hintoihin sisällyttämistä koskevan eurovinjetin hyväksymisestä. Komitea huomauttaa kuitenkin, että nykyisen ehdotuksen mukaan ulkoisiin melukustannuksiin perustuvat maksut ovat rautatieliikenteessä pakollisia ja maantieliikenteessä vapaaehtoisia, mikä voi johtaa kilpailun vääristymiin.

| 19. | suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen rautatiemelun vähentämiseen kannustavasta hinnoittelusta, mutta pahoittelee, ettei komission ehdotuksessa aseteta rautatiemelun vähentämiseen kannustavan hinnoittelun ehdoksi vastaavaa maanteiden tavaraliikennettä koskevaa velvoitetta. Komitean mielestä on lisäksi varmistettava, ettei vähän melua aiheuttaviin kulkuneuvoihin kohdisteta toistuvasti raskaita hallinnollisia menettelyjä. Kun melunvähentämistavoite on saavutettu eikä menettelyn jatkamisesta enää saada asianmukaista yleistä hyötyä, melutasosta riippuvainen käyttömaksujärjestelmä on voitava poistaa tai sitä on voitava muuttaa tilanteen mukaan. |
| --- | --- |

19.

suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen rautatiemelun vähentämiseen kannustavasta hinnoittelusta, mutta pahoittelee, ettei komission ehdotuksessa aseteta rautatiemelun vähentämiseen kannustavan hinnoittelun ehdoksi vastaavaa maanteiden tavaraliikennettä koskevaa velvoitetta. Komitean mielestä on lisäksi varmistettava, ettei vähän melua aiheuttaviin kulkuneuvoihin kohdisteta toistuvasti raskaita hallinnollisia menettelyjä. Kun melunvähentämistavoite on saavutettu eikä menettelyn jatkamisesta enää saada asianmukaista yleistä hyötyä, melutasosta riippuvainen käyttömaksujärjestelmä on voitava poistaa tai sitä on voitava muuttaa tilanteen mukaan.

| 20. | pitää infrastruktuurin rahoituksen (8 artikla, 30 artikla, liite VII) osalta valitettavana, ettei jäsenvaltioita velvoiteta kuulemaan alue- ja paikallisviranomaisia, kun ne laativat kansallisia rautatieinfrastruktuurisuunnitelmia. Kyseiset viranomaiset voisivat lisäksi laatia vähintään viisivuotisen paikallisen rautatieinfrastruktuurisuunnitelman. |
| --- | --- |

20.

pitää infrastruktuurin rahoituksen (8 artikla, 30 artikla, liite VII) osalta valitettavana, ettei jäsenvaltioita velvoiteta kuulemaan alue- ja paikallisviranomaisia, kun ne laativat kansallisia rautatieinfrastruktuurisuunnitelmia. Kyseiset viranomaiset voisivat lisäksi laatia vähintään viisivuotisen paikallisen rautatieinfrastruktuurisuunnitelman.

| 21. | kannattaa velvoitetta solmia monivuotisia jäsenvaltioiden ja infrastruktuurin haltijoiden välisiä sopimuksia raiteiden huollon ja uusimisen rahoittamiseksi. On kuitenkin varmistettava, että infrastruktuuriin liittyvää yleistä etua sekä sen edellyttämiä infrastruktuurin ominaisuuksia koskevat päätökset säilyvät edelleen kunkin jäsenvaltion toimivallan alaisina. |
| --- | --- |

21.

kannattaa velvoitetta solmia monivuotisia jäsenvaltioiden ja infrastruktuurin haltijoiden välisiä sopimuksia raiteiden huollon ja uusimisen rahoittamiseksi. On kuitenkin varmistettava, että infrastruktuuriin liittyvää yleistä etua sekä sen edellyttämiä infrastruktuurin ominaisuuksia koskevat päätökset säilyvät edelleen kunkin jäsenvaltion toimivallan alaisina.

| 22. | harmittelee kuitenkin, ettei alue- ja paikallisviranomaisille ole varattu selvästi mahdollisuutta osallistua neuvotteluihin tällaisista sopimuksista, jotka vaikuttavat voimakkaasti niiden alueella kulkevien rautateiden kuntoon. |
| --- | --- |

22.

harmittelee kuitenkin, ettei alue- ja paikallisviranomaisille ole varattu selvästi mahdollisuutta osallistua neuvotteluihin tällaisista sopimuksista, jotka vaikuttavat voimakkaasti niiden alueella kulkevien rautateiden kuntoon.

| 23. | on tyytyväinen siihen, että osallistumiskelpoisten hakijoiden (3 artiklan 12 kohta, 44 artikla) määritelmää on laajennettu. Esimerkiksi laivaajien, satamien tai muiden tahojen, joilla ei ole rautatietoimilupia, on näin ollen helpompi tehdä reittivarauksia. Tämä mahdollistanee myös lähirahtipalvelujen tarjoajien (shortliners) kehittymisen. |
| --- | --- |

23.

on tyytyväinen siihen, että osallistumiskelpoisten hakijoiden (3 artiklan 12 kohta, 44 artikla) määritelmää on laajennettu. Esimerkiksi laivaajien, satamien tai muiden tahojen, joilla ei ole rautatietoimilupia, on näin ollen helpompi tehdä reittivarauksia. Tämä mahdollistanee myös lähirahtipalvelujen tarjoajien (shortliners) kehittymisen.

Ehdotus ensimmäisen rautatiepaketin uudelleenlaadinnasta – Muut poliittiset haasteet

| 24. | suhtautuu yleisesti ottaen myönteisesti markkinoiden avaamista ja sääntelyä koskeviin toimenpiteisiin, joiden tavoitteena on vahvistaa sääntelyelinten toimivaltuuksia, jotta ne voivat entistä paremmin valvoa syrjimättömyyden toteutumista rautatieliikenteen markkinoille pääsyssä ja tarjota kannustimia infrastruktuurin haltijan harjoittaman palvelujentarjonnan tehostamiseen. Tähän kuuluu myös se, että säilytetään jäsenvaltioilla nykyisin oleva mahdollisuus tarjota tällaisia kannustimia valvontatoimien avulla. Kun otetaan huomioon rautatiealan ongelmiin nivoutuvat yhä kansainvälisemmät haasteet, on syytä harkita eurooppalaisen sääntelyelimen perustamista käsittelemään useisiin jäsenvaltioihin vaikuttavia kysymyksiä. Tässä yhteydessä tulee kunnioittaa toissijaisuusperiaatetta ja kansallisten sääntelyelinten toimivaltuuksia. Komissio voisi aluksi perustaa rautateiden eurooppalaisen sääntelykomitean, jonka tehtävänä olisi muutoksenhakuvaiheessa ratkaista verkkojen sääntelyä koskevat kansalliset riidat ja jolla olisi käytössään oikeuskeinot velvoittaa jäsenvaltiot panemaan ratkaisut täytäntöön. Alueiden komitea katsoo niin ikään, että komission tulee liikenteen tehostamiseksi toimia nykyistä aktiivisemmin yhteisen kielen, yhteisten toimintasääntöjen sekä yhteisen ohjausjärjestelmän käyttöön ottamiseksi. |
| --- | --- |

24.

suhtautuu yleisesti ottaen myönteisesti markkinoiden avaamista ja sääntelyä koskeviin toimenpiteisiin, joiden tavoitteena on vahvistaa sääntelyelinten toimivaltuuksia, jotta ne voivat entistä paremmin valvoa syrjimättömyyden toteutumista rautatieliikenteen markkinoille pääsyssä ja tarjota kannustimia infrastruktuurin haltijan harjoittaman palvelujentarjonnan tehostamiseen. Tähän kuuluu myös se, että säilytetään jäsenvaltioilla nykyisin oleva mahdollisuus tarjota tällaisia kannustimia valvontatoimien avulla. Kun otetaan huomioon rautatiealan ongelmiin nivoutuvat yhä kansainvälisemmät haasteet, on syytä harkita eurooppalaisen sääntelyelimen perustamista käsittelemään useisiin jäsenvaltioihin vaikuttavia kysymyksiä. Tässä yhteydessä tulee kunnioittaa toissijaisuusperiaatetta ja kansallisten sääntelyelinten toimivaltuuksia. Komissio voisi aluksi perustaa rautateiden eurooppalaisen sääntelykomitean, jonka tehtävänä olisi muutoksenhakuvaiheessa ratkaista verkkojen sääntelyä koskevat kansalliset riidat ja jolla olisi käytössään oikeuskeinot velvoittaa jäsenvaltiot panemaan ratkaisut täytäntöön. Alueiden komitea katsoo niin ikään, että komission tulee liikenteen tehostamiseksi toimia nykyistä aktiivisemmin yhteisen kielen, yhteisten toimintasääntöjen sekä yhteisen ohjausjärjestelmän käyttöön ottamiseksi.

| 25. | pitää valitettavana, ettei komissio tee velvoittavia lainsäädännöllisiä sitoumuksia infrastruktuurin haltijoiden ja rautatieyritysten erottamiseksi täysin toisistaan. Kun ne erotetaan, voidaan paremmin taata infrastruktuurin käyttäjien syrjimättömyyden toteutuminen sekä välttää luonnollisen monopolin haltijan ja yhden käyttäjän väliset eturistiriidat. Tarvitaan selvät ohjesäännöt siitä, kuka vastaa pääsystä verkkoon ja asemalaitureihin, terminaaleihin ja muuhun infrastruktuuriin. |
| --- | --- |

25.

pitää valitettavana, ettei komissio tee velvoittavia lainsäädännöllisiä sitoumuksia infrastruktuurin haltijoiden ja rautatieyritysten erottamiseksi täysin toisistaan. Kun ne erotetaan, voidaan paremmin taata infrastruktuurin käyttäjien syrjimättömyyden toteutuminen sekä välttää luonnollisen monopolin haltijan ja yhden käyttäjän väliset eturistiriidat. Tarvitaan selvät ohjesäännöt siitä, kuka vastaa pääsystä verkkoon ja asemalaitureihin, terminaaleihin ja muuhun infrastruktuuriin.

| 26. | korostaa, että infrastruktuurin haltijoiden ja rautatieyritysten erottaminen täysin toisistaan ei voi missään tapauksessa asettaa kyseenalaiseksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 345 artiklassa esitettyä periaatetta, jonka mukaan ”perussopimuksilla ei puututa jäsenvaltioiden omistusoikeusjärjestelmiin”. |
| --- | --- |

26.

korostaa, että infrastruktuurin haltijoiden ja rautatieyritysten erottaminen täysin toisistaan ei voi missään tapauksessa asettaa kyseenalaiseksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 345 artiklassa esitettyä periaatetta, jonka mukaan ”perussopimuksilla ei puututa jäsenvaltioiden omistusoikeusjärjestelmiin”.

| 27. | on avoimuuteen ja hinnoitteluun liittyen iloinen tavara- ja henkilöliikennettä sekä infrastruktuurin hoitoa ja liikennepalveluja koskevan tilinpidon yhä vahvemmasta eriyttämisestä (6 artikla). |
| --- | --- |

27.

on avoimuuteen ja hinnoitteluun liittyen iloinen tavara- ja henkilöliikennettä sekä infrastruktuurin hoitoa ja liikennepalveluja koskevan tilinpidon yhä vahvemmasta eriyttämisestä (6 artikla).

| 28. | toteaa, ettei Euroopan unionissa ole (niiden pakollisuudesta huolimatta) vielä kunnollisia suorituskykyjärjestelmiä eikä suorituskannustinjärjestelmiä, joiden avulla voitaisiin määritellä junan myöhästymiseen liittyvät vastuut. |
| --- | --- |

28.

toteaa, ettei Euroopan unionissa ole (niiden pakollisuudesta huolimatta) vielä kunnollisia suorituskykyjärjestelmiä eikä suorituskannustinjärjestelmiä, joiden avulla voitaisiin määritellä junan myöhästymiseen liittyvät vastuut.

| 29. | pohtii kuitenkin, mikä olisi sopiva tarkkuustaso liitteessä VIII lueteltuja myöhästymissyitä ajatellen. Komitea ehdottaa, että aluksi velvoitettaisiin laatimaan suorituskyvyn parantamista koskevat suunnitelmat, joissa otetaan huomioon kunkin infrastruktuurin haltijan tarpeet ja resurssit. |
| --- | --- |

29.

pohtii kuitenkin, mikä olisi sopiva tarkkuustaso liitteessä VIII lueteltuja myöhästymissyitä ajatellen. Komitea ehdottaa, että aluksi velvoitettaisiin laatimaan suorituskyvyn parantamista koskevat suunnitelmat, joissa otetaan huomioon kunkin infrastruktuurin haltijan tarpeet ja resurssit.

| 30. | pitää ilahduttavana verkkoselostusten kaavailtua täydentämistä etenkin rautatieliikenteeseen liittyvien palvelujen osalta (27 artikla, 56 artiklan 2 kohta). |
| --- | --- |

30.

pitää ilahduttavana verkkoselostusten kaavailtua täydentämistä etenkin rautatieliikenteeseen liittyvien palvelujen osalta (27 artikla, 56 artiklan 2 kohta).

| 31. | toteaa delegoiduista säädöksistä, että Euroopan komissio saisi ehdotuksensa perusteella erittäin laajat valtuudet, kun otetaan huomioon, että suurinta osaa sen esittämän ehdotuksen liitteistä voitaisiin muuttaa delegoiduilla säädöksillä (60 artikla). Kyseiset liitteet sisältävät kuitenkin rautatieliikenteen sääntelyn oleellisia osia. |
| --- | --- |

31.

toteaa delegoiduista säädöksistä, että Euroopan komissio saisi ehdotuksensa perusteella erittäin laajat valtuudet, kun otetaan huomioon, että suurinta osaa sen esittämän ehdotuksen liitteistä voitaisiin muuttaa delegoiduilla säädöksillä (60 artikla). Kyseiset liitteet sisältävät kuitenkin rautatieliikenteen sääntelyn oleellisia osia.

II   MUUTOSEHDOTUKSET

Muutosehdotus 1

6 artiklan 3 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioiden on varmistettava, että rautateiden tavaraliikennepalvelujen tarjoamiseen liittyvästä liiketoiminnasta ja henkilöliikennepalvelujen tarjoamiseen liittyvästä toiminnasta tehdään erilliset tuloslaskelmat ja taseet ja että ne julkaistaan. Julkisina palveluina tarjottaviin liikennepalveluihin maksettava julkinen rahoitus on kirjattava kunkin julkisia palveluja koskevan sopimuksen osalta erikseen asianmukaisille tileille, eikä sitä saa siirtää muiden liikennepalvelujen tarjoamiseen liittyvään tai muuhun liiketoimintaan. | Jäsenvaltioiden on varmistettava, että rautateiden tavaraliikennepalvelujen tarjoamiseen liittyvästä liiketoiminnasta ja henkilöliikennepalvelujen tarjoamiseen liittyvästä toiminnasta tehdään erilliset tuloslaskelmat ja taseet ja että ne julkaistaan. Julkisina palveluina tarjottaviin liikennepalveluihin maksettava julkinen rahoitus on kirjattava kunkin julkisia palveluja koskevan sopimuksen osalta erikseen asianmukaisille tileille, eikä sitä saa siirtää muiden liikennepalvelujen tarjoamiseen liittyvään tai muuhun liiketoimintaan. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että rautateiden tavaraliikennepalvelujen tarjoamiseen liittyvästä liiketoiminnasta ja henkilöliikennepalvelujen tarjoamiseen liittyvästä toiminnasta tehdään erilliset tuloslaskelmat ja taseet ja että ne julkaistaan. Julkisina palveluina tarjottaviin liikennepalveluihin maksettava julkinen rahoitus on kirjattava kunkin julkisia palveluja koskevan sopimuksen osalta erikseen asianmukaisille tileille, eikä sitä saa siirtää muiden liikennepalvelujen tarjoamiseen liittyvään tai muuhun liiketoimintaan.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että rautateiden tavaraliikennepalvelujen tarjoamiseen liittyvästä liiketoiminnasta ja henkilöliikennepalvelujen tarjoamiseen liittyvästä toiminnasta tehdään erilliset tuloslaskelmat ja taseet ja että ne julkaistaan. Julkisina palveluina tarjottaviin liikennepalveluihin maksettava julkinen rahoitus on kirjattava kunkin julkisia palveluja koskevan sopimuksen osalta erikseen asianmukaisille tileille, eikä sitä saa siirtää muiden liikennepalvelujen tarjoamiseen liittyvään tai muuhun liiketoimintaan.

Perustelu

Silloin kun samalla yrityksellä on useampia julkisen palvelun sopimuksia kuitenkin niin, ettei yrityksellä ole erillisiä paikallisia tytäryhtiöitä tiettyä sopimusta toteuttamassa, siltä ei vaadita nykyisellään erillisten tilien julkaisemista. Tällainen tilanne voi antaa yritykselle mahdollisuuden hallinnoida sille valtuutettuja julkisen palvelun sopimuksia tavalla, joka ei ole täysin ”aukotonta”, mikä puolestaan haittaa julkisten varojen käytön asianmukaista valvontaa.

Muutosehdotus 2

8 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioiden on kehitettävä kansallista rautateiden infrastruktuuriaan ottaen tarvittaessa huomioon unionin yleiset tarpeet. Tätä varten niiden on julkaistava viimeistään kahden vuoden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta rautateiden infrastruktuurin kehittämisstrategia, jonka tavoitteena on tulevaisuuden liikkumistarpeisiin vastaaminen rautatiejärjestelmän vakaan ja kestävän rahoituksen avulla. Strategian on oltava vähintään viisivuotinen ja uusittavissa. | Jäsenvaltioiden on kehitettävä kansallista rautateiden infrastruktuuriaan ottaen tarvittaessa huomioon unionin yleiset tarpeet. Tätä varten niiden on julkaistava viimeistään kahden vuoden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta rautateiden infrastruktuurin kehittämisstrategia, jonka tavoitteena on tulevaisuuden liikkumistarpeisiin vastaaminen rautatiejärjestelmän vakaan ja kestävän rahoituksen avulla. Strategian on oltava vähintään viisivuotinen ja uusittavissa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jäsenvaltioiden on kehitettävä kansallista rautateiden infrastruktuuriaan ottaen tarvittaessa huomioon unionin yleiset tarpeet. Tätä varten niiden on julkaistava viimeistään kahden vuoden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta rautateiden infrastruktuurin kehittämisstrategia, jonka tavoitteena on tulevaisuuden liikkumistarpeisiin vastaaminen rautatiejärjestelmän vakaan ja kestävän rahoituksen avulla. Strategian on oltava vähintään viisivuotinen ja uusittavissa.

Jäsenvaltioiden on kehitettävä kansallista rautateiden infrastruktuuriaan ottaen tarvittaessa huomioon unionin yleiset tarpeet. Tätä varten niiden on julkaistava viimeistään kahden vuoden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta rautateiden infrastruktuurin kehittämisstrategia, jonka tavoitteena on tulevaisuuden liikkumistarpeisiin vastaaminen rautatiejärjestelmän vakaan ja kestävän rahoituksen avulla. Strategian on oltava vähintään viisivuotinen ja uusittavissa.

Perustelu

Jäsenvaltiot olisi velvoitettava kuulemaan paikallisviranomaisia, kun ne laativat kansallisia rautatieinfrastruktuurisuunnitelmia. Kyseiset viranomaiset voisivat lisäksi laatia vähintään viisivuotisen paikallisen rautatieinfrastruktuurisuunnitelman.

Muutosehdotus 3

30 artiklan 3 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioiden on kuultava asianomaisten osapuolten mielipidettä vähintään kuukautta ennen kuin sopimus allekirjoitetaan sekä julkaistava sopimus kuukauden kuluessa sen tekemisestä. | Jäsenvaltioiden on kuultava asianomaisten osapuolten mielipidettä vähintään kuukautta ennen kuin sopimus allekirjoitetaan sekä julkaistava sopimus kuukauden kuluessa sen tekemisestä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jäsenvaltioiden on kuultava asianomaisten osapuolten mielipidettä vähintään kuukautta ennen kuin sopimus allekirjoitetaan sekä julkaistava sopimus kuukauden kuluessa sen tekemisestä.

Jäsenvaltioiden on kuultava asianomaisten osapuolten mielipidettä vähintään kuukautta ennen kuin sopimus allekirjoitetaan sekä julkaistava sopimus kuukauden kuluessa sen tekemisestä.

Perustelu

Paikallisyhteisöille olisi varattava selvästi mahdollisuus osallistua neuvotteluihin monivuotisista rahoitussopimuksista, jotka vaikuttavat voimakkaasti niiden alueella kulkevien rautateiden kuntoon.

Muutosehdotus 4

31 artiklan 5 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Kun melun vaikutusten hinnoittelu tulee unionin lainsäädännössä mahdolliseksi maanteiden tavaraliikenteen osalta, infrastruktuurimaksuja on muutettava junan toiminnan meluvaikutuksista aiheutuvien kustannusten huomioon ottamiseksi liitteessä VIII olevan 2 kohdan mukaisesti. | |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Kun melun vaikutusten hinnoittelu tulee unionin lainsäädännössä mahdolliseksi maanteiden tavaraliikenteen osalta, infrastruktuurimaksuja on muutettava junan toiminnan meluvaikutuksista aiheutuvien kustannusten huomioon ottamiseksi liitteessä VIII olevan 2 kohdan mukaisesti.

Perustelu

Ehdotetun direktiivin 31 artiklan tekstiin on lisättävä vaatimus siitä, että melun mukaan eriytetyissä infrastruktuurimaksuissa on meluvaikutusten ulkoisten kustannusten lisäksi otettava huomioon myös kannustinvaikutusten kannalta tärkeät kustannukset, jotka aiheutuvat tavaravaunujen ja vetureiden laitteiston uusimisesta.

Muutosehdotus 5

47 artiklan 5 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Tavaraliikennepalvelujen ja erityisesti kansainvälisen tavaraliikenteen merkitys on otettava riittävällä tavalla huomioon ensisijaisuusperusteita määritettäessä. | Tavaraliikennepalvelujen ja erityisesti kansainvälisen tavaraliikenteen merkitys on otettava riittävällä tavalla huomioon ensisijaisuusperusteita määritettäessä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Tavaraliikennepalvelujen ja erityisesti kansainvälisen tavaraliikenteen merkitys on otettava riittävällä tavalla huomioon ensisijaisuusperusteita määritettäessä.

Tavaraliikennepalvelujen ja erityisesti kansainvälisen tavaraliikenteen merkitys on otettava riittävällä tavalla huomioon ensisijaisuusperusteita määritettäessä.

Perustelu

Tavaraliikenne merisatamista ostajille sisämaahan ja päinvastoin rasittaa yksittäisiä reittiosuuksia suhteettomasti. Tilannetta voidaan parantaa ottamalla tämä huomioon ensisijaisuusperusteita määritettäessä. Se voi myös auttaa parantamaan merisatamien ja niiden sisämaan välisiä yhteyksiä.

Muutosehdotus 6

Liite I

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Luettelo rautateiden infrastruktuurin osista

  Rautateiden infrastruktuuri koostuu seuraavista osista, jos ne ovat osa kiinteää rataa, mukaan luettuina sivuraiteet, mutta ei raiteita, jotka sijaitsevat korjaamoissa taikka vaunu- tai veturihalleissa, eikä yksityisiä haara- tai sivuraiteita:






  — | Maapohja; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Luettelo rautateiden infrastruktuurin osista

Rautateiden infrastruktuuri koostuu seuraavista osista, jos ne ovat osa kiinteää rataa, mukaan luettuina sivuraiteet, mutta ei raiteita, jotka sijaitsevat korjaamoissa taikka vaunu- tai veturihalleissa, eikä yksityisiä haara- tai sivuraiteita:

—

Maapohja;

| — | Raiteet ja ratapenkka, erityisesti vallit, maanleikkaukset, vedenpoistokanavat ja ojat, ojakivetykset, rummut, seinämät, radanvarsipenkereitä suojaava kasvillisuus, jne.; matkustaja- ja tavaralaiturit; ajo- ja jalankulkutiet; aitamuurit, pensasaidat ja muut aidat; paloturvallisuuskaistat; vaihteiden ja risteysten lämmityspisteiden laitteet; lumiaidat; |
| --- | --- |

—

Raiteet ja ratapenkka, erityisesti vallit, maanleikkaukset, vedenpoistokanavat ja ojat, ojakivetykset, rummut, seinämät, radanvarsipenkereitä suojaava kasvillisuus, jne.; matkustaja- ja tavaralaiturit; ajo- ja jalankulkutiet; aitamuurit, pensasaidat ja muut aidat; paloturvallisuuskaistat; vaihteiden ja risteysten lämmityspisteiden laitteet; lumiaidat;

| — | Tekniset rakenteet: sillat, rummut ja muut ylikulkutiet, tunnelit, katetut leikkaukset ja muut alikulkutiet; suojamuurit sekä lumivyöryiltä ja putoavilta kiviltä suojaavat rakenteet, jne.; |
| --- | --- |

—

Tekniset rakenteet: sillat, rummut ja muut ylikulkutiet, tunnelit, katetut leikkaukset ja muut alikulkutiet; suojamuurit sekä lumivyöryiltä ja putoavilta kiviltä suojaavat rakenteet, jne.;

| — | Tasoristeykset mukaan lukien tieliikenteen turvalaitteet; |
| --- | --- |

—

Tasoristeykset mukaan lukien tieliikenteen turvalaitteet;

| — | Ylärakenteet, erityisesti: raiteet, uurretut raiteet ja vastakiskot; ratapölkyt ja pitkittäispölkyt, kiinteän rautatien pientarvikkeet, täytemaa mukaan lukien kivimurska ja hiekka; vaihteet, risteykset, jne.; kääntölavat ja travessit (lukuun ottamatta yksinomaan vetureita varten olevia kääntölavoja); |
| --- | --- |

—

Ylärakenteet, erityisesti: raiteet, uurretut raiteet ja vastakiskot; ratapölkyt ja pitkittäispölkyt, kiinteän rautatien pientarvikkeet, täytemaa mukaan lukien kivimurska ja hiekka; vaihteet, risteykset, jne.; kääntölavat ja travessit (lukuun ottamatta yksinomaan vetureita varten olevia kääntölavoja);

| — | Matkustajia ja tavaroita varten olevat liittymät, mukaan lukien tieliittymät; |
| --- | --- |

—

Matkustajia ja tavaroita varten olevat liittymät, mukaan lukien tieliittymät;

| — | Turva-, opastin- ja televiestintälaitteet radalla, asemilla ja järjestelyratapihoilla mukaan lukien opastimiin ja televiestintään tarvittavan sähkövirran tuotto-, muunto- ja siirtoasemat tai laitteet; tällaisia laitteita tai asemia varten olevat rakennukset; raidejarrut; |
| --- | --- |

—

Turva-, opastin- ja televiestintälaitteet radalla, asemilla ja järjestelyratapihoilla mukaan lukien opastimiin ja televiestintään tarvittavan sähkövirran tuotto-, muunto- ja siirtoasemat tai laitteet; tällaisia laitteita tai asemia varten olevat rakennukset; raidejarrut;

| — | Valaistuslaitteet liikennettä ja turvallisuutta varten; |
| --- | --- |

—

Valaistuslaitteet liikennettä ja turvallisuutta varten;

| — | Junien kulkua varten tarvittavan sähkövoiman muunto- ja siirtolaitteet: syöttöasemat, syöttöasemien ja kontaktijohtojen väliset syöttökaapelit, kantolangat ja kannattimet; kolmas raide kannattimineen; |
| --- | --- |

—

Junien kulkua varten tarvittavan sähkövoiman muunto- ja siirtolaitteet: syöttöasemat, syöttöasemien ja kontaktijohtojen väliset syöttökaapelit, kantolangat ja kannattimet; kolmas raide kannattimineen;

| — | Infrastruktuurista vastaavan osaston käyttämät rakennukset. |
| --- | --- |

—

Infrastruktuurista vastaavan osaston käyttämät rakennukset.

Luettelo rautateiden infrastruktuurin osista

Rautateiden infrastruktuuri koostuu seuraavista osista, jos ne ovat osa kiinteää rataa, mukaan luettuina sivuraiteet, mutta ei raiteita, jotka sijaitsevat korjaamoissa taikka vaunu- tai veturihalleissa, eikä yksityisiä haara- tai sivuraiteita:

| — | Maapohja; |
| --- | --- |

—

Maapohja;

| — | Raiteet ja ratapenkka, erityisesti vallit, maanleikkaukset, vedenpoistokanavat ja ojat, ojakivetykset, rummut, seinämät, radanvarsipenkereitä suojaava kasvillisuus, jne.; matkustaja- ja tavaralaiturit; ajo- ja jalankulkutiet; aitamuurit, pensasaidat ja muut aidat; paloturvallisuuskaistat; vaihteiden ja risteysten lämmityspisteiden laitteet; lumiaidat; |
| --- | --- |

—

Raiteet ja ratapenkka, erityisesti vallit, maanleikkaukset, vedenpoistokanavat ja ojat, ojakivetykset, rummut, seinämät, radanvarsipenkereitä suojaava kasvillisuus, jne.; matkustaja- ja tavaralaiturit; ajo- ja jalankulkutiet; aitamuurit, pensasaidat ja muut aidat; paloturvallisuuskaistat; vaihteiden ja risteysten lämmityspisteiden laitteet; lumiaidat;

| — | Tekniset rakenteet: sillat, rummut ja muut ylikulkutiet, tunnelit, katetut leikkaukset ja muut alikulkutiet; suojamuurit sekä lumivyöryiltä ja putoavilta kiviltä suojaavat rakenteet, jne.; |
| --- | --- |

—

Tekniset rakenteet: sillat, rummut ja muut ylikulkutiet, tunnelit, katetut leikkaukset ja muut alikulkutiet; suojamuurit sekä lumivyöryiltä ja putoavilta kiviltä suojaavat rakenteet, jne.;

| — | Tasoristeykset mukaan lukien tieliikenteen turvalaitteet; |
| --- | --- |

—

Tasoristeykset mukaan lukien tieliikenteen turvalaitteet;

| — | Ylärakenteet, erityisesti: raiteet, uurretut raiteet ja vastakiskot; ratapölkyt ja pitkittäispölkyt, kiinteän rautatien pientarvikkeet, täytemaa mukaan lukien kivimurska ja hiekka; vaihteet, risteykset, jne.; kääntölavat ja travessit (lukuun ottamatta yksinomaan vetureita varten olevia kääntölavoja); |
| --- | --- |

—

Ylärakenteet, erityisesti: raiteet, uurretut raiteet ja vastakiskot; ratapölkyt ja pitkittäispölkyt, kiinteän rautatien pientarvikkeet, täytemaa mukaan lukien kivimurska ja hiekka; vaihteet, risteykset, jne.; kääntölavat ja travessit (lukuun ottamatta yksinomaan vetureita varten olevia kääntölavoja);

| — | Matkustajia ja tavaroita varten olevat liittymät, mukaan lukien tieliittymät; |
| --- | --- |

—

Matkustajia ja tavaroita varten olevat liittymät, mukaan lukien tieliittymät;

| — | Turva-, opastin- ja televiestintälaitteet radalla, asemilla ja järjestelyratapihoilla mukaan lukien opastimiin ja televiestintään tarvittavan sähkövirran tuotto-, muunto- ja siirtoasemat tai -laitteet; tällaisia laitteita tai asemia varten olevat rakennukset; raidejarrut; |
| --- | --- |

—

Turva-, opastin- ja televiestintälaitteet radalla, asemilla ja järjestelyratapihoilla mukaan lukien opastimiin ja televiestintään tarvittavan sähkövirran tuotto-, muunto- ja siirtoasemat tai -laitteet; tällaisia laitteita tai asemia varten olevat rakennukset; raidejarrut;

| — | Valaistuslaitteet liikennettä ja turvallisuutta varten; |
| --- | --- |

—

Valaistuslaitteet liikennettä ja turvallisuutta varten;

| — | Junien kulkua varten tarvittavan sähkövoiman muunto- ja siirtolaitteet: syöttöasemat, syöttöasemien ja kontaktijohtojen väliset syöttökaapelit, kantolangat ja kannattimet; kolmas raide kannattimineen; |
| --- | --- |

—

Junien kulkua varten tarvittavan sähkövoiman muunto- ja siirtolaitteet: syöttöasemat, syöttöasemien ja kontaktijohtojen väliset syöttökaapelit, kantolangat ja kannattimet; kolmas raide kannattimineen;

| — | Infrastruktuurista vastaavan osaston käyttämät rakennukset |
| --- | --- |

—

Infrastruktuurista vastaavan osaston käyttämät rakennukset

| — | |
| --- | --- |

—

Perustelu

Liikenteen kannalta tärkeät asemarakennusten osat tulee sisällyttää liitteeseen I.

Muutosehdotus 7

Liite III

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Rautatieyrityksille tarjottavat palvelut (13 artiklassa tarkoitetut)






  1. | Vähimmäiskäyttömahdollisuuksiin sisältyvät:






  a) | rautateiden infrastruktuurikapasiteettia koskevien hakemusten käsittely; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Rautatieyrityksille tarjottavat palvelut (13 artiklassa tarkoitetut)

1.

Vähimmäiskäyttömahdollisuuksiin sisältyvät:

a)

rautateiden infrastruktuurikapasiteettia koskevien hakemusten käsittely;

| b) | oikeus käyttää myönnettyä kapasiteettia; |
| --- | --- |

b)

oikeus käyttää myönnettyä kapasiteettia;

| c) | verkon risteysasemien ja vaihteiden käyttö; |
| --- | --- |

c)

verkon risteysasemien ja vaihteiden käyttö;

| d) | junaliikenteen ohjaus, mukaan lukien merkinanto, liikenteen ohjaus, lähettäminen ja viestinanto sekä tietojen tarjonta junien liikkumisesta; |
| --- | --- |

d)

junaliikenteen ohjaus, mukaan lukien merkinanto, liikenteen ohjaus, lähettäminen ja viestinanto sekä tietojen tarjonta junien liikkumisesta;

| e) | sähkönsiirtolaitteiden käyttö kuljetusvirran saamiseksi; |
| --- | --- |

e)

sähkönsiirtolaitteiden käyttö kuljetusvirran saamiseksi;

| f) | polttoaineen tankkaus; |
| --- | --- |

f)

polttoaineen tankkaus;

| g) | kaikki muut tiedot, jotka tarvitaan sellaisen liikenteen harjoittamiseen, jota varten kapasiteetti on myönnetty |
| --- | --- |

g)

kaikki muut tiedot, jotka tarvitaan sellaisen liikenteen harjoittamiseen, jota varten kapasiteetti on myönnetty

Rautatieyrityksille tarjottavat palvelut (13 artiklassa tarkoitetut)

| 1. | Vähimmäiskäyttömahdollisuuksiin sisältyvät:






  a) | rautateiden infrastruktuurikapasiteettia koskevien hakemusten käsittely; |
| --- | --- | --- |

1.

Vähimmäiskäyttömahdollisuuksiin sisältyvät:

a)

rautateiden infrastruktuurikapasiteettia koskevien hakemusten käsittely;

| b) | oikeus käyttää myönnettyä kapasiteettia; |
| --- | --- |

b)

oikeus käyttää myönnettyä kapasiteettia;

| c) | verkon risteysasemien ja vaihteiden käyttö; |
| --- | --- |

c)

verkon risteysasemien ja vaihteiden käyttö;

| d) | junaliikenteen ohjaus, mukaan lukien merkinanto, liikenteen ohjaus, lähettäminen ja viestinanto sekä tietojen tarjonta junien liikkumisesta; |
| --- | --- |

d)

junaliikenteen ohjaus, mukaan lukien merkinanto, liikenteen ohjaus, lähettäminen ja viestinanto sekä tietojen tarjonta junien liikkumisesta;

| e) | sähkönsiirtolaitteiden käyttö kuljetusvirran saamiseksi; |
| --- | --- |

e)

sähkönsiirtolaitteiden käyttö kuljetusvirran saamiseksi;

| f) | polttoaineen tankkaus; |
| --- | --- |

f)

polttoaineen tankkaus;

| g) | kaikki muut tiedot, jotka tarvitaan sellaisen liikenteen harjoittamiseen, jota varten kapasiteetti on myönnetty |
| --- | --- |

g)

kaikki muut tiedot, jotka tarvitaan sellaisen liikenteen harjoittamiseen, jota varten kapasiteetti on myönnetty

| | |
| --- | --- |

2.

| 2. | ⇨ Käyttöoikeus on annettava myös laitteisiin ⇦ ja palvelujen tarjontaan ⇨ seuraavasti ⇦: | |
| --- | --- | --- |

⇨ Käyttöoikeus on annettava myös laitteisiin ⇦ ja palvelujen tarjontaan ⇨ seuraavasti ⇦:

a)

| | |
| --- | --- |

| a) | matkustaja-asemat, niihin kuuluvat rakennukset ja muut ⇨ tilat, mukaan lukien lipunmyynti ja tiedotus ⇦; |
| --- | --- |

matkustaja-asemat, niihin kuuluvat rakennukset ja muut ⇨ tilat, mukaan lukien lipunmyynti ja tiedotus ⇦;

| b) | tavaraliikenneterminaalit; |
| --- | --- |

b)

tavaraliikenneterminaalit;

| c) | järjestelyratapihat; |
| --- | --- |

c)

järjestelyratapihat;

| d) | junanmuodostuslaitteet; |
| --- | --- |

d)

junanmuodostuslaitteet;

| e) | varikkosivuraiteet; |
| --- | --- |

e)

varikkosivuraiteet;

| f) | huoltolaitteet ja muut tekniset laitteet; |
| --- | --- |

f)

huoltolaitteet ja muut tekniset laitteet;

| g) | rautatietoimintaan liittyvät satamavarusteet; |
| --- | --- |

g)

rautatietoimintaan liittyvät satamavarusteet;

| h) | avustustoiminnot, hinaus mukaan lukien; |
| --- | --- |

h)

avustustoiminnot, hinaus mukaan lukien;

| 2. | ⇨ Käyttöoikeus on annettava myös laitteisiin ⇦ ja palvelujen tarjontaan ⇨ seuraavasti ⇦: | |
| --- | --- | --- |

2.

⇨ Käyttöoikeus on annettava myös laitteisiin ⇦ ja palvelujen tarjontaan ⇨ seuraavasti ⇦:

a)

| | |
| --- | --- |

| a) | matkustaja-asemat, niihin kuuluvat rakennukset ja muut ⇨ ⇦; |
| --- | --- |

matkustaja-asemat, niihin kuuluvat rakennukset ja muut ⇨ ⇦;

| b) | tavaraliikenneterminaalit; |
| --- | --- |

b)

tavaraliikenneterminaalit;

| c) | järjestelyratapihat; |
| --- | --- |

c)

järjestelyratapihat;

| d) | junanmuodostuslaitteet; |
| --- | --- |

d)

junanmuodostuslaitteet;

| e) | varikkosivuraiteet; |
| --- | --- |

e)

varikkosivuraiteet;

| f) | huoltolaitteet ja muut tekniset laitteet; |
| --- | --- |

f)

huoltolaitteet ja muut tekniset laitteet;

| g) | rautatietoimintaan liittyvät satamavarusteet; |
| --- | --- |

g)

rautatietoimintaan liittyvät satamavarusteet;

| h) | avustustoiminnot, hinaus mukaan lukien; |
| --- | --- |

h)

avustustoiminnot, hinaus mukaan lukien;

| | |
| --- | --- |

3.

| 3. | Lisäpalveluihin voi sisältyä:






  a) | kuljetussähkövirta ⇨, jota koskevat maksut on erotettava laskuissa sähkönsiirtolaitteiden käyttöä koskevista maksuista⇦; |
| --- | --- | --- |

Lisäpalveluihin voi sisältyä:

a)

kuljetussähkövirta ⇨, jota koskevat maksut on erotettava laskuissa sähkönsiirtolaitteiden käyttöä koskevista maksuista⇦;

| b) | matkustajavaunujen esilämmitys; |
| --- | --- |

b)

matkustajavaunujen esilämmitys;

| c) | polttoaineen toimitus, ⇨ jota koskevat maksut on erotettava laskuissa polttoaineen tankkausta koskevista maksuista ⇦; |
| --- | --- |

c)

polttoaineen toimitus, ⇨ jota koskevat maksut on erotettava laskuissa polttoaineen tankkausta koskevista maksuista ⇦;

| d) | yksilölliset sopimukset, jotka koskevat:






  — | vaarallisten aineiden kuljetusten valvontaa, |
| --- | --- | --- |

d)

yksilölliset sopimukset, jotka koskevat:

—

vaarallisten aineiden kuljetusten valvontaa,

| — | erikoiskuljetusten avustamista liikenteessä. |
| --- | --- |

—

erikoiskuljetusten avustamista liikenteessä.

| 3. | Lisäpalveluihin voi sisältyä:






  a) | kuljetussähkövirta ⇨, jota koskevat maksut on erotettava laskuissa sähkönsiirtolaitteiden käyttöä koskevista maksuista⇦; |
| --- | --- | --- |

3.

Lisäpalveluihin voi sisältyä:

a)

kuljetussähkövirta ⇨, jota koskevat maksut on erotettava laskuissa sähkönsiirtolaitteiden käyttöä koskevista maksuista⇦;

| b) | matkustajavaunujen esilämmitys; |
| --- | --- |

b)

matkustajavaunujen esilämmitys;

| c) | polttoaineen toimitus, ⇨ jota koskevat maksut on erotettava laskuissa polttoaineen tankkausta koskevista maksuista ⇦; |
| --- | --- |

c)

polttoaineen toimitus, ⇨ jota koskevat maksut on erotettava laskuissa polttoaineen tankkausta koskevista maksuista ⇦;

| d) | yksilölliset sopimukset, jotka koskevat:






  — | vaarallisten aineiden kuljetusten valvontaa, |
| --- | --- | --- |

d)

yksilölliset sopimukset, jotka koskevat:

—

vaarallisten aineiden kuljetusten valvontaa,

| — | erikoiskuljetusten avustamista liikenteessä. |
| --- | --- |

—

erikoiskuljetusten avustamista liikenteessä.

| 4. | Oheispalveluihin voi sisältyä:






  a) | televiestintäverkkojen käyttömahdollisuus; |
| --- | --- | --- |

4.

Oheispalveluihin voi sisältyä:

a)

televiestintäverkkojen käyttömahdollisuus;

| b) | lisätietojen toimittaminen; |
| --- | --- |

b)

lisätietojen toimittaminen;

| c) | liikkuvan kaluston tekninen tarkastus. |
| --- | --- |

c)

liikkuvan kaluston tekninen tarkastus.

| 4. | Oheispalveluihin voi sisältyä:






  a) | televiestintäverkkojen käyttömahdollisuus; |
| --- | --- | --- |

4.

Oheispalveluihin voi sisältyä:

a)

televiestintäverkkojen käyttömahdollisuus;

| b) | lisätietojen toimittaminen; |
| --- | --- |

b)

lisätietojen toimittaminen;

| c) | liikkuvan kaluston tekninen tarkastus. |
| --- | --- |

c)

liikkuvan kaluston tekninen tarkastus.

Perustelu

Tiedot, joiden avulla matkustajat voivat suunnistaa asemilla ja löytää palvelut, eivät voi olla liikenneharjoittajakohtaisia, sillä se haittaisi kyseisten tietojen johdonmukaisuutta ja selkeyttä. Kun säilytetään yhdenmukaiset ja yhteiset tiedotuskeinot, voidaan taata, että liikenteenharjoittajien palvelut ovat näkyviä, eikä yleisön vastaanotolle ja ilmoituksille tarkoitettujen alueiden välisessä jakautumisessa ole ongelmia.

Muutosehdotus 8

Liite VIII

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 2. | Edellä 31 artiklan 5 kohdassa tarkoitettujen melun mukaan eriytettyjen infrastruktuurimaksujen on täytettävä seuraavat vaatimukset: |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

2.

Edellä 31 artiklan 5 kohdassa tarkoitettujen melun mukaan eriytettyjen infrastruktuurimaksujen on täytettävä seuraavat vaatimukset:

| 2. | Edellä 31 artiklan 5 kohdassa tarkoitettujen melun mukaan eriytettyjen infrastruktuurimaksujen on täytettävä seuraavat vaatimukset: |
| --- | --- |

2.

Edellä 31 artiklan 5 kohdassa tarkoitettujen melun mukaan eriytettyjen infrastruktuurimaksujen on täytettävä seuraavat vaatimukset:

| a) | Maksu on eriytettävä siten, että siinä otetaan huomioon junan muodostaminen kalustoyksiköistä, jotka noudattavat komission päätöksessä 2006/66/EY19 (melu-YTE) vahvistettuja raja-arvoja. |
| --- | --- |

a)

Maksu on eriytettävä siten, että siinä otetaan huomioon junan muodostaminen kalustoyksiköistä, jotka noudattavat komission päätöksessä 2006/66/EY19 (melu-YTE) vahvistettuja raja-arvoja.

| a) | Maksu on eriytettävä siten, että siinä otetaan huomioon junan muodostaminen kalustoyksiköistä, jotka noudattavat komission päätöksessä 2006/66/EY19 (melu-YTE) vahvistettuja raja-arvoja. |
| --- | --- |

a)

Maksu on eriytettävä siten, että siinä otetaan huomioon junan muodostaminen kalustoyksiköistä, jotka noudattavat komission päätöksessä 2006/66/EY19 (melu-YTE) vahvistettuja raja-arvoja.

| b) | Etusija on annettava tavaraliikenteen vaunuille. |
| --- | --- |

b)

Etusija on annettava tavaraliikenteen vaunuille.

| b) |
| --- |

b)

| c) | Eriyttäminen tavaravaunujen melupäästöjen tason mukaan on tehtävä siten, että se mahdollistaa investointien kuolettamisen kohtuullisessa ajassa, jotta vaunuihin kannattaa jälkiasentaa taloudellisesti toteuttamiskelpoisinta saatavilla olevaa melua rajoittavaa jarruteknologiaa. |
| --- | --- |

c)

Eriyttäminen tavaravaunujen melupäästöjen tason mukaan on tehtävä siten, että se mahdollistaa investointien kuolettamisen kohtuullisessa ajassa, jotta vaunuihin kannattaa jälkiasentaa taloudellisesti toteuttamiskelpoisinta saatavilla olevaa melua rajoittavaa jarruteknologiaa.

| c) | Eriyttäminen tavaravaunujen melupäästöjen tason mukaan on tehtävä siten, että se mahdollistaa investointien kuolettamisen kohtuullisessa ajassa, jotta vaunuihin kannattaa jälkiasentaa taloudellisesti toteuttamiskelpoisinta saatavilla olevaa melua rajoittavaa jarruteknologiaa. |
| --- | --- |

c)

Eriyttäminen tavaravaunujen melupäästöjen tason mukaan on tehtävä siten, että se mahdollistaa investointien kuolettamisen kohtuullisessa ajassa, jotta vaunuihin kannattaa jälkiasentaa taloudellisesti toteuttamiskelpoisinta saatavilla olevaa melua rajoittavaa jarruteknologiaa.

| d) | maksujen eriyttämiseksi voidaan ottaa huomioon myös esimerkiksi seuraavia tekijöitä:






  i) | vuorokaudenaika, melupäästöjen osalta erityisesti yöaika; |
| --- | --- | --- |

d)

maksujen eriyttämiseksi voidaan ottaa huomioon myös esimerkiksi seuraavia tekijöitä:

i)

vuorokaudenaika, melupäästöjen osalta erityisesti yöaika;

| ii) | junanmuodostuksen vaikutus melupäästöjen tasoon; |
| --- | --- |

ii)

junanmuodostuksen vaikutus melupäästöjen tasoon;

| iii) | paikallisille melupäästöille altistuvan alueen herkkyys; |
| --- | --- |

iii)

paikallisille melupäästöille altistuvan alueen herkkyys;

| iv) | uudet melupäästöluokat, jotka ovat selvästi a alakohdassa tarkoitettuja alhaisempia. |
| --- | --- |

iv)

uudet melupäästöluokat, jotka ovat selvästi a alakohdassa tarkoitettuja alhaisempia.

| d) | maksujen eriyttämiseksi voidaan ottaa huomioon myös esimerkiksi seuraavia tekijöitä:






  i) | vuorokaudenaika, melupäästöjen osalta erityisesti yöaika; |
| --- | --- | --- |

d)

maksujen eriyttämiseksi voidaan ottaa huomioon myös esimerkiksi seuraavia tekijöitä:

i)

vuorokaudenaika, melupäästöjen osalta erityisesti yöaika;

| ii) | junanmuodostuksen vaikutus melupäästöjen tasoon; |
| --- | --- |

ii)

junanmuodostuksen vaikutus melupäästöjen tasoon;

| iii) | paikallisille melupäästöille altistuvan alueen herkkyys; |
| --- | --- |

iii)

paikallisille melupäästöille altistuvan alueen herkkyys;

| iv) | uudet melupäästöluokat, jotka ovat selvästi a alakohdassa tarkoitettuja alhaisempia. |
| --- | --- |

iv)

uudet melupäästöluokat, jotka ovat selvästi a alakohdassa tarkoitettuja alhaisempia.

Perustelu

Direktiiviehdotuksen tavoitteena on mahdollistaa rautatieliikenteen melupäästöistä johtuviin ulkoisiin kustannuksiin perustuvat maksut vain silloin, kun maksujen kerääminen on mahdollista myös tieliikenteessä. Vain siten voidaan taata rautatie- ja maantieliikenteen tasapuoliset kilpailuedellytykset.

Tavoitteeseen ei kuitenkaan päästä, koska sellaisen junaliikenteen määritelmä, jonka meluhaitat voivat sisältyä tämän säännöksen mukaan ulkoisina kustannuksina infrastruktuurimaksuun, on harhaanjohtava: 31 artiklan 5 kohdassa viitataan liitteessä VIII olevaan 2 kohtaan. Siinä puolestaan viitataan niiden päästöjen osalta, jotka on otettava huomioon infrastruktuurimaksujen määrittämisessä, komission päätökseen 2006/66/EY (melu-YTE) – EUVL L 37, 8. helmikuuta 2006, s. 1 – (ks. a alakohta). Tämän päätöksen liitteessä täsmennetään melupäästöarvot; tosin ei pelkästään tavaravaunuille vaan myös matkustajavaunuille.

Tämän vuoksi melupäästöjen ulkoisista kustannuksista voidaan kerätä maksu myös rautateiden henkilöliikenteessä. Maantieliikenteessä maksujen kerääminen on sitä vastoin mahdollista vain tavaraliikenteessä, ei henkilöliikenteessä.

Muutosehdotuksella halutaan palauttaa tasapuoliset kilpailuedellytykset.

Bryssel 28. tammikuuta 2011

Alueiden komitean puheenjohtaja

Mercedes BRESSO

---

| 2.4.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 104/62 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 104/62

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Jäsenvaltioiden vapaus päättää muuntogeenisten kasvien viljelystä alueellaan”

2011/C 104/13

ALUEIDEN KOMITEA

| — | suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen muuttaa nykyistä lainsäädäntöä niin, että jäsenvaltiot saavat aiempaa vapaammin päättää mahdollisuudesta rajoittaa EU:n tasolla hyväksyttyjen muuntogeenisten kasvien viljelyä alueellaan tai kieltää se kokonaan. |
| --- | --- |

—

suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen muuttaa nykyistä lainsäädäntöä niin, että jäsenvaltiot saavat aiempaa vapaammin päättää mahdollisuudesta rajoittaa EU:n tasolla hyväksyttyjen muuntogeenisten kasvien viljelyä alueellaan tai kieltää se kokonaan.

| — | suhtautuu myönteisesti ehdotuksessa annettavaan mahdollisuuteen huomioida muitakin syitä (esim. sosiaaliset, kestävyysperiaatteeseen liittyvät ja eettiset näkökohdat) muuntogeenisten kasvien viljelyn kieltämiseksi tietyllä alueella. |
| --- | --- |

—

suhtautuu myönteisesti ehdotuksessa annettavaan mahdollisuuteen huomioida muitakin syitä (esim. sosiaaliset, kestävyysperiaatteeseen liittyvät ja eettiset näkökohdat) muuntogeenisten kasvien viljelyn kieltämiseksi tietyllä alueella.

| — | kehottaa komissiota tarkentamaan uusien mahdollisten rajoitustoimien täytäntöönpanoon liittyviä vaatimuksia ja kriteereitä ja korostaa, että alue- ja paikallisviranomaiset on välttämätöntä ottaa mukaan tekemään päätöksiä heitä koskevista alueista. |
| --- | --- |

—

kehottaa komissiota tarkentamaan uusien mahdollisten rajoitustoimien täytäntöönpanoon liittyviä vaatimuksia ja kriteereitä ja korostaa, että alue- ja paikallisviranomaiset on välttämätöntä ottaa mukaan tekemään päätöksiä heitä koskevista alueista.

| — | katsoo, että jäsenvaltio- ja aluetasolla tehdyt viljelykieltoa koskevat päätökset ja toimet tulee ottaa pikaisesti huomioon, sillä tällaiset alueet eivät saa joutua oikeudelliseen tyhjiöön markkinoilla, joilla kuluttajien on määrä saada avoimesti tietoa. |
| --- | --- |

—

katsoo, että jäsenvaltio- ja aluetasolla tehdyt viljelykieltoa koskevat päätökset ja toimet tulee ottaa pikaisesti huomioon, sillä tällaiset alueet eivät saa joutua oikeudelliseen tyhjiöön markkinoilla, joilla kuluttajien on määrä saada avoimesti tietoa.

| — | kiinnittää huomiota seuraaviin ongelmiin, jotka komitean mielestä tulee ratkaista ennen kuin direktiiviä 2001/18/EY muutetaan siltä osin kuin on kyse jäsenvaltioiden mahdollisuudesta rajoittaa muuntogeenisten kasvien viljelyä tai kieltää se alueellaan:






  — | muuntogeenisistä organismeista saatujen tuotteiden merkintäsääntöjen puutteellisuus |
| --- | --- | --- |

—

kiinnittää huomiota seuraaviin ongelmiin, jotka komitean mielestä tulee ratkaista ennen kuin direktiiviä 2001/18/EY muutetaan siltä osin kuin on kyse jäsenvaltioiden mahdollisuudesta rajoittaa muuntogeenisten kasvien viljelyä tai kieltää se alueellaan:

—

muuntogeenisistä organismeista saatujen tuotteiden merkintäsääntöjen puutteellisuus

| — | riskienarviointimenettelyn ja valvonnan riittämättömyys |
| --- | --- |

—

riskienarviointimenettelyn ja valvonnan riittämättömyys

| — | muuntogeenisten kasvien viljelyn kielteinen vaikutus tavanomaiseen tai luonnonmukaiseen viljelyyn ja maaseudun kehittämispolitiikkoihin. |
| --- | --- |

—

muuntogeenisten kasvien viljelyn kielteinen vaikutus tavanomaiseen tai luonnonmukaiseen viljelyyn ja maaseudun kehittämispolitiikkoihin.

| — | katsoo, että EFSAn ja muuntogeenisten kasvien viljelyyn liittyvissä kysymyksissä toimivaltaisten jäsenvaltio- ja aluetason viranomaisten tulisi tiivistää yhteistyötään, ja kehottaa komissiota jatkamaan toimiaan tähän suuntaan. |
| --- | --- |

—

katsoo, että EFSAn ja muuntogeenisten kasvien viljelyyn liittyvissä kysymyksissä toimivaltaisten jäsenvaltio- ja aluetason viranomaisten tulisi tiivistää yhteistyötään, ja kehottaa komissiota jatkamaan toimiaan tähän suuntaan.

| Esittelijä | : | Savino Antonio Santarella (IT, PPE), Candelan kaupunginjohtaja |
| --- | --- | --- |
| Viiteasiakirjat | : | Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus direktiivin 2001/18/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse jäsenvaltioiden mahdollisuudesta rajoittaa muuntogeenisten kasvien viljelyä tai kieltää se alueellaan
  KOM(2010) 375 lopullinen
  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle jäsenvaltioiden vapaudesta päättää muuntogeenisten kasvien viljelystä
  KOM(2010) 380 lopullinen |

Esittelijä

:

Savino Antonio Santarella (IT, PPE), Candelan kaupunginjohtaja

Viiteasiakirjat

:

Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus direktiivin 2001/18/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse jäsenvaltioiden mahdollisuudesta rajoittaa muuntogeenisten kasvien viljelyä tai kieltää se alueellaan

KOM(2010) 375 lopullinen

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle jäsenvaltioiden vapaudesta päättää muuntogeenisten kasvien viljelystä

KOM(2010) 380 lopullinen

I   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen muuttaa nykyistä lainsäädäntöä niin, että jäsenvaltiot saavat aiempaa vapaammin päättää mahdollisuudesta rajoittaa EU:n tasolla hyväksyttyjen muuntogeenisten kasvien viljelyä alueellaan tai kieltää se kokonaan. Komitea toteaa lisäksi, että ehdotuksessa ei kyseenalaisteta nykyistä EU-tason menettelyä, joka koskee hyväksymistä ja markkinoille saattamista. |
| --- | --- |

1.

suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen muuttaa nykyistä lainsäädäntöä niin, että jäsenvaltiot saavat aiempaa vapaammin päättää mahdollisuudesta rajoittaa EU:n tasolla hyväksyttyjen muuntogeenisten kasvien viljelyä alueellaan tai kieltää se kokonaan. Komitea toteaa lisäksi, että ehdotuksessa ei kyseenalaisteta nykyistä EU-tason menettelyä, joka koskee hyväksymistä ja markkinoille saattamista.

| 2. | muistuttaa, että unionin nykyinen sääntelykehys antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden toteuttaa kansallisella tasolla asianmukaisia toimenpiteitä, joilla pyritään järjestämään muuntogeenisten viljelykasvien sekä tavanomaisen ja luonnonmukaisen maataloustuotannon rinnakkaiselo ja välttämään muuntogeenisten organismien tahaton esiintyminen. |
| --- | --- |

2.

muistuttaa, että unionin nykyinen sääntelykehys antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden toteuttaa kansallisella tasolla asianmukaisia toimenpiteitä, joilla pyritään järjestämään muuntogeenisten viljelykasvien sekä tavanomaisen ja luonnonmukaisen maataloustuotannon rinnakkaiselo ja välttämään muuntogeenisten organismien tahaton esiintyminen.

| 3. | korostaa lisäksi, että Euroopan komissio ja neuvosto ovat myöntäneet tarpeen parantaa nykyistä sääntelyä erityisesti muuntogeenisten kasvien viljelyn osalta, ja katsoo, että jäsenvaltio- ja aluetasolla tehdyt viljelykieltoa koskevat päätökset ja toimet tulee ottaa pikaisesti huomioon, sillä tällaiset alueet eivät saa joutua oikeudelliseen tyhjiöön markkinoilla, joilla kuluttajien on määrä saada avoimesti tietoa. |
| --- | --- |

3.

korostaa lisäksi, että Euroopan komissio ja neuvosto ovat myöntäneet tarpeen parantaa nykyistä sääntelyä erityisesti muuntogeenisten kasvien viljelyn osalta, ja katsoo, että jäsenvaltio- ja aluetasolla tehdyt viljelykieltoa koskevat päätökset ja toimet tulee ottaa pikaisesti huomioon, sillä tällaiset alueet eivät saa joutua oikeudelliseen tyhjiöön markkinoilla, joilla kuluttajien on määrä saada avoimesti tietoa.

| 4. | ottaa huomioon, että lukuisat alue- ja paikallisyhteisöt ovat ilmaisseet vastustavansa muuntogeenisten kasvien viljelyä alueellaan, julistautuneet muuntogeenisten kasvien viljelystä vapaiksi alueiksi ja järjestäytyneet verkostoksi. |
| --- | --- |

4.

ottaa huomioon, että lukuisat alue- ja paikallisyhteisöt ovat ilmaisseet vastustavansa muuntogeenisten kasvien viljelyä alueellaan, julistautuneet muuntogeenisten kasvien viljelystä vapaiksi alueiksi ja järjestäytyneet verkostoksi.

| 5. | toteaa, että komission nykyiseen direktiiviin 2001/18/EY ehdottaman uuden (26 b) artiklan tarkoituksena on, että jäsenvaltiot voisivat hyväksyä toimenpiteitä, joilla rajoitetaan kaikkien tai tiettyjen EU-tasolla hyväksyttyjen muuntogeenisten kasvien viljelyä tai kielletään se koko niiden alueella tai sen osalla, edellyttäen että kyseisiin toimenpiteisiin on muut perusteet kuin ne, jotka liittyvät kyseessä olevien muuntogeenisten organismien tarkoituksellisesta levittämisestä tai markkinoille saattamisesta mahdollisesti aiheutuvien kielteisten terveys- ja ympäristövaikutusten arviointiin. |
| --- | --- |

5.

toteaa, että komission nykyiseen direktiiviin 2001/18/EY ehdottaman uuden (26 b) artiklan tarkoituksena on, että jäsenvaltiot voisivat hyväksyä toimenpiteitä, joilla rajoitetaan kaikkien tai tiettyjen EU-tasolla hyväksyttyjen muuntogeenisten kasvien viljelyä tai kielletään se koko niiden alueella tai sen osalla, edellyttäen että kyseisiin toimenpiteisiin on muut perusteet kuin ne, jotka liittyvät kyseessä olevien muuntogeenisten organismien tarkoituksellisesta levittämisestä tai markkinoille saattamisesta mahdollisesti aiheutuvien kielteisten terveys- ja ympäristövaikutusten arviointiin.

| 6. | toteaa lisäksi, että tällaiset toimenpiteet saavat koskea ainoastaan GMO:iden viljelyä, että ne eivät saa vaikeuttaa muuntogeenisten siementen tai tuotteiden markkinoille saattamista ja tuontia ja että niiden on sovittava yhteen EU:n kansainvälisten ja erityisesti Maailman kauppajärjestön puitteissa asetettujen velvoitteiden kanssa. |
| --- | --- |

6.

toteaa lisäksi, että tällaiset toimenpiteet saavat koskea ainoastaan GMO:iden viljelyä, että ne eivät saa vaikeuttaa muuntogeenisten siementen tai tuotteiden markkinoille saattamista ja tuontia ja että niiden on sovittava yhteen EU:n kansainvälisten ja erityisesti Maailman kauppajärjestön puitteissa asetettujen velvoitteiden kanssa.

| 7. | panee merkille positiivisen lähestymistavan, jonka Euroopan komissio on omaksunut tarkastellessaan uudestaan muuntogeenisten kasvien viljelyä koskevaa nykyistä lainsäädäntöä saatujen kokemusten ja toissijaisuusperiaatteen soveltamisen valossa. Komitea katsoo kuitenkin, ettei ehdotuksen avulla ratkaista täysin kaikkia GMO:ista johtuvia maatalouden ja aluekehityksen ongelmia. Komitea kehottaa komissiota tarkentamaan uusien mahdollisten rajoitustoimien täytäntöönpanoon liittyviä vaatimuksia ja kriteereitä ja korostaa, että alue- ja paikallisviranomaiset on välttämätöntä ottaa mukaan tekemään päätöksiä heitä koskevista alueista. |
| --- | --- |

7.

panee merkille positiivisen lähestymistavan, jonka Euroopan komissio on omaksunut tarkastellessaan uudestaan muuntogeenisten kasvien viljelyä koskevaa nykyistä lainsäädäntöä saatujen kokemusten ja toissijaisuusperiaatteen soveltamisen valossa. Komitea katsoo kuitenkin, ettei ehdotuksen avulla ratkaista täysin kaikkia GMO:ista johtuvia maatalouden ja aluekehityksen ongelmia. Komitea kehottaa komissiota tarkentamaan uusien mahdollisten rajoitustoimien täytäntöönpanoon liittyviä vaatimuksia ja kriteereitä ja korostaa, että alue- ja paikallisviranomaiset on välttämätöntä ottaa mukaan tekemään päätöksiä heitä koskevista alueista.

| 8. | korostaa, että maatalouspolitiikka ja maaseudun kehittämispolitiikka joutuvat kärsimään tällaisten päätösten seurauksista, koska varsinkin muuntogeenisyyden valitseminen edellyttää ratkaisuja, jotka eroavat tavanomaisten kasvien viljelyä koskevista ratkaisuista. Muuntogeenisten kasvien viljelyssä tavataan esimerkiksi suosia voittopuolisesti monokulttuuriin perustuvia malleja, jotka nostavat esiin ongelmia, jotka liittyvät jakeluketjun eriyttämiseen ja yleensä tavanomaisen ja luonnonmukaisen maataloustuotannon ja muuntogeenisten viljelykasvien rinnakkaiseloon. |
| --- | --- |

8.

korostaa, että maatalouspolitiikka ja maaseudun kehittämispolitiikka joutuvat kärsimään tällaisten päätösten seurauksista, koska varsinkin muuntogeenisyyden valitseminen edellyttää ratkaisuja, jotka eroavat tavanomaisten kasvien viljelyä koskevista ratkaisuista. Muuntogeenisten kasvien viljelyssä tavataan esimerkiksi suosia voittopuolisesti monokulttuuriin perustuvia malleja, jotka nostavat esiin ongelmia, jotka liittyvät jakeluketjun eriyttämiseen ja yleensä tavanomaisen ja luonnonmukaisen maataloustuotannon ja muuntogeenisten viljelykasvien rinnakkaiseloon.

| 9. | kiinnittää huomiota seuraaviin ongelmiin, jotka komitean mielestä tulee ratkaista ennen kuin direktiiviä 2001/18/EY muutetaan siltä osin kuin on kyse jäsenvaltioiden mahdollisuudesta rajoittaa muuntogeenisten kasvien viljelyä tai kieltää se alueellaan:






  — | muuntogeenisistä organismeista saatujen tuotteiden merkintäsääntöjen puutteellisuus |
| --- | --- | --- |

9.

kiinnittää huomiota seuraaviin ongelmiin, jotka komitean mielestä tulee ratkaista ennen kuin direktiiviä 2001/18/EY muutetaan siltä osin kuin on kyse jäsenvaltioiden mahdollisuudesta rajoittaa muuntogeenisten kasvien viljelyä tai kieltää se alueellaan:

—

muuntogeenisistä organismeista saatujen tuotteiden merkintäsääntöjen puutteellisuus

| — | riskienarviointimenettelyn ja valvonnan riittämättömyys |
| --- | --- |

—

riskienarviointimenettelyn ja valvonnan riittämättömyys

| — | muuntogeenisten kasvien viljelyn kielteinen vaikutus tavanomaiseen tai luonnonmukaiseen viljelyyn ja maaseudun kehittämispolitiikkoihin. |
| --- | --- |

—

muuntogeenisten kasvien viljelyn kielteinen vaikutus tavanomaiseen tai luonnonmukaiseen viljelyyn ja maaseudun kehittämispolitiikkoihin.

Muuntogeenisistä organismeista saatujen tuotteiden merkintäsääntöjen puutteellisuus

| 10. | pitää GMO:ista saatujen tuotteiden nykyistä merkintäjärjestelmää riittämättömänä varsinkin kotieläintuotannossa käytettävien tuotteiden osalta. Suuri osa nykyisistä GMO-sadoista käytetään kotieläintuotannossa, jonka jalostusketjussa ne muuntuvat ihmisravinnoksi (esim. liha, maito, kananmunat). Nykyiset säännöt eivät kuitenkaan edellytä niiden merkitsemistä. Tämä kaventaa lopputuotteen käyttäjän valinnanmahdollisuuksia, sillä GMO:ista jalostettuja tuotteita ostava ja/tai nauttiva voi tulla tietämättään käyttäneeksi muuntogeenisiä organismeja, vaikka suhtautuisi niihin kielteisesti. |
| --- | --- |

10.

pitää GMO:ista saatujen tuotteiden nykyistä merkintäjärjestelmää riittämättömänä varsinkin kotieläintuotannossa käytettävien tuotteiden osalta. Suuri osa nykyisistä GMO-sadoista käytetään kotieläintuotannossa, jonka jalostusketjussa ne muuntuvat ihmisravinnoksi (esim. liha, maito, kananmunat). Nykyiset säännöt eivät kuitenkaan edellytä niiden merkitsemistä. Tämä kaventaa lopputuotteen käyttäjän valinnanmahdollisuuksia, sillä GMO:ista jalostettuja tuotteita ostava ja/tai nauttiva voi tulla tietämättään käyttäneeksi muuntogeenisiä organismeja, vaikka suhtautuisi niihin kielteisesti.

| 11. | kehottaa muuttamaan unionin lainsäädäntöä siten, että tulisi pakolliseksi erottaa ja merkitä selvästi ne elintarvikkeet, jotka on saatu muuntogeenisellä rehulla ruokituista eläimistä. Komitea arvioi, että tällaisten johdannaistuotteiden selvä identifiointi johtaisi kahden markkinan muodostumiseen, mikä saattaisi hyödyttää taloudellisesti niitä, jotka eivät käytä muuntogeenisiä organismeja, ja samalla taattaisiin kuluttajien tiedonsaanti ja valinnanvapaus. |
| --- | --- |

11.

kehottaa muuttamaan unionin lainsäädäntöä siten, että tulisi pakolliseksi erottaa ja merkitä selvästi ne elintarvikkeet, jotka on saatu muuntogeenisellä rehulla ruokituista eläimistä. Komitea arvioi, että tällaisten johdannaistuotteiden selvä identifiointi johtaisi kahden markkinan muodostumiseen, mikä saattaisi hyödyttää taloudellisesti niitä, jotka eivät käytä muuntogeenisiä organismeja, ja samalla taattaisiin kuluttajien tiedonsaanti ja valinnanvapaus.

| 12. | korostaa, että ellei johdannaistuotteita merkitä, on hyvin todennäköistä, että kotieläinten ruokinnassa käytetään erittäin laajasti GMO-rehua. Tällöin syntyy lisäksi taloudellisia vääristymiä sekä suhteettomia taloudellisia rajoitteita tuottajille ja taloudellisille toimijoille, jotka haluavat luoda toimitus- ja tuotantoketjuja, joissa ei käytetä GMO:ita. Etenkin kotieläintalouden tuotteiden (liha, maito, kananmunat jne.) tuotantokustannukset jäänevät pienemmiksi siellä, missä päätetään käyttää GMO:ita, mikä epäilemättä parantaa kilpailukykyä markkinoilla suhteessa ei-GMO-tuotteisiin. |
| --- | --- |

12.

korostaa, että ellei johdannaistuotteita merkitä, on hyvin todennäköistä, että kotieläinten ruokinnassa käytetään erittäin laajasti GMO-rehua. Tällöin syntyy lisäksi taloudellisia vääristymiä sekä suhteettomia taloudellisia rajoitteita tuottajille ja taloudellisille toimijoille, jotka haluavat luoda toimitus- ja tuotantoketjuja, joissa ei käytetä GMO:ita. Etenkin kotieläintalouden tuotteiden (liha, maito, kananmunat jne.) tuotantokustannukset jäänevät pienemmiksi siellä, missä päätetään käyttää GMO:ita, mikä epäilemättä parantaa kilpailukykyä markkinoilla suhteessa ei-GMO-tuotteisiin.

Riskienarviointimenettelyn ja valvonnan riittämättömyys

| 13. | kiinnittää huomiota kritiikkiin, jota Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) suorittamista tieteellisistä arvioinneista, sen sisäisestä toiminnasta sekä sen päätösten epäselvyydestä ja vaikeaselkoisuudesta usein esitetään. |
| --- | --- |

13.

kiinnittää huomiota kritiikkiin, jota Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) suorittamista tieteellisistä arvioinneista, sen sisäisestä toiminnasta sekä sen päätösten epäselvyydestä ja vaikeaselkoisuudesta usein esitetään.

| 14. | korostaa, että EFSAn ja kussakin jäsenvaltiossa toimivaltaisten viranomaisten olisi lisättävä keskinäistä koordinointiaan GMO:iden arviointimenettelyssä. Komitea kannustaa EFSAa lisäämään ja tehostamaan toimia ja ottamaan huomioon jäsenvaltioiden tekemät tieteelliset arvioinnit. |
| --- | --- |

14.

korostaa, että EFSAn ja kussakin jäsenvaltiossa toimivaltaisten viranomaisten olisi lisättävä keskinäistä koordinointiaan GMO:iden arviointimenettelyssä. Komitea kannustaa EFSAa lisäämään ja tehostamaan toimia ja ottamaan huomioon jäsenvaltioiden tekemät tieteelliset arvioinnit.

| 15. | korostaa, että muuntogeenisten viljelykasvien käyttöönoton alueellisia vaikutuksia voidaan parhaiten arvioida alue- ja paikallisyhteisöjen tasolla, sillä ne ovat yhtenäisiä hallintoalueita. Kyseinen taso soveltuisi parhaiten myös kestävän kehityksen periaatteen mukaisten rinnakkaiseloa koskevien toimenpiteiden määrittelyyn sekä paikallisten intressien yhteensovittamiseen ja sopivimpien ratkaisujen hallintaan. |
| --- | --- |

15.

korostaa, että muuntogeenisten viljelykasvien käyttöönoton alueellisia vaikutuksia voidaan parhaiten arvioida alue- ja paikallisyhteisöjen tasolla, sillä ne ovat yhtenäisiä hallintoalueita. Kyseinen taso soveltuisi parhaiten myös kestävän kehityksen periaatteen mukaisten rinnakkaiseloa koskevien toimenpiteiden määrittelyyn sekä paikallisten intressien yhteensovittamiseen ja sopivimpien ratkaisujen hallintaan.

| 16. | katsoo, että toissijaisuusperiaatteen mukaisesti tulee kiinnittää huomiota muuntogeenisten ja ei-muuntogeenisten viljelykasvien rinnakkaiselon merkitykseen alue- ja paikallisviranomaisten kannalta. Rinnakkaiseloon liittyvän ongelman monisäikeisyys tulee esille etenkin, kun viljellään muuntogeenisiä kasveja, joissa siirtogeeni on istutettu genomiin, ja kasveja, joilla on luonnonvaraisia sukulaisia. |
| --- | --- |

16.

katsoo, että toissijaisuusperiaatteen mukaisesti tulee kiinnittää huomiota muuntogeenisten ja ei-muuntogeenisten viljelykasvien rinnakkaiselon merkitykseen alue- ja paikallisviranomaisten kannalta. Rinnakkaiseloon liittyvän ongelman monisäikeisyys tulee esille etenkin, kun viljellään muuntogeenisiä kasveja, joissa siirtogeeni on istutettu genomiin, ja kasveja, joilla on luonnonvaraisia sukulaisia.

Muuntogeenisten kasvien viljelyn kielteinen vaikutus tavanomaiseen tai luonnonmukaiseen viljelyyn ja maaseudun kehittämispolitiikkoihin

| 17. | toteaa, että saattaa käydä ilmi, että muuntogeenisten kasvien viljely ei sovi yhteen laadukkaan tavanomaisen viljelyn tai luonnonmukaisen viljelyn kanssa. Se saattaa myös vähentää tiettyjen alueiden mahdollisuuksia laatia ja toteuttaa omaan erityistilanteeseensa ja potentiaaliinsa sovitettuja maaseudun kehittämisstrategioita. |
| --- | --- |

17.

toteaa, että saattaa käydä ilmi, että muuntogeenisten kasvien viljely ei sovi yhteen laadukkaan tavanomaisen viljelyn tai luonnonmukaisen viljelyn kanssa. Se saattaa myös vähentää tiettyjen alueiden mahdollisuuksia laatia ja toteuttaa omaan erityistilanteeseensa ja potentiaaliinsa sovitettuja maaseudun kehittämisstrategioita.

Yleishuomioita asetusehdotuksesta

| 18. | tähdentää sen merkitystä, että jäsenvaltioille annetaan mahdollisuus rajoittaa muuntogeenisten kasvien viljelyä tai kieltää se alueellaan. Komitea katsoo, että ehdotettu järjestelmä lisää joka tapauksessa jäsenvaltioiden toimintavapautta ja että ehdotuksen ytimessä on oikeuksien myöntäminen jäsenvaltioille eikä EU:n toteuttaman harmonisoinnin lisääminen. Voidaan katsoa, että asetuksessa ehdotetut toimenpiteet ovat perustaltaan toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisia. Tämä päätäntämahdollisuus olisi ulotettava rajoituksitta koskemaan myös toimivaltaisia paikallis- ja alueviranomaisia. |
| --- | --- |

18.

tähdentää sen merkitystä, että jäsenvaltioille annetaan mahdollisuus rajoittaa muuntogeenisten kasvien viljelyä tai kieltää se alueellaan. Komitea katsoo, että ehdotettu järjestelmä lisää joka tapauksessa jäsenvaltioiden toimintavapautta ja että ehdotuksen ytimessä on oikeuksien myöntäminen jäsenvaltioille eikä EU:n toteuttaman harmonisoinnin lisääminen. Voidaan katsoa, että asetuksessa ehdotetut toimenpiteet ovat perustaltaan toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisia. Tämä päätäntämahdollisuus olisi ulotettava rajoituksitta koskemaan myös toimivaltaisia paikallis- ja alueviranomaisia.

| 19. | katsoo, että jäsenvaltioille avattava mahdollisuus rajoittaa muuntogeenisten kasvien viljelyä tai kieltää se alueellaan voi edistää viljelytyyppien ja -menetelmien monimuotoisuuden säilymistä ja siis myös viljelijöiden ja kuluttajien valinnanvapautta, mikä vaikuttaa myönteisesti maaseudun kehitykseen. |
| --- | --- |

19.

katsoo, että jäsenvaltioille avattava mahdollisuus rajoittaa muuntogeenisten kasvien viljelyä tai kieltää se alueellaan voi edistää viljelytyyppien ja -menetelmien monimuotoisuuden säilymistä ja siis myös viljelijöiden ja kuluttajien valinnanvapautta, mikä vaikuttaa myönteisesti maaseudun kehitykseen.

| 20. | pahoittelee, että jäsenvaltioiden tervetullutta mahdollisuutta rajoittaa muuntogeenisten kasvien viljelyä tai kieltää se alueellaan kavennetaan siten, etteivät jäsenvaltiot tai alueet voi vedota ihmisten ja eläinten terveyteen eivätkä ympäristönsuojeluun. |
| --- | --- |

20.

pahoittelee, että jäsenvaltioiden tervetullutta mahdollisuutta rajoittaa muuntogeenisten kasvien viljelyä tai kieltää se alueellaan kavennetaan siten, etteivät jäsenvaltiot tai alueet voi vedota ihmisten ja eläinten terveyteen eivätkä ympäristönsuojeluun.

| 21. | korostaa, että sidosryhmille ja suurelle yleisölle tulee tarjota kattavaa ja objektiivista tieteellistä tietoa muuntogeenisten organismien käytöstä ravinnossa – sekä elintarvikkeissa että rehussa. |
| --- | --- |

21.

korostaa, että sidosryhmille ja suurelle yleisölle tulee tarjota kattavaa ja objektiivista tieteellistä tietoa muuntogeenisten organismien käytöstä ravinnossa – sekä elintarvikkeissa että rehussa.

| 22. | korostaa, että EU:n jäsenvaltioissa on toistaiseksi hyvin niukasti ja vain marginaalista kokemusta muuntogeenisten kasvien viljelystä ja että kaikenlaista suurelle yleisölle suunnattua valistusta asiasta on tehostettava. |
| --- | --- |

22.

korostaa, että EU:n jäsenvaltioissa on toistaiseksi hyvin niukasti ja vain marginaalista kokemusta muuntogeenisten kasvien viljelystä ja että kaikenlaista suurelle yleisölle suunnattua valistusta asiasta on tehostettava.

Aiheutuvat kustannukset ja/tai hallinnolliset rasitteet

| 23. | korostaa, ettei asetusehdotuksessa esitetä tyhjentävästi odotettavissa olevia kustannuksia ja hallinnollisia rasitteita vaan tyydytään vain toteamaan, miten hankalaa tällaisia seurauksia on arvioida. Arviot siitä, miten paljon jäsenvaltioiden hallintokustannukset nousisivat mahdollisen muuntogeenisten kasvien viljelyrajoituksen täytäntöönpanon takia, vaikuttavat varsin epäuskottavilta, sillä ehdotetun asetuksen toimeenpano ei käytännössä muuttaisi tarvittavien hallinnollisten ja valvontatoimien määrää siitä, mitä maatalous- ja elintarvikealalla nykyisin sovellettava geenitekniikan turvallisuutta koskeva säännöstö edellyttää. |
| --- | --- |

23.

korostaa, ettei asetusehdotuksessa esitetä tyhjentävästi odotettavissa olevia kustannuksia ja hallinnollisia rasitteita vaan tyydytään vain toteamaan, miten hankalaa tällaisia seurauksia on arvioida. Arviot siitä, miten paljon jäsenvaltioiden hallintokustannukset nousisivat mahdollisen muuntogeenisten kasvien viljelyrajoituksen täytäntöönpanon takia, vaikuttavat varsin epäuskottavilta, sillä ehdotetun asetuksen toimeenpano ei käytännössä muuttaisi tarvittavien hallinnollisten ja valvontatoimien määrää siitä, mitä maatalous- ja elintarvikealalla nykyisin sovellettava geenitekniikan turvallisuutta koskeva säännöstö edellyttää.

| 24. | painottaa talouden toimijoille koituvien taloudellisten seurausten osalta, että muuntogeenisten kasvien viljelyn yhä tiukempi rajoittaminen antaisi lisätukea lukuisille luomutuottajille ja siementen tuottajille, jotka korostavat myyntimarkkinoilla saavuttamansa suuren suosion johdosta sitä, että heidän tuotteensa eivät sisällä GMO:ita. Tällaisille talouden toimijoille on siis odotettavissa erittäin myönteisiä taloudellisia vaikutuksia. |
| --- | --- |

24.

painottaa talouden toimijoille koituvien taloudellisten seurausten osalta, että muuntogeenisten kasvien viljelyn yhä tiukempi rajoittaminen antaisi lisätukea lukuisille luomutuottajille ja siementen tuottajille, jotka korostavat myyntimarkkinoilla saavuttamansa suuren suosion johdosta sitä, että heidän tuotteensa eivät sisällä GMO:ita. Tällaisille talouden toimijoille on siis odotettavissa erittäin myönteisiä taloudellisia vaikutuksia.

Seuranta ja arviointi

| 25. | katsoo, että säädöksestä olisi tehtävä aluetason vaikutusarviointi. Tällaisen analyysin erityisenä ansiona olisi, että voitaisiin ottaa huomioon muuntogeenisten kasvien viljelyn kieltämisen tai sallimisen koko poliittinen ja yhteiskunnallis-taloudellinen ulottuvuus sekä valtio- että alue- ja paikallistasolla. |
| --- | --- |

25.

katsoo, että säädöksestä olisi tehtävä aluetason vaikutusarviointi. Tällaisen analyysin erityisenä ansiona olisi, että voitaisiin ottaa huomioon muuntogeenisten kasvien viljelyn kieltämisen tai sallimisen koko poliittinen ja yhteiskunnallis-taloudellinen ulottuvuus sekä valtio- että alue- ja paikallistasolla.

| 26. | katsoo, että mahdollisimman hyvän GMO:ita koskevan päätöksenteon varmistamiseksi tulee luoda asianmukainen tieteellinen arviointijärjestelmä, joka ei perustu pelkästään jälkikäteen kokemusten perusteella saataviin tietoihin, ja että tietyn muuntogeenisen kasvin viljelyyn liittyviä riskejä voidaan arvioida todella seikkaperäisesti ja riippumattomasti myös paikallisten ja alueellisten erityistutkimusten avulla. Erityisen merkityksellinen on kysymys luonnonvaraisten sukulaiskasvien esiintymisestä tietyllä alueella. Tällaisessa tilanteessa GMO-viljelykasvien siirtogeeni saattaa levitä hallitsemattomasti. Samoin on syytä korostaa, että alue- ja paikallisviranomaisten olisi voitava vedota suojalausekkeeseen, koska siementen puhtautta koskevaa ongelmaa ei ole vielä ratkaistu. |
| --- | --- |

26.

katsoo, että mahdollisimman hyvän GMO:ita koskevan päätöksenteon varmistamiseksi tulee luoda asianmukainen tieteellinen arviointijärjestelmä, joka ei perustu pelkästään jälkikäteen kokemusten perusteella saataviin tietoihin, ja että tietyn muuntogeenisen kasvin viljelyyn liittyviä riskejä voidaan arvioida todella seikkaperäisesti ja riippumattomasti myös paikallisten ja alueellisten erityistutkimusten avulla. Erityisen merkityksellinen on kysymys luonnonvaraisten sukulaiskasvien esiintymisestä tietyllä alueella. Tällaisessa tilanteessa GMO-viljelykasvien siirtogeeni saattaa levitä hallitsemattomasti. Samoin on syytä korostaa, että alue- ja paikallisviranomaisten olisi voitava vedota suojalausekkeeseen, koska siementen puhtautta koskevaa ongelmaa ei ole vielä ratkaistu.

Suositukset

| 27. | kehottaa ratkaisemaan ensinnä tässä lausunnossa aiemmin mainitut alustavat kysymykset. Ehdotetun säädöksen toteuttamiskelpoisuuden asianmukainen arviointi edellyttää, että ensimmäiseksi kiinnitetään huomiota erityisesti muuntogeenisistä organismeista johdettujen tuotteiden merkintäsääntöjen puutteellisuuteen, riskienarviointiin, kansainvälisen kaupan lainalaisuuksiin ja sääntöihin sekä ongelmiin, jotka liittyvät muuntogeenisten kasvien viljelystä tavanomaiselle viljelylle aiheutuviin vaikutuksiin. Komitea toivoo, että jäsenvaltioiden tiettyjen muuntogeenisten kasvien viljelylle asettamat nykyiset kiellot pysyvät ennalta varautumisen periaatteen mukaisesti voimassa, kunnes nämä ongelmat on ratkaistu. |
| --- | --- |

27.

kehottaa ratkaisemaan ensinnä tässä lausunnossa aiemmin mainitut alustavat kysymykset. Ehdotetun säädöksen toteuttamiskelpoisuuden asianmukainen arviointi edellyttää, että ensimmäiseksi kiinnitetään huomiota erityisesti muuntogeenisistä organismeista johdettujen tuotteiden merkintäsääntöjen puutteellisuuteen, riskienarviointiin, kansainvälisen kaupan lainalaisuuksiin ja sääntöihin sekä ongelmiin, jotka liittyvät muuntogeenisten kasvien viljelystä tavanomaiselle viljelylle aiheutuviin vaikutuksiin. Komitea toivoo, että jäsenvaltioiden tiettyjen muuntogeenisten kasvien viljelylle asettamat nykyiset kiellot pysyvät ennalta varautumisen periaatteen mukaisesti voimassa, kunnes nämä ongelmat on ratkaistu.

| 28. | pitää tarpeellisena antaa säännöksiä GMO:ista johdettujen elintarvikkeiden (esim. liha, maito, kananmunat) merkitsemisestä. |
| --- | --- |

28.

pitää tarpeellisena antaa säännöksiä GMO:ista johdettujen elintarvikkeiden (esim. liha, maito, kananmunat) merkitsemisestä.

| 29. | katsoo, että EFSAn ja muuntogeenisten kasvien viljelyyn liittyvissä kysymyksissä toimivaltaisten jäsenvaltio- ja aluetason viranomaisten tulisi tiivistää yhteistyötään, ja kehottaa komissiota jatkamaan toimiaan tähän suuntaan. |
| --- | --- |

29.

katsoo, että EFSAn ja muuntogeenisten kasvien viljelyyn liittyvissä kysymyksissä toimivaltaisten jäsenvaltio- ja aluetason viranomaisten tulisi tiivistää yhteistyötään, ja kehottaa komissiota jatkamaan toimiaan tähän suuntaan.

| 30. | suhtautuu myönteisesti ehdotuksessa annettavaan mahdollisuuteen huomioida muitakin syitä (esim. sosiaaliset, kestävyysperiaatteeseen liittyvät ja eettiset näkökohdat) muuntogeenisten kasvien viljelyn kieltämiseksi tietyllä alueella. |
| --- | --- |

30.

suhtautuu myönteisesti ehdotuksessa annettavaan mahdollisuuteen huomioida muitakin syitä (esim. sosiaaliset, kestävyysperiaatteeseen liittyvät ja eettiset näkökohdat) muuntogeenisten kasvien viljelyn kieltämiseksi tietyllä alueella.

| 31. | katsoo, että toissijaisuusperiaatteen johdonmukainen soveltaminen edellyttää myös erityisten, ihmisten tai eläinten terveyteen ja ympäristönsuojeluun liittyvien valtio- tai aluetasoisten olosuhteiden huomioon ottamista muuntogeenisten kasvien viljelyn rajoittamisen tai kieltämisen oikeuttamisperusteena. |
| --- | --- |

31.

katsoo, että toissijaisuusperiaatteen johdonmukainen soveltaminen edellyttää myös erityisten, ihmisten tai eläinten terveyteen ja ympäristönsuojeluun liittyvien valtio- tai aluetasoisten olosuhteiden huomioon ottamista muuntogeenisten kasvien viljelyn rajoittamisen tai kieltämisen oikeuttamisperusteena.

| 32. | muistuttaa ja painottaa, että alue- ja paikallisviranomaisilla tulee olla aktiivinen ja vastuullinen rooli muuntogeenisten kasvien viljelyä koskevassa kuulemisprosessissa. |
| --- | --- |

32.

muistuttaa ja painottaa, että alue- ja paikallisviranomaisilla tulee olla aktiivinen ja vastuullinen rooli muuntogeenisten kasvien viljelyä koskevassa kuulemisprosessissa.

| 33. | katsoo erityisesti, että ennen kuin jossakin jäsenvaltiossa otetaan käyttöön GMO:ita, tulee suorittaa erityistutkimuksia ja vaikutusarviointeja, joiden yhteydessä kuullaan asianmukaisesti ja hyvissä ajoin alue- ja paikallisviranomaisia. |
| --- | --- |

33.

katsoo erityisesti, että ennen kuin jossakin jäsenvaltiossa otetaan käyttöön GMO:ita, tulee suorittaa erityistutkimuksia ja vaikutusarviointeja, joiden yhteydessä kuullaan asianmukaisesti ja hyvissä ajoin alue- ja paikallisviranomaisia.

| 34. | kehottaa lisäksi luomaan paikallis- ja alueviranomaisille keinot pyytää valtiota perustellusti kieltämään tiettyjen muuntogeenisten kasvien viljely niiden alueella. |
| --- | --- |

34.

kehottaa lisäksi luomaan paikallis- ja alueviranomaisille keinot pyytää valtiota perustellusti kieltämään tiettyjen muuntogeenisten kasvien viljely niiden alueella.

| 35. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita määrittämään tarvittavat resurssit ja ohjelmat, joiden puitteissa myös alue- ja paikallistason tieteelliseen tutkimukseen voidaan osoittaa mahdollisimman paljon teknistä ja rahallista tukea. |
| --- | --- |

35.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita määrittämään tarvittavat resurssit ja ohjelmat, joiden puitteissa myös alue- ja paikallistason tieteelliseen tutkimukseen voidaan osoittaa mahdollisimman paljon teknistä ja rahallista tukea.

| 36. | korostaa, että GMO:ita koskevassa jäsenvaltioiden ja alueiden lainsäädännössä on tarpeen viitata nimenomaisesti ennalta varautumisen periaatteeseen. |
| --- | --- |

36.

korostaa, että GMO:ita koskevassa jäsenvaltioiden ja alueiden lainsäädännössä on tarpeen viitata nimenomaisesti ennalta varautumisen periaatteeseen.

| 37. | kannattaa voimassa olevasta direktiivistä 98/34/EY poikkeavan uuden, yksinkertaistetun ilmoitusmenettelyn luomista. |
| --- | --- |

37.

kannattaa voimassa olevasta direktiivistä 98/34/EY poikkeavan uuden, yksinkertaistetun ilmoitusmenettelyn luomista.

| 38. | kehottaa jäsenvaltioita ja alueita varmistamaan rajatylittävän yhteistyön naapurialueiden kanssa GMO:ita koskevien jäsenvaltiotason päätösten suojaamiseksi. |
| --- | --- |

38.

kehottaa jäsenvaltioita ja alueita varmistamaan rajatylittävän yhteistyön naapurialueiden kanssa GMO:ita koskevien jäsenvaltiotason päätösten suojaamiseksi.

| 39. | suosittaa, että komissio perustaa internetsivuston, jossa on linkit jäsenvaltioiden ajankohtaisiin muuntogeenisten kasvien viljelyrekistereihin. |
| --- | --- |

39.

suosittaa, että komissio perustaa internetsivuston, jossa on linkit jäsenvaltioiden ajankohtaisiin muuntogeenisten kasvien viljelyrekistereihin.

| 40. | korostaa, ettei ole varmuutta siitä, voiko ehdotettu asetus saavuttaa sille asetetut tavoitteet kansainvälisten (erityisesti WTO:n) vaatimusten valossa. |
| --- | --- |

40.

korostaa, ettei ole varmuutta siitä, voiko ehdotettu asetus saavuttaa sille asetetut tavoitteet kansainvälisten (erityisesti WTO:n) vaatimusten valossa.

| 41. | kiinnittää huomiota muuntogeenisiä kasveja koskevan eurooppalaisen aloitteen suosioon (yli miljoona allekirjoitusta) ja haluaa tietää, kuinka aloite on tarkoitus kytkeä nykyiseen keskusteluun. |
| --- | --- |

41.

kiinnittää huomiota muuntogeenisiä kasveja koskevan eurooppalaisen aloitteen suosioon (yli miljoona allekirjoitusta) ja haluaa tietää, kuinka aloite on tarkoitus kytkeä nykyiseen keskusteluun.

Bryssel 28. tammikuuta 2011

Alueiden komitean puheenjohtaja

Mercedes BRESSO

---