# Uradni list C 104/2011

| | ISSN 1725-5244
  doi:10.3000/17255244.C_2011.104.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 104 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 542. april 2011 |

ISSN 1725-5244

doi:10.3000/17255244.C_2011.104.slv

Uradni list

Evropske unije

C 104

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 542. april 2011

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | MNENJA |
| | Odbor regij |
| | 88. plenarno zasedanje 27. in 28. januarja 2011 |
| 2011/C 104/01 | Predhodno mnenje Odbora regij – Lokalni prehranski sistemi | 1 |
| 2011/C 104/02 | Mnenje Odbora regij – Nove perspektive za revizijo uredbe o EZTS | 7 |
| 2011/C 104/03 | Mnenje Odbora regij – Evropa, prva svetovna turistična destinacija: Nov okvir evropske turistične politike | 13 |
| 2011/C 104/04 | Mnenje Odbora regij – Lokalna in regionalna uprava v Azerbajdžanu ter razvoj sodelovanja med Azerbajdžanom in EU | 18 |
| 2011/C 104/05 | Mnenje Odbora regij – Poenostavitev izvajanja raziskovalnih okvirnih programov | 21 |
| 2011/C 104/06 | Mnenje Odbora regij – Mladi in mobilnost | 26 |
| 2011/C 104/07 | Mnenje Odbora regij – Evropska kinematografija v digitalni dobi | 31 |
| 2011/C 104/08 | Mnenje Odbora regij – Trajnost biomase | 35 |
| 2011/C 104/09 | Mnenje Odbora regij – Za ustrezne, vzdržne in varne evropske pokojninske sisteme | 39 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Odbor regij

88. plenarno zasedanje 27. in 28. januarja 2011

2011/C 104/01

Predhodno mnenje Odbora regij – Lokalni prehranski sistemi

1

2011/C 104/02

Mnenje Odbora regij – Nove perspektive za revizijo uredbe o EZTS

7

2011/C 104/03

Mnenje Odbora regij – Evropa, prva svetovna turistična destinacija: Nov okvir evropske turistične politike

13

2011/C 104/04

Mnenje Odbora regij – Lokalna in regionalna uprava v Azerbajdžanu ter razvoj sodelovanja med Azerbajdžanom in EU

18

2011/C 104/05

Mnenje Odbora regij – Poenostavitev izvajanja raziskovalnih okvirnih programov

21

2011/C 104/06

Mnenje Odbora regij – Mladi in mobilnost

26

2011/C 104/07

Mnenje Odbora regij – Evropska kinematografija v digitalni dobi

31

2011/C 104/08

Mnenje Odbora regij – Trajnost biomase

35

2011/C 104/09

Mnenje Odbora regij – Za ustrezne, vzdržne in varne evropske pokojninske sisteme

39

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | Odbor regij |
| | 88. plenarno zasedanje 27. in 28. januarja 2011 |
| 2011/C 104/10 | Mnenje Odbora regij – Spremenjeni predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 1234/2007 glede razdeljevanja prehrambnih proizvodov najbolj ogroženim osebam v Uniji | 44 |
| 2011/C 104/11 | Mnenje Odbora regij – Razvoj celostne pomorske politike in znanja o morju 2020 | 47 |
| 2011/C 104/12 | Mnenje Odbora regij – Enotno evropsko železniško območje | 53 |
| 2011/C 104/13 | Mnenje Odbora regij – Možnosti držav članic, da omejijo ali prepovejo gojenje GSO na svojem ozemlju | 62 |

III   Pripravljalni akti

Odbor regij

88. plenarno zasedanje 27. in 28. januarja 2011

2011/C 104/10

Mnenje Odbora regij – Spremenjeni predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 1234/2007 glede razdeljevanja prehrambnih proizvodov najbolj ogroženim osebam v Uniji

44

2011/C 104/11

Mnenje Odbora regij – Razvoj celostne pomorske politike in znanja o morju 2020

47

2011/C 104/12

Mnenje Odbora regij – Enotno evropsko železniško območje

53

2011/C 104/13

Mnenje Odbora regij – Možnosti držav članic, da omejijo ali prepovejo gojenje GSO na svojem ozemlju

62

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Odbor regij

88. plenarno zasedanje 27. in 28. januarja 2011

| 2.4.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 104/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 104/1

---

Predhodno mnenje Odbora regij – Lokalni prehranski sistemi

2011/C 104/01

ODBOR REGIJ

| — | meni, da lokalni prehranski sistemi podpirajo lokalno in regionalno gospodarstvo, zato so posebej pomembni na območjih z omejenimi možnostmi. Spodbujajo lokalni potencial ter izboljšajo podobo malo znanih in pogosto zapostavljenih območij; |
| --- | --- |

—

meni, da lokalni prehranski sistemi podpirajo lokalno in regionalno gospodarstvo, zato so posebej pomembni na območjih z omejenimi možnostmi. Spodbujajo lokalni potencial ter izboljšajo podobo malo znanih in pogosto zapostavljenih območij;

| — | ugotavlja, da kratke distribucijske poti vodijo k večji interakciji med potrošniki in proizvajalci ter omogočajo, da se oblikujejo odnosi, ki temeljijo na zaupanju, potrošniki pa tako dobijo možnost neposredne sledljivosti proizvodov. Zagotavljajo tudi osnovno stopnjo samooskrbe s hrano; |
| --- | --- |

—

ugotavlja, da kratke distribucijske poti vodijo k večji interakciji med potrošniki in proizvajalci ter omogočajo, da se oblikujejo odnosi, ki temeljijo na zaupanju, potrošniki pa tako dobijo možnost neposredne sledljivosti proizvodov. Zagotavljajo tudi osnovno stopnjo samooskrbe s hrano;

| — | poudarja, da lokalni prehranski sistemi zaradi bolj trajnostne proizvodnje prinašajo okoljske prednosti; |
| --- | --- |

—

poudarja, da lokalni prehranski sistemi zaradi bolj trajnostne proizvodnje prinašajo okoljske prednosti;

| — | zato meni, da bi Evropska komisija morala:






  1. | državam članicam predlagati, da v strategijah za razvoj podeželja, ki jih bodo izvajale lokalne in regionalne oblasti ob podpori EU in nacionalnih organov, upoštevajo cilje za razvoj lokalnih prehranskih sistemov; |
| --- | --- | --- |

—

zato meni, da bi Evropska komisija morala:

1.

državam članicam predlagati, da v strategijah za razvoj podeželja, ki jih bodo izvajale lokalne in regionalne oblasti ob podpori EU in nacionalnih organov, upoštevajo cilje za razvoj lokalnih prehranskih sistemov;

| 2. | sprejeti opredelitev pojmov „lokalni živilski proizvod“ in „lokalni prehranski sistem“ ter za lokalne proizvode uvesti nov logotip, oblikovati skupni simbol in določiti znak za ta sistem, ki bi postali del politike za kakovost kmetijskih proizvodov; |
| --- | --- |

2.

sprejeti opredelitev pojmov „lokalni živilski proizvod“ in „lokalni prehranski sistem“ ter za lokalne proizvode uvesti nov logotip, oblikovati skupni simbol in določiti znak za ta sistem, ki bi postali del politike za kakovost kmetijskih proizvodov;

| 3. | oblikovati program neposrednega trženja za registrirane lokalne proizvode, ki bi se uporabljal v državah članicah na ravni lokalnih in regionalnih oblasti; |
| --- | --- |

3.

oblikovati program neposrednega trženja za registrirane lokalne proizvode, ki bi se uporabljal v državah članicah na ravni lokalnih in regionalnih oblasti;

| 4. | preučiti, ali je mogoče člen 26 Direktive 2004/18/ES o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil spremeniti tako, da je lahko „lokalni proizvod“ standardno merilo pri razpisih – na primer za dobavo hrane šolam, domovom za ostarele in javnim institucijam. |
| --- | --- |

4.

preučiti, ali je mogoče člen 26 Direktive 2004/18/ES o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil spremeniti tako, da je lahko „lokalni proizvod“ standardno merilo pri razpisih – na primer za dobavo hrane šolam, domovom za ostarele in javnim institucijam.

| Poročevalka | : | Lenie Dwarshuis-van de Beek (NL/ALDE), članica izvršnega sveta province Južna Holandija |
| --- | --- | --- |

Poročevalka

:

Lenie Dwarshuis-van de Beek (NL/ALDE), članica izvršnega sveta province Južna Holandija

ODBOR REGIJ

I.   CILJI IN IZZIVI

želi glede na to, da je treba temo poročila Lokalni prehranski sistemi obravnavati v širšem kontekstu, poudariti naslednje:

Hrana in kmetijstvo v povezavi s strategijo EU 2020

| 1. | svet se trenutno sooča z nizom raznolikih in pomenljivih izzivov: hitro rastjo prebivalstva, rastjo kupne moči in podnebnimi spremembami; |
| --- | --- |

1.

svet se trenutno sooča z nizom raznolikih in pomenljivih izzivov: hitro rastjo prebivalstva, rastjo kupne moči in podnebnimi spremembami;

| 2. | ti izzivi so povezani z nevarnostjo pomanjkanja hrane, krme, fosilnih virov energije, surovin, vlaken in sveže vode zaradi vse večje degradacije tal in izgube biotske raznovrstnosti ter zaradi vse večje nevarnosti zloma finančnega trga, političnega neravnovesja in oboroženih spopadov; |
| --- | --- |

2.

ti izzivi so povezani z nevarnostjo pomanjkanja hrane, krme, fosilnih virov energije, surovin, vlaken in sveže vode zaradi vse večje degradacije tal in izgube biotske raznovrstnosti ter zaradi vse večje nevarnosti zloma finančnega trga, političnega neravnovesja in oboroženih spopadov;

| 3. | na prehransko varnost vplivajo tudi preseljevanje svetovne populacije s podeželskih na velemestna območja, boljši hektarski donos obstoječih površin za proizvodnjo hrane po vsem svetu, sprememba naravnih območij v nova proizvodna območja, pa tudi dejstvo, da se območja, kjer se je proizvajala hrana, bodisi namenjajo proizvodnji biogoriv ali se urbanizirajo; |
| --- | --- |

3.

na prehransko varnost vplivajo tudi preseljevanje svetovne populacije s podeželskih na velemestna območja, boljši hektarski donos obstoječih površin za proizvodnjo hrane po vsem svetu, sprememba naravnih območij v nova proizvodna območja, pa tudi dejstvo, da se območja, kjer se je proizvajala hrana, bodisi namenjajo proizvodnji biogoriv ali se urbanizirajo;

| 4. | v svetovnem merilu se trenutno po ocenah 80 % hrane proizvaja in trži na lokalni ravni. V Evropski uniji ta delež znaša približno 20 %; |
| --- | --- |

4.

v svetovnem merilu se trenutno po ocenah 80 % hrane proizvaja in trži na lokalni ravni. V Evropski uniji ta delež znaša približno 20 %;

Evropski model kmetijstva

| 5. | v kmetijstvu ni enotnega evropskega modela, temveč je mnogovrsten, njegova raznolikost pa je njegova največja prednost; |
| --- | --- |

5.

v kmetijstvu ni enotnega evropskega modela, temveč je mnogovrsten, njegova raznolikost pa je njegova največja prednost;

| 6. | za čim boljše izkoriščanje pluralnega modela je treba okrepiti ne samo povezave med kmetijstvom in pričakovanji uporabnikov, temveč tudi povezanost kmetijske proizvodnje z lokalnimi, regionalnimi in mednarodnimi trgi; |
| --- | --- |

6.

za čim boljše izkoriščanje pluralnega modela je treba okrepiti ne samo povezave med kmetijstvom in pričakovanji uporabnikov, temveč tudi povezanost kmetijske proizvodnje z lokalnimi, regionalnimi in mednarodnimi trgi;

| 7. | v pluralnem modelu je lokalni prehranski sistem ključni vidik, ki doslej še ni bilo zadovoljivo obravnavan in ki ga je treba strokovno, strukturno in inovativno podpreti; |
| --- | --- |

7.

v pluralnem modelu je lokalni prehranski sistem ključni vidik, ki doslej še ni bilo zadovoljivo obravnavan in ki ga je treba strokovno, strukturno in inovativno podpreti;

Evropski cilji na področju kmetijstva

| 8. | glavni namen evropskega kmetijstva je proizvodnja in zagotavljanje hrane za prebivalstvo v državah članicah, pri tem pa je treba upoštevati potrebo po pošteni konkurenci in varstvu okolja ter po izpolnjevanju tudi drugih zahtevanih standardih na področju varnosti hrane, kakovosti in cenovne dostopnosti; |
| --- | --- |

8.

glavni namen evropskega kmetijstva je proizvodnja in zagotavljanje hrane za prebivalstvo v državah članicah, pri tem pa je treba upoštevati potrebo po pošteni konkurenci in varstvu okolja ter po izpolnjevanju tudi drugih zahtevanih standardih na področju varnosti hrane, kakovosti in cenovne dostopnosti;

| 9. | v kmetijstvu in pri oskrbi s hrano je treba biti v prihodnosti varčnejši pri uporabi vode in fosilnih goriv, uporabljati manj gnojil in fitosanitarnih proizvodov, povečati raznolikost in tako čim bolj izkoristiti sinergije med poljedelstvom, živinorejo, ravnanjem z organskimi odpadki, odpadnimi vodami in proizvodnjo obnovljivih virov energije; |
| --- | --- |

9.

v kmetijstvu in pri oskrbi s hrano je treba biti v prihodnosti varčnejši pri uporabi vode in fosilnih goriv, uporabljati manj gnojil in fitosanitarnih proizvodov, povečati raznolikost in tako čim bolj izkoristiti sinergije med poljedelstvom, živinorejo, ravnanjem z organskimi odpadki, odpadnimi vodami in proizvodnjo obnovljivih virov energije;

| 10. | proizvajalci bi morali imeti možnost za spodobno življenje od svojih pridelkov, vendar sedanji sistem ne zagotavlja ravnovesja moči v verigi preskrbe s hrano ter zaželenih cen hrane in marž; |
| --- | --- |

10.

proizvajalci bi morali imeti možnost za spodobno življenje od svojih pridelkov, vendar sedanji sistem ne zagotavlja ravnovesja moči v verigi preskrbe s hrano ter zaželenih cen hrane in marž;

| 11. | skupna kmetijska politika po letu 2013 mora uravnotežiti podporo zaposlovanju in ohranjanju kmetijstva na vseh obdelovalnih površinah Evrope, hkrati pa nameniti posebno pozornost ranljivim območjem, vključno s primestnimi. Zato je treba pozdraviti poudarek na teritorialnem vidiku v novih prednostnih nalogah, ki jih je predlagala Komisija za skupno kmetijsko politiko do leta 2020; |
| --- | --- |

11.

skupna kmetijska politika po letu 2013 mora uravnotežiti podporo zaposlovanju in ohranjanju kmetijstva na vseh obdelovalnih površinah Evrope, hkrati pa nameniti posebno pozornost ranljivim območjem, vključno s primestnimi. Zato je treba pozdraviti poudarek na teritorialnem vidiku v novih prednostnih nalogah, ki jih je predlagala Komisija za skupno kmetijsko politiko do leta 2020;

| 12. | razvoj lokalnih prehranskih sistemov je še posebej pomemben za lokalne in regionalne oblasti. Te imajo pomembno vlogo pri opredelitvi, spodbujanju in podpiranju trajnostnega razvoja podeželskega gospodarstva, med drugim z ustvarjanjem ugodnih pogojev za lokalne prehranske sisteme. |
| --- | --- |

12.

razvoj lokalnih prehranskih sistemov je še posebej pomemben za lokalne in regionalne oblasti. Te imajo pomembno vlogo pri opredelitvi, spodbujanju in podpiranju trajnostnega razvoja podeželskega gospodarstva, med drugim z ustvarjanjem ugodnih pogojev za lokalne prehranske sisteme.

II.   PREDNOSTI LOKALNIH PREHRANSKIH SISTEMOV

ODBOR REGIJ

poudarja naslednje:

Gospodarske prednosti lokalnih prehranskih sistemov

| 13. | lokalni prehranski sistemi so zelo pomembna tema, pri kateri ne gre le za umeščanje novega niza evropskih lokalnih proizvodov poleg proizvodov, ki so že uvrščeni v splošno znane sheme kakovosti; |
| --- | --- |

13.

lokalni prehranski sistemi so zelo pomembna tema, pri kateri ne gre le za umeščanje novega niza evropskih lokalnih proizvodov poleg proizvodov, ki so že uvrščeni v splošno znane sheme kakovosti;

| 14. | lokalni prehranski sistemi podpirajo lokalno in regionalno gospodarstvo, saj zagotavljajo delovna mesta v kmetijstvu in proizvodnji hrane, vključno s predelavo, distribucijo, trženjem ter prodajno aktivnostjo in storitvami. Ti sistemi so najbolj pomembni v oddaljenih podeželskih, primestnih, gorskih, ranljivih in zapostavljenih območjih; so spodbuda za povečanje lokalnega potenciala ter dejavnik izboljšanja podobe malo znanih in pogosto zapostavljenih območij; |
| --- | --- |

14.

lokalni prehranski sistemi podpirajo lokalno in regionalno gospodarstvo, saj zagotavljajo delovna mesta v kmetijstvu in proizvodnji hrane, vključno s predelavo, distribucijo, trženjem ter prodajno aktivnostjo in storitvami. Ti sistemi so najbolj pomembni v oddaljenih podeželskih, primestnih, gorskih, ranljivih in zapostavljenih območjih; so spodbuda za povečanje lokalnega potenciala ter dejavnik izboljšanja podobe malo znanih in pogosto zapostavljenih območij;

| 15. | če se dohodek porabi na lokalni ravni, za lokalno pridelano hrano, ostane v regiji in ima v primerjavi z običajnimi trgovinskimi potmi večkratni (približno trikratni) učinek na regionalni dohodek skupnosti; |
| --- | --- |

15.

če se dohodek porabi na lokalni ravni, za lokalno pridelano hrano, ostane v regiji in ima v primerjavi z običajnimi trgovinskimi potmi večkratni (približno trikratni) učinek na regionalni dohodek skupnosti;

| 16. | vlaganje v lokalne prehranske sisteme bi omogočilo gospodarsko okrevanje v zapostavljenih območjih, večji dohodek za lokalne proizvajalce, tesnejše sodelovanje med zainteresiranimi stranmi, nov zagon podjetništva, večje možnosti za prodajo na lokalnih trgih, večjo zaposlenost, nižje stroške ter ohranjanje storitev in opravljanja dejavnosti na lokalni ravni; |
| --- | --- |

16.

vlaganje v lokalne prehranske sisteme bi omogočilo gospodarsko okrevanje v zapostavljenih območjih, večji dohodek za lokalne proizvajalce, tesnejše sodelovanje med zainteresiranimi stranmi, nov zagon podjetništva, večje možnosti za prodajo na lokalnih trgih, večjo zaposlenost, nižje stroške ter ohranjanje storitev in opravljanja dejavnosti na lokalni ravni;

Socialne prednosti lokalnih prehranskih sistemov

| 17. | kratke distribucijske poti vodijo k večji interakciji in medsebojnemu poznavanju ter k boljšemu razumevanju med potrošniki in proizvajalci. Z osebnim poznavanjem proizvajalcev se vzpostavijo odnosi, ki temeljijo na zaupanju, potrošniki pa dobijo možnost neposredne sledljivosti proizvodov. Zagotavljajo tudi osnovno stopnjo samooskrbe s hrano; |
| --- | --- |

17.

kratke distribucijske poti vodijo k večji interakciji in medsebojnemu poznavanju ter k boljšemu razumevanju med potrošniki in proizvajalci. Z osebnim poznavanjem proizvajalcev se vzpostavijo odnosi, ki temeljijo na zaupanju, potrošniki pa dobijo možnost neposredne sledljivosti proizvodov. Zagotavljajo tudi osnovno stopnjo samooskrbe s hrano;

| 18. | ponudba lokalnih proizvodov, ki so pristni, tradicionalni, izvirni, trajnostni, sezonski ali imajo druge značilnosti, cenjene na lokalni ravni, prispeva k socialni koheziji in duhu skupnosti ter spodbuja skupnost k okolju prijaznemu ravnanju. Prodajna mesta za lokalne proizvode, kot so stojnice za neposredno prodajo ali tržnice na prostem, so za potrošnike, proizvajalce in prodajalce pogosto sestavni del procesa družbenega in poklicnega vključevanja; |
| --- | --- |

18.

ponudba lokalnih proizvodov, ki so pristni, tradicionalni, izvirni, trajnostni, sezonski ali imajo druge značilnosti, cenjene na lokalni ravni, prispeva k socialni koheziji in duhu skupnosti ter spodbuja skupnost k okolju prijaznemu ravnanju. Prodajna mesta za lokalne proizvode, kot so stojnice za neposredno prodajo ali tržnice na prostem, so za potrošnike, proizvajalce in prodajalce pogosto sestavni del procesa družbenega in poklicnega vključevanja;

| 19. | potrošniki imajo temeljno pravico do lokalno proizvedene, okusne in zdrave hrane, kar zagovarja tudi gibanje za počasno prehrano (Slow Food) v svoji filozofiji o trajnostnih prehranskih skupnostih. V skladu z miselnostjo tega gibanja morajo biti te skupnosti povezane v svetovno mrežo. Hiter dostop do svežih proizvodov, ki ga zagotavlja prodaja lokalnih proizvodov, prispeva k boljšemu javnemu zdravju, saj se tako zagotavlja raznolikost prehrane in se ohranjajo vse organske lastnosti živil (ki se pri sistemih dolgotrajnega konzerviranja izgubljajo); |
| --- | --- |

19.

potrošniki imajo temeljno pravico do lokalno proizvedene, okusne in zdrave hrane, kar zagovarja tudi gibanje za počasno prehrano (Slow Food) v svoji filozofiji o trajnostnih prehranskih skupnostih. V skladu z miselnostjo tega gibanja morajo biti te skupnosti povezane v svetovno mrežo. Hiter dostop do svežih proizvodov, ki ga zagotavlja prodaja lokalnih proizvodov, prispeva k boljšemu javnemu zdravju, saj se tako zagotavlja raznolikost prehrane in se ohranjajo vse organske lastnosti živil (ki se pri sistemih dolgotrajnega konzerviranja izgubljajo);

| 20. | prehranska varnost na svetovni ravni se podpira z vzdrževanjem lokalnih zmogljivosti proizvodnje hrane v industrializiranih državah. V rastočih velemestnih območjih bo zmožnost zadovoljevanja povpraševanja po hrani zahtevala razširitev lokalne in celo mestne proizvodnje hrane; |
| --- | --- |

20.

prehranska varnost na svetovni ravni se podpira z vzdrževanjem lokalnih zmogljivosti proizvodnje hrane v industrializiranih državah. V rastočih velemestnih območjih bo zmožnost zadovoljevanja povpraševanja po hrani zahtevala razširitev lokalne in celo mestne proizvodnje hrane;

Okoljske prednosti lokalnega prehranskega sistema

| 21. | lokalni prehranski sistemi prinašajo prednosti: okolju prijaznejšo proizvodnjo, zmanjšanje prometa („prehranskih kilometrov“) ter možnost ustvarjanja krožnih sistemov, ki temeljijo na organskih odpadkih, ostankih in obnovljivih virih energije; |
| --- | --- |

21.

lokalni prehranski sistemi prinašajo prednosti: okolju prijaznejšo proizvodnjo, zmanjšanje prometa („prehranskih kilometrov“) ter možnost ustvarjanja krožnih sistemov, ki temeljijo na organskih odpadkih, ostankih in obnovljivih virih energije;

| 22. | za vsako živilo se štejejo „prehranski kilometri“, kar pomeni, da se s prevozom med lokalnim proizvodnim območjem in potrošnikom povzročajo emisije ogljika. To velja tako za sveža živila kot tudi za predelano hrano (in njene sestavine). Lokalni prehranski sistemi prispevajo k zmanjšanju števila „prehranskih kilometrov“ v posamezni skupnosti; |
| --- | --- |

22.

za vsako živilo se štejejo „prehranski kilometri“, kar pomeni, da se s prevozom med lokalnim proizvodnim območjem in potrošnikom povzročajo emisije ogljika. To velja tako za sveža živila kot tudi za predelano hrano (in njene sestavine). Lokalni prehranski sistemi prispevajo k zmanjšanju števila „prehranskih kilometrov“ v posamezni skupnosti;

| 23. | ogljični odtis lokalnega živilskega proizvoda bi moral biti po možnosti manjši od ogljičnega odtisa podobnega uvoženega izdelka. Ta odtis se lahko izračuna z analizo življenjskega cikla; |
| --- | --- |

23.

ogljični odtis lokalnega živilskega proizvoda bi moral biti po možnosti manjši od ogljičnega odtisa podobnega uvoženega izdelka. Ta odtis se lahko izračuna z analizo življenjskega cikla;

| 24. | bolj verjetno je, da bodo proizvajalci posebne prodajne prednosti (unique selling points) povezali s pričakovanji potrošnikov, kadar opravljajo dejavnosti v lokalnem prehranskem sistemu. Te edinstvene ponudbe se lahko nanašajo na vidike trajnostne proizvodnje, ekološke pridelave ali spremljajočih okoljskih storitev; |
| --- | --- |

24.

bolj verjetno je, da bodo proizvajalci posebne prodajne prednosti (unique selling points) povezali s pričakovanji potrošnikov, kadar opravljajo dejavnosti v lokalnem prehranskem sistemu. Te edinstvene ponudbe se lahko nanašajo na vidike trajnostne proizvodnje, ekološke pridelave ali spremljajočih okoljskih storitev;

| 25. | ustvarjanje prodajnih možnosti za lokalne prehranske izdelke, ki se prodajajo v manjših količinah ali imajo poseben okus, lahko prispeva k ohranjanju biotske raznovrstnosti, pa tudi k pridelavi raznih vrst sadja in zelenjave ter razvoju živalskih vrst, ki izginjajo; |
| --- | --- |

25.

ustvarjanje prodajnih možnosti za lokalne prehranske izdelke, ki se prodajajo v manjših količinah ali imajo poseben okus, lahko prispeva k ohranjanju biotske raznovrstnosti, pa tudi k pridelavi raznih vrst sadja in zelenjave ter razvoju živalskih vrst, ki izginjajo;

| 26. | lokalni prehranski sistemi so danes lahko povezani s sistemi krožnega gospodarstva in drugimi regionalnimi izzivi, kot so ravnanje z organskimi odpadki, upravljanje z vodo, ponovna uporaba ostankov pri proizvodnji (npr. toplote) ter obnovljivi viri energije; |
| --- | --- |

26.

lokalni prehranski sistemi so danes lahko povezani s sistemi krožnega gospodarstva in drugimi regionalnimi izzivi, kot so ravnanje z organskimi odpadki, upravljanje z vodo, ponovna uporaba ostankov pri proizvodnji (npr. toplote) ter obnovljivi viri energije;

Pomanjkljivosti v verigi preskrbe s hrano

| 27. | lokalni prehranski sistemi lahko pomagajo pri zagotavljanju poštenega dohodka za kmete in pri ponovni vzpostavitvi ravnovesja moči v verigi preskrbe s hrano. Glede na to, da sta globalizacija in povečana koncentracija razdeljevanja hrane privedli do razkoraka med povišanjem proizvodnih stroškov (3,6 % letno od leta 1996) ter med maloprodajnimi cenami (3,3 % letno) in cenami, ki se plačajo kmetom (2,1 % letno), so zaželeni sistemi, ki povečujejo pogajalsko moč kmetov, kot npr. manjši distribucijski doseg; |
| --- | --- |

27.

lokalni prehranski sistemi lahko pomagajo pri zagotavljanju poštenega dohodka za kmete in pri ponovni vzpostavitvi ravnovesja moči v verigi preskrbe s hrano. Glede na to, da sta globalizacija in povečana koncentracija razdeljevanja hrane privedli do razkoraka med povišanjem proizvodnih stroškov (3,6 % letno od leta 1996) ter med maloprodajnimi cenami (3,3 % letno) in cenami, ki se plačajo kmetom (2,1 % letno), so zaželeni sistemi, ki povečujejo pogajalsko moč kmetov, kot npr. manjši distribucijski doseg;

Pomen sedanje politike za lokalne proizvode

| 28. | politika Evropske unije za kakovost kmetijskih proizvodov vključuje merila za sisteme kakovosti, ki omogočajo proizvajalcem, da registrirajo zaščiteno označbo porekla, zaščiteno geografsko označbo, označbo tradicionalnega ugleda ali označbo ekološkega kmetovanja. Za te kategorije izdelkov so bile izdane oznake, ki se lahko uporabljajo samo za registrirane proizvode, da se podprejo tržni cilji in pripomore k varovanju blagovnih znamk. Proizvodi se običajno distribuirajo v znatnih količinah, prek številnih kanalov in na številnih trgih; |
| --- | --- |

28.

politika Evropske unije za kakovost kmetijskih proizvodov vključuje merila za sisteme kakovosti, ki omogočajo proizvajalcem, da registrirajo zaščiteno označbo porekla, zaščiteno geografsko označbo, označbo tradicionalnega ugleda ali označbo ekološkega kmetovanja. Za te kategorije izdelkov so bile izdane oznake, ki se lahko uporabljajo samo za registrirane proizvode, da se podprejo tržni cilji in pripomore k varovanju blagovnih znamk. Proizvodi se običajno distribuirajo v znatnih količinah, prek številnih kanalov in na številnih trgih;

| 29. | regije, ki raziskujejo svoje tradicionalne, kulinarične in kmetijske posebnosti, navajajo na desetine ali celo stotine lokalnih proizvodov, ki bi se lahko vključili v profesionalni lokalni prehranski sistem, vendar to ne bi bilo primerno za potrebe registracije zaščitene označbe porekla, zaščitene geografske označbe, označbe tradicionalnega ugleda ali označbe ekološkega kmetovanja, čeprav pri nekaterih obstajajo možnosti za razvoj v tej smeri. Zaželen bi bil dodatni okvir za podporo lokalnih proizvodov. |
| --- | --- |

29.

regije, ki raziskujejo svoje tradicionalne, kulinarične in kmetijske posebnosti, navajajo na desetine ali celo stotine lokalnih proizvodov, ki bi se lahko vključili v profesionalni lokalni prehranski sistem, vendar to ne bi bilo primerno za potrebe registracije zaščitene označbe porekla, zaščitene geografske označbe, označbe tradicionalnega ugleda ali označbe ekološkega kmetovanja, čeprav pri nekaterih obstajajo možnosti za razvoj v tej smeri. Zaželen bi bil dodatni okvir za podporo lokalnih proizvodov.

III.   POLITIČNA PRIPOROČILA

ODBOR REGIJ

ugotavlja naslednje:

Prejšnji predlogi za lokalne živilske proizvode

| 30. | priporočila za lokalne živilske proizvode so bila podana v mnenju Odbora regij z dne 18. septembra 1996, ki obravnava tematiko spodbujanja in varovanja lokalnih proizvodov kot prednosti regij (1) – večina teh priporočil je še vedno aktualna; |
| --- | --- |

30.

priporočila za lokalne živilske proizvode so bila podana v mnenju Odbora regij z dne 18. septembra 1996, ki obravnava tematiko spodbujanja in varovanja lokalnih proizvodov kot prednosti regij (1) – večina teh priporočil je še vedno aktualna;

| 31. | močno obžaluje, da so zakonodajni predlogi Evropske komisije o politiki kakovosti kmetijskih proizvodov daleč od prvotnega osnutka o dveh vprašanjih bistvenega pomena za Odbor regij v zvezi s spodbujanjem lokalnih proizvodov, in sicer vrednotenja lokalnih proizvodov hribovskega kmetijstva in neposredne prodaje malih proizvajalcev na lokalnih trgih; |
| --- | --- |

31.

močno obžaluje, da so zakonodajni predlogi Evropske komisije o politiki kakovosti kmetijskih proizvodov daleč od prvotnega osnutka o dveh vprašanjih bistvenega pomena za Odbor regij v zvezi s spodbujanjem lokalnih proizvodov, in sicer vrednotenja lokalnih proizvodov hribovskega kmetijstva in neposredne prodaje malih proizvajalcev na lokalnih trgih;

Opredelitve

| 32. | potrebna je skupna opredelitev „lokalnega živilskega proizvoda“. Vsa hrana se pridela ali predela na lokalni ravni, zato je treba opredeliti razlikovalne značilnosti in posebnosti. Te morajo biti jasne in enostavne, da bi se izognili zapletenim postopkom registracije in nadzora. |
| --- | --- |

32.

potrebna je skupna opredelitev „lokalnega živilskega proizvoda“. Vsa hrana se pridela ali predela na lokalni ravni, zato je treba opredeliti razlikovalne značilnosti in posebnosti. Te morajo biti jasne in enostavne, da bi se izognili zapletenim postopkom registracije in nadzora.

| 33. | Lokalni živilski proizvod:






  1. | se proizvaja na lokalni oz. regionalni ravni; |
| --- | --- | --- |

33.

Lokalni živilski proizvod:

1.

se proizvaja na lokalni oz. regionalni ravni;

| 2. | prispeva k lokalni oz. regionalni strategiji razvoja podeželja; |
| --- | --- |

2.

prispeva k lokalni oz. regionalni strategiji razvoja podeželja;

| 3. | se ugodno in učinkovito prodaja potrošnikom v okviru ; vključuje le povezave: (a) s proizvajalcem ali lokalno ustanovljeno organizacijo proizvajalcev, (b) s posamezno stranko ali strankami, povezanimi v zadrugo, ki je pristojna za usklajevanje ponudbe in povpraševanja, ter (c) s potrošniki; |
| --- | --- |

3.

se ugodno in učinkovito prodaja potrošnikom v okviru ; vključuje le povezave: (a) s proizvajalcem ali lokalno ustanovljeno organizacijo proizvajalcev, (b) s posamezno stranko ali strankami, povezanimi v zadrugo, ki je pristojna za usklajevanje ponudbe in povpraševanja, ter (c) s potrošniki;

| 4. | se prodaja na podlagi pogodbe, sklenjene na lokalni ravni, v lokalni trgovini ali na tržnici na prostem, ni pa ga mogoče prodati (vsaj ne z oznako za lokalno hrano) odkupnemu centru, ki oskrbuje te trgovine; |
| --- | --- |

4.

se prodaja na podlagi pogodbe, sklenjene na lokalni ravni, v lokalni trgovini ali na tržnici na prostem, ni pa ga mogoče prodati (vsaj ne z oznako za lokalno hrano) odkupnemu centru, ki oskrbuje te trgovine;

| 5. | je namenjen potrošnikom in ima več posebnih prodajnih prednosti, kot so okus, svežina, visoka kakovost, kulturna motivacija, lokalna tradicija, lokalne posebnosti, blaginja živali, okoljska vrednost, zdravstveni vidiki ali trajnostni pogoji proizvodnje; |
| --- | --- |

5.

je namenjen potrošnikom in ima več posebnih prodajnih prednosti, kot so okus, svežina, visoka kakovost, kulturna motivacija, lokalna tradicija, lokalne posebnosti, blaginja živali, okoljska vrednost, zdravstveni vidiki ali trajnostni pogoji proizvodnje;

| 6. | se prodaja ter čim bolj ugodno in učinkovito. Spremenljivke za oddaljenost se lahko razlikujejo glede na proizvod, regijo in razmere, vendar je za vse ključnega pomena vprašanje, ali je to prodajno mesto najbliže potrošniku (vse od 1 do 50 km); |
| --- | --- |

6.

se prodaja ter čim bolj ugodno in učinkovito. Spremenljivke za oddaljenost se lahko razlikujejo glede na proizvod, regijo in razmere, vendar je za vse ključnega pomena vprašanje, ali je to prodajno mesto najbliže potrošniku (vse od 1 do 50 km);

| 7. | je povezan z . |
| --- | --- |

7.

je povezan z .

| 34. | Kratke verige, omenjene zgoraj, se lahko razvrstijo v naslednje kategorije:






  — | proizvajalci kot potrošniki, kjer potrošniki pridelujejo lastne proizvode; |
| --- | --- | --- |

34.

Kratke verige, omenjene zgoraj, se lahko razvrstijo v naslednje kategorije:

—

proizvajalci kot potrošniki, kjer potrošniki pridelujejo lastne proizvode;

| — | partnerstva proizvajalcev in potrošnikov, pri katerih potrošniki s proizvajalcem oz. proizvajalci delijo tveganja in koristi proizvodnje, pisni sporazum pa ureja neposredno prodajo proizvoda; |
| --- | --- |

—

partnerstva proizvajalcev in potrošnikov, pri katerih potrošniki s proizvajalcem oz. proizvajalci delijo tveganja in koristi proizvodnje, pisni sporazum pa ureja neposredno prodajo proizvoda;

| — | proizvajalčeva neposredna prodaja potrošnikom brez predhodnega sporazuma med obema stranema, kot je to pri prodaji na tržnicah, stalnih ali občasnih lokalnih tržnicah na prostem ter pri neposredni prodaji na kmetijah; |
| --- | --- |

—

proizvajalčeva neposredna prodaja potrošnikom brez predhodnega sporazuma med obema stranema, kot je to pri prodaji na tržnicah, stalnih ali občasnih lokalnih tržnicah na prostem ter pri neposredni prodaji na kmetijah;

| — | proizvajalčeva neposredna prodaja v lokalnih trgovinah ali s pomočjo kolektivnih tržnih mehanizmov, tudi s prodajo prek novih medijev, kot so spletni prodajni portali, ki bolj kot tradicionalni način omogočajo neposredno ali lažjo dostavo proizvodov do končnega potrošnika. |
| --- | --- |

—

proizvajalčeva neposredna prodaja v lokalnih trgovinah ali s pomočjo kolektivnih tržnih mehanizmov, tudi s prodajo prek novih medijev, kot so spletni prodajni portali, ki bolj kot tradicionalni način omogočajo neposredno ali lažjo dostavo proizvodov do končnega potrošnika.

| 35. | Lokalni prehranski sistem:






  1. | je namenjen podjetjem in potrošnikom; |
| --- | --- | --- |

35.

Lokalni prehranski sistem:

1.

je namenjen podjetjem in potrošnikom;

| 2. | zajema proizvode, ki se proizvedejo na lokalni ravni in v domači regiji ali v regiji, ki sodeluje z zadrugo iz bližnjih regij; |
| --- | --- |

2.

zajema proizvode, ki se proizvedejo na lokalni ravni in v domači regiji ali v regiji, ki sodeluje z zadrugo iz bližnjih regij;

| 3. | je prepleten z vrsto procesov, ki povezujejo proizvajalce s potrošniki in družbo, tj. okolje z regionalnim gospodarstvom; |
| --- | --- |

3.

je prepleten z vrsto procesov, ki povezujejo proizvajalce s potrošniki in družbo, tj. okolje z regionalnim gospodarstvom;

| 4. | sestavlja več komponent na več ravneh, od ravni kmetij do medregionalne ravni, vključno s proizvodnjo in predelavo živil, trženjem in promocijo, trženjem blagovne znamke in označevanjem, potrošniško družbo in vključevanjem, zagotavljanjem javnih dobrin, distribucijo in prevozom, ukrepi za zdravje in varnost hrane, vidiki ravnanja z odpadki in energijo ter z usposabljanjem in izobraževanjem. |
| --- | --- |

4.

sestavlja več komponent na več ravneh, od ravni kmetij do medregionalne ravni, vključno s proizvodnjo in predelavo živil, trženjem in promocijo, trženjem blagovne znamke in označevanjem, potrošniško družbo in vključevanjem, zagotavljanjem javnih dobrin, distribucijo in prevozom, ukrepi za zdravje in varnost hrane, vidiki ravnanja z odpadki in energijo ter z usposabljanjem in izobraževanjem.

Uvajanje in razvoj lokalnih prehranskih predpisov in lokalnega prehranskega sistema

| 36. | Evropska komisija bi lahko v prihodnjih strateških smernicah za razvoj podeželja predlagala, da morajo države članice upoštevati cilje za razvoj lokalnih prehranskih sistemov pri svoji strategiji za razvoj podeželja, ki jo bodo izvajale lokalne in regionalne oblasti ob podpori EU in nacionalnih organov; |
| --- | --- |

36.

Evropska komisija bi lahko v prihodnjih strateških smernicah za razvoj podeželja predlagala, da morajo države članice upoštevati cilje za razvoj lokalnih prehranskih sistemov pri svoji strategiji za razvoj podeželja, ki jo bodo izvajale lokalne in regionalne oblasti ob podpori EU in nacionalnih organov;

| 37. | za lokalni prehranski sistem je partnerski pristop najboljša rešitev, zato je treba podpirati vzpostavitev partnerstev, tudi s potrošniki; |
| --- | --- |

37.

za lokalni prehranski sistem je partnerski pristop najboljša rešitev, zato je treba podpirati vzpostavitev partnerstev, tudi s potrošniki;

| 38. | lokalni prehranski sistem je mogoče uspešno razviti samo, če se bo obravnaval bolj celovito, celostno ter v sklopu širših lokalnih in regionalnih razvojnih procesov in če bo sestavni del proaktivne politike lokalnih in regionalnih oblasti, vključno s politiko prostorskega načrtovanja. Zaželena bi bila vzorčna strategija in vzorčni načrt, saj bi tako lokalne in regionalne oblasti pri tem dobile podporo. V ta sistem bi bila lahko vključena strategija rabe zemljišč na območjih, ki so najbolj izpostavljena urbanemu pritisku, da bi se olajšal začetek dejavnosti novih proizvajalcev; |
| --- | --- |

38.

lokalni prehranski sistem je mogoče uspešno razviti samo, če se bo obravnaval bolj celovito, celostno ter v sklopu širših lokalnih in regionalnih razvojnih procesov in če bo sestavni del proaktivne politike lokalnih in regionalnih oblasti, vključno s politiko prostorskega načrtovanja. Zaželena bi bila vzorčna strategija in vzorčni načrt, saj bi tako lokalne in regionalne oblasti pri tem dobile podporo. V ta sistem bi bila lahko vključena strategija rabe zemljišč na območjih, ki so najbolj izpostavljena urbanemu pritisku, da bi se olajšal začetek dejavnosti novih proizvajalcev;

| 39. | lokalne in regionalne oblasti bi lahko bile pristojne tudi za potrditev registracije lokalnih živilskih proizvodov, ki bi omogočala, da registrirani proizvodi uporabljajo logotip lokalni proizvod in da se izvajajo dejavnosti nadzora. To bi lahko izvajale v tesnem sodelovanju z regionalnimi zainteresiranimi stranmi, na primer s skupino LEADER, kmetijsko organizacijo ali trgovinsko zbornico. Rezultate bi lahko sporočala, spremljala in posodabljala Evropska mreža za razvoj podeželja; |
| --- | --- |

39.

lokalne in regionalne oblasti bi lahko bile pristojne tudi za potrditev registracije lokalnih živilskih proizvodov, ki bi omogočala, da registrirani proizvodi uporabljajo logotip lokalni proizvod in da se izvajajo dejavnosti nadzora. To bi lahko izvajale v tesnem sodelovanju z regionalnimi zainteresiranimi stranmi, na primer s skupino LEADER, kmetijsko organizacijo ali trgovinsko zbornico. Rezultate bi lahko sporočala, spremljala in posodabljala Evropska mreža za razvoj podeželja;

| 40. | neodvisen sistem spremljanja mora vključevati naslednja načela:






  — | ocena glede na zahteve za dostop do sheme kakovosti lokalnih proizvodov mora vključevati tako izdelek kakor tudi zadevno kmetijsko podjetje, zaželeno pa bi bilo, da jo opravlja regionalna komisija; |
| --- | --- | --- |

40.

neodvisen sistem spremljanja mora vključevati naslednja načela:

—

ocena glede na zahteve za dostop do sheme kakovosti lokalnih proizvodov mora vključevati tako izdelek kakor tudi zadevno kmetijsko podjetje, zaželeno pa bi bilo, da jo opravlja regionalna komisija;

| — | tehnična pomoč in obveščanje proizvajalcev o tržnih možnostih in tehničnih pogojih za pridružitev sistemom; |
| --- | --- |

—

tehnična pomoč in obveščanje proizvajalcev o tržnih možnostih in tehničnih pogojih za pridružitev sistemom;

| — | treba je izvajati dolgoročne podrobne revizije, da bodo vsi proizvodi, podjetja in partnerji v dobavni verigi tudi ob podpori združenj potrošnikov podvrženi rednim pregledom; |
| --- | --- |

—

treba je izvajati dolgoročne podrobne revizije, da bodo vsi proizvodi, podjetja in partnerji v dobavni verigi tudi ob podpori združenj potrošnikov podvrženi rednim pregledom;

| — | inšpekcijski pregledi lahko sprožijo izključitev posameznega proizvoda iz sheme; |
| --- | --- |

—

inšpekcijski pregledi lahko sprožijo izključitev posameznega proizvoda iz sheme;

| — | namerno zavajanje potrošnikov je treba obravnavati kot prestopek; |
| --- | --- |

—

namerno zavajanje potrošnikov je treba obravnavati kot prestopek;

| 41. | na notranjem trgu bi bilo treba zagotoviti varstvo intelektualne lastnine registriranih proizvodov, države članice pa bi morale posredovati, kadar je to potrebno; |
| --- | --- |

41.

na notranjem trgu bi bilo treba zagotoviti varstvo intelektualne lastnine registriranih proizvodov, države članice pa bi morale posredovati, kadar je to potrebno;

| 42. | v primeru komercialne prodaje ali poneverjanja proizvoda je treba lokalnemu živilskemu proizvodu dovoliti, da pridobi višjo stopnjo varstva, kot je določeno z zaščiteno geografsko označbo, zaščiteno označbo porekla, označbo tradicionalne specialitete ali označbo ekološkega kmetovanja; |
| --- | --- |

42.

v primeru komercialne prodaje ali poneverjanja proizvoda je treba lokalnemu živilskemu proizvodu dovoliti, da pridobi višjo stopnjo varstva, kot je določeno z zaščiteno geografsko označbo, zaščiteno označbo porekla, označbo tradicionalne specialitete ali označbo ekološkega kmetovanja;

Ukrepi in instrumenti, potrebni na ravni EU

| 43. | na upravni, finančni in gospodarski ravni obstaja močan interes za pripravo predloga za nov evropski instrument, ki bi bil prilagojen identificiranju in podpori lokalnih živilskih proizvodov; |
| --- | --- |

43.

na upravni, finančni in gospodarski ravni obstaja močan interes za pripravo predloga za nov evropski instrument, ki bi bil prilagojen identificiranju in podpori lokalnih živilskih proizvodov;

| 44. | ukrepi, ki jih je treba sprejeti na ravni tipologije, se nanašajo na:






  — | ustvarjanje ugodnega okolja z instrumenti, kot so priprava zakonodajnega, institucionalnega, političnega in raziskovalnega okvira ter okvira za usposabljanje in izobraževanje; |
| --- | --- | --- |

44.

ukrepi, ki jih je treba sprejeti na ravni tipologije, se nanašajo na:

—

ustvarjanje ugodnega okolja z instrumenti, kot so priprava zakonodajnega, institucionalnega, političnega in raziskovalnega okvira ter okvira za usposabljanje in izobraževanje;

| — | posredovanje v dobavni verigi z instrumenti, kot so certificiranje, trženje, promocija, javno-zasebna partnerstva in javna naročila; |
| --- | --- |

—

posredovanje v dobavni verigi z instrumenti, kot so certificiranje, trženje, promocija, javno-zasebna partnerstva in javna naročila;

| — | pilotne projekte in/ali izpopolnjevanje ob podpori pobudam za poskuse in predstavitve ter razširjanje in razmnoževanje le-teh; |
| --- | --- |

—

pilotne projekte in/ali izpopolnjevanje ob podpori pobudam za poskuse in predstavitve ter razširjanje in razmnoževanje le-teh;

| — | financiranje z evropskimi, nacionalnimi, regionalnimi ali lokalnimi sredstvi; |
| --- | --- |

—

financiranje z evropskimi, nacionalnimi, regionalnimi ali lokalnimi sredstvi;

zato:

| 45. | naj EU sprejme opredelitev pojmov „lokalni živilski proizvod“ in „lokalni prehranski sistem“; |
| --- | --- |

45.

naj EU sprejme opredelitev pojmov „lokalni živilski proizvod“ in „lokalni prehranski sistem“;

| 46. | bi morala EU za lokalne proizvode uvesti nov logotip, oblikovati skupni simbol in določiti znak za ta sistem, ki bi postali del politike za kakovost kmetijskih proizvodov. Uporaba oznake EU bi bila prostovoljna, obstoječe oznake za kakovost, ki obstajajo v državah članicah in regijah, pa bi bile še veljavne in bi jih bilo še naprej mogoče uporabljati. Vsaka država članica bi morala imeti tudi v prihodnosti pravico do uvedbe lastne oznake za kakovost v svojih regijah in deželah; |
| --- | --- |

46.

bi morala EU za lokalne proizvode uvesti nov logotip, oblikovati skupni simbol in določiti znak za ta sistem, ki bi postali del politike za kakovost kmetijskih proizvodov. Uporaba oznake EU bi bila prostovoljna, obstoječe oznake za kakovost, ki obstajajo v državah članicah in regijah, pa bi bile še veljavne in bi jih bilo še naprej mogoče uporabljati. Vsaka država članica bi morala imeti tudi v prihodnosti pravico do uvedbe lastne oznake za kakovost v svojih regijah in deželah;

| 47. | bi EU lahko zaprosila Evropsko mrežo za razvoj podeželja, da vzpostavi spletno bazo podatkov za registrirane proizvode; |
| --- | --- |

47.

bi EU lahko zaprosila Evropsko mrežo za razvoj podeželja, da vzpostavi spletno bazo podatkov za registrirane proizvode;

| 48. | bi EU lahko zaprosila Evropsko mrežo za razvoj podeželja, da vzpostavi spletno bazo podatkov o obstoječih lokalnih prehranskih sistemih, kar bi omogočilo zainteresiranim stranem, da evidentirajo najboljše prakse; |
| --- | --- |

48.

bi EU lahko zaprosila Evropsko mrežo za razvoj podeželja, da vzpostavi spletno bazo podatkov o obstoječih lokalnih prehranskih sistemih, kar bi omogočilo zainteresiranim stranem, da evidentirajo najboljše prakse;

| 49. | bi EU lahko uvedla program neposrednega trženja za registrirane lokalne proizvode, ki bi se uporabljal v državah članicah na ravni lokalnih in regionalnih oblasti. Ta program bi moral vključevati podporo za promocijo lokalnih živilskih proizvodov in bi se lahko vključil v os 1 drugega stebra skupne kmetijske politike, tj. v okvir politike za razvoj podeželja; |
| --- | --- |

49.

bi EU lahko uvedla program neposrednega trženja za registrirane lokalne proizvode, ki bi se uporabljal v državah članicah na ravni lokalnih in regionalnih oblasti. Ta program bi moral vključevati podporo za promocijo lokalnih živilskih proizvodov in bi se lahko vključil v os 1 drugega stebra skupne kmetijske politike, tj. v okvir politike za razvoj podeželja;

| 50. | bi EU lahko pripravila ukrep za pomoč lokalnim in regionalnim oblastem, združenjem proizvajalcev ali kolektivom združenj proizvajalcev, da vzpostavijo lokalni prehranski sistem, vključno s podporo dejavnostim, omenjenim v predlagani opredelitvi, ter s tem povezanimi naložbami. Ta ukrep bi lahko uvrstili bodisi v os 1 in/ali 3 bodisi v programe LEADER politike za razvoj podeželja; |
| --- | --- |

50.

bi EU lahko pripravila ukrep za pomoč lokalnim in regionalnim oblastem, združenjem proizvajalcev ali kolektivom združenj proizvajalcev, da vzpostavijo lokalni prehranski sistem, vključno s podporo dejavnostim, omenjenim v predlagani opredelitvi, ter s tem povezanimi naložbami. Ta ukrep bi lahko uvrstili bodisi v os 1 in/ali 3 bodisi v programe LEADER politike za razvoj podeželja;

| 51. | bi EU lahko v druge sklade – kot so Evropski sklad za regionalni razvoj, INTERREG, Evropski socialni sklad in okvirni raziskovalni programi – vključila tudi možnosti za lokalne prehranske sisteme; |
| --- | --- |

51.

bi EU lahko v druge sklade – kot so Evropski sklad za regionalni razvoj, INTERREG, Evropski socialni sklad in okvirni raziskovalni programi – vključila tudi možnosti za lokalne prehranske sisteme;

| 52. | morajo vse proizvodne in distribucijske dejavnosti potekati v skladu z zakonodajo in predpisi o živilih ter higieni, da bi zagotovili zdravstveno ustreznost in varnost hrane. Ker pa se lokalni živilski proizvodi pogosto ne proizvajajo v industrijskih okoljih ali z industrijskimi metodami, bi lahko javna podpora vključevala tudi alternativne rešitve; |
| --- | --- |

52.

morajo vse proizvodne in distribucijske dejavnosti potekati v skladu z zakonodajo in predpisi o živilih ter higieni, da bi zagotovili zdravstveno ustreznost in varnost hrane. Ker pa se lokalni živilski proizvodi pogosto ne proizvajajo v industrijskih okoljih ali z industrijskimi metodami, bi lahko javna podpora vključevala tudi alternativne rešitve;

Potencial javnega naročanja

| 53. | javna naročila predstavljajo do 16 % bruto domačega proizvoda EU. Člen 6 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (1997) zahteva vključitev vseh okoljskih in socialnih ciljev v vse politike EU. Javna naročila so lahko obenem trajnostna javna naročila, ko se uporabljajo za podporo širšim družbenim, gospodarskim in okoljskim ciljem na načine, ki prinašajo dolgoročne koristi. S tega vidika bi lahko veliko kupno moč vlade uporabili kot vzvod za razvoj lokalnih prehranskih sistemov; |
| --- | --- |

53.

javna naročila predstavljajo do 16 % bruto domačega proizvoda EU. Člen 6 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (1997) zahteva vključitev vseh okoljskih in socialnih ciljev v vse politike EU. Javna naročila so lahko obenem trajnostna javna naročila, ko se uporabljajo za podporo širšim družbenim, gospodarskim in okoljskim ciljem na načine, ki prinašajo dolgoročne koristi. S tega vidika bi lahko veliko kupno moč vlade uporabili kot vzvod za razvoj lokalnih prehranskih sistemov;

| 54. | Direktiva 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev navaja, da je vedno treba spoštovati načelo prostega pretoka blaga, kar pomeni, da lokalni dobavitelji ne morejo imeti prednosti; |
| --- | --- |

54.

Direktiva 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev navaja, da je vedno treba spoštovati načelo prostega pretoka blaga, kar pomeni, da lokalni dobavitelji ne morejo imeti prednosti;

| 55. | vendar ta direktiva dopušča, da se razpisu za javno naročilo blaga dodajo posebni pogoji in merila, kar lahko vključuje posebne vidike in značilnosti, kot so svežost ali proizvodni pogoji; |
| --- | --- |

55.

vendar ta direktiva dopušča, da se razpisu za javno naročilo blaga dodajo posebni pogoji in merila, kar lahko vključuje posebne vidike in značilnosti, kot so svežost ali proizvodni pogoji;

| 56. | to omogoča izbor lokalnih dobaviteljev. OR poziva Evropsko komisijo, naj preuči, ali je mogoče člen 26 te direktive spremeniti tako, da je lahko „lokalni proizvod“ standardno merilo pri razpisih – na primer za dobavo hrane šolam, domovom za ostarele in javnim institucijam; |
| --- | --- |

56.

to omogoča izbor lokalnih dobaviteljev. OR poziva Evropsko komisijo, naj preuči, ali je mogoče člen 26 te direktive spremeniti tako, da je lahko „lokalni proizvod“ standardno merilo pri razpisih – na primer za dobavo hrane šolam, domovom za ostarele in javnim institucijam;

| 57. | OR poziva Komisijo k obsežnemu razširjanju informacij o že obstoječih možnostih; |
| --- | --- |

57.

OR poziva Komisijo k obsežnemu razširjanju informacij o že obstoječih možnostih;

| 58. | OR poziva Komisijo, naj izkoristi možnosti novega akta o enotnem trgu, da se sedanje določbe pojasnijo in poenostavijo ter tako lokalnim oblastem in njihovim lokalnim dobaviteljem olajša delo. |
| --- | --- |

58.

OR poziva Komisijo, naj izkoristi možnosti novega akta o enotnem trgu, da se sedanje določbe pojasnijo in poenostavijo ter tako lokalnim oblastem in njihovim lokalnim dobaviteljem olajša delo.

V Bruslju, 27. januarja 2011

Predsednica Odbora regij

Mercedes BRESSO

---

(1)  CdR 54/96 fin;

1

---

| 2.4.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 104/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 104/7

---

Mnenje Odbora regij – Nove perspektive za revizijo uredbe o EZTS

2011/C 104/02

ODBOR REGIJ

| — | poudarja, da ekonomska, socialna in teritorialna kohezija prispeva k izboljšanju pripravljenosti Unije, vseh držav članic ter lokalnih in regionalnih skupnosti, da se soočijo z izzivi globalizacije za Evropo in da se prepreči morebitna izguba vpliva; |
| --- | --- |

—

poudarja, da ekonomska, socialna in teritorialna kohezija prispeva k izboljšanju pripravljenosti Unije, vseh držav članic ter lokalnih in regionalnih skupnosti, da se soočijo z izzivi globalizacije za Evropo in da se prepreči morebitna izguba vpliva;

| — | ugotavlja, da je EZTS lahko odgovor pravnega reda Skupnosti na potrebo po institucionalizaciji teritorialnega sodelovanja v Uniji, kar pa ne posega v možnost evropskih lokalnih in regionalnih skupnosti, da svobodno izberejo druge oblike in načine, s pravno osebnostjo ali brez nje, ki pa ne bodo več delovali resnično v okviru Skupnosti, temveč bodo imeli mednarodni značaj; |
| --- | --- |

—

ugotavlja, da je EZTS lahko odgovor pravnega reda Skupnosti na potrebo po institucionalizaciji teritorialnega sodelovanja v Uniji, kar pa ne posega v možnost evropskih lokalnih in regionalnih skupnosti, da svobodno izberejo druge oblike in načine, s pravno osebnostjo ali brez nje, ki pa ne bodo več delovali resnično v okviru Skupnosti, temveč bodo imeli mednarodni značaj;

| — | meni, da EZTS ponujajo tudi zanimive možnosti kot „laboratoriji“ upravljanja na več ravneh; prav tako zagovarja uvedbo posebnega programa Skupnosti, ki bi ga lahko financirali s sredstvi Evropskega sklada za regionalni razvoj in ki bi spodbujal ustanavljanje novih EZTS ali preobrazbo že obstoječih projektov sodelovanja, ki se upravljajo po konvencionalnih metodah; |
| --- | --- |

—

meni, da EZTS ponujajo tudi zanimive možnosti kot „laboratoriji“ upravljanja na več ravneh; prav tako zagovarja uvedbo posebnega programa Skupnosti, ki bi ga lahko financirali s sredstvi Evropskega sklada za regionalni razvoj in ki bi spodbujal ustanavljanje novih EZTS ali preobrazbo že obstoječih projektov sodelovanja, ki se upravljajo po konvencionalnih metodah;

| — | meni, da je treba opozoriti oblasti, ki vodijo programe, in v prihodnji reviziji Uredbe o EZTS (ES) št. 1082/2006 jasno navesti, da EZTS, ki sodelujejo v okviru teh pobud, razpisov in programov Skupnosti, nikoli ni dopustno diskriminirati, zlasti zato, ker obstoj EZTS priča o resnično trajnem evropskem partnerstvu in ker so izpolnjene običajne zahteve glede nadnacionalnosti; |
| --- | --- |

—

meni, da je treba opozoriti oblasti, ki vodijo programe, in v prihodnji reviziji Uredbe o EZTS (ES) št. 1082/2006 jasno navesti, da EZTS, ki sodelujejo v okviru teh pobud, razpisov in programov Skupnosti, nikoli ni dopustno diskriminirati, zlasti zato, ker obstoj EZTS priča o resnično trajnem evropskem partnerstvu in ker so izpolnjene običajne zahteve glede nadnacionalnosti;

| — | pozdravlja sklep predsedstva OR z dne 26. januarja 2011, da se v Odboru regij ustanovi platforma za EZTS, v okviru katere bi bilo mogoče stalno ocenjevati izvajanje Uredbe (ES) št. 1082/2006 ter razvoj EZTS v praksi. |
| --- | --- |

—

pozdravlja sklep predsedstva OR z dne 26. januarja 2011, da se v Odboru regij ustanovi platforma za EZTS, v okviru katere bi bilo mogoče stalno ocenjevati izvajanje Uredbe (ES) št. 1082/2006 ter razvoj EZTS v praksi.

| Poročevalec | : | Alberto Núñez Feijóo (ES/EPP), predsednik avtonomne pokrajine Galicija |
| --- | --- | --- |

Poročevalec

:

Alberto Núñez Feijóo (ES/EPP), predsednik avtonomne pokrajine Galicija

I.   POLITIČNA PRIPOROČILA

Splošne ugotovitve

ODBOR REGIJ

| 1. | poudarja, da je evropsko združenje za teritorialno sodelovanje (EZTS) nova oblika pravne osebe, ustanovljena na podlagi prava Skupnosti z Uredbo (ES) št. 1082/2006 (1); uredba je v skladu s svojim členom 18 začela veljati 1. avgusta 2006 in jo je bilo treba začeti uporabljati najpozneje 1. avgusta 2007, z izjemo člena 16, ki naj bi se uporabljal že od 1. avgusta 2006 in v skladu s katerim države članice sprejmejo takšne določbe, ki zagotavljajo učinkovito uporabo te uredbe; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da je evropsko združenje za teritorialno sodelovanje (EZTS) nova oblika pravne osebe, ustanovljena na podlagi prava Skupnosti z Uredbo (ES) št. 1082/2006 (1); uredba je v skladu s svojim členom 18 začela veljati 1. avgusta 2006 in jo je bilo treba začeti uporabljati najpozneje 1. avgusta 2007, z izjemo člena 16, ki naj bi se uporabljal že od 1. avgusta 2006 in v skladu s katerim države članice sprejmejo takšne določbe, ki zagotavljajo učinkovito uporabo te uredbe;

| 2. | opozarja, da je v skladu s členom 17 Pogodbe o Evropski uniji Komisija pristojna in odgovorna za nadzor izvajanja Pogodb in ukrepov, ki jih institucije sprejmejo na njihovi podlagi, ter skrbi za uporabo prava Unije pod nadzorom Sodišča Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da je v skladu s členom 17 Pogodbe o Evropski uniji Komisija pristojna in odgovorna za nadzor izvajanja Pogodb in ukrepov, ki jih institucije sprejmejo na njihovi podlagi, ter skrbi za uporabo prava Unije pod nadzorom Sodišča Evropske unije;

| 3. | poudarja, da v skladu s členom 17 Uredbe (ES) št. 1082/2006 „Komisija do 1. avgusta 2011 predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o uporabi te uredbe in po potrebi predloge za spremembe“; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da v skladu s členom 17 Uredbe (ES) št. 1082/2006 „Komisija do 1. avgusta 2011 predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o uporabi te uredbe in po potrebi predloge za spremembe“;

| 4. | meni, da je to mnenje Odbora na lastno pobudo na podlagi pregleda, ki so ga opravili pravniki EU, in njegove primerjave z dejansko uporabo Uredbe pripravljeno ob zelo primernem času, saj omogoča izčrpno analizo institucije EZTS in njenega delovanja v praksi. To bo olajšalo morebitno spremembo Uredbe (ES) št. 1082/2006, da se jo prilagodi potrebam, ki so se pokazale med predhodnim posvetovanjem, ki sta ga izvedla Odbor regij Evropske unije in poročevalec za mnenje; |
| --- | --- |

4.

meni, da je to mnenje Odbora na lastno pobudo na podlagi pregleda, ki so ga opravili pravniki EU, in njegove primerjave z dejansko uporabo Uredbe pripravljeno ob zelo primernem času, saj omogoča izčrpno analizo institucije EZTS in njenega delovanja v praksi. To bo olajšalo morebitno spremembo Uredbe (ES) št. 1082/2006, da se jo prilagodi potrebam, ki so se pokazale med predhodnim posvetovanjem, ki sta ga izvedla Odbor regij Evropske unije in poročevalec za mnenje;

| 5. | ponavlja, da Pogodba o delovanju Evropske unije (PDEU) postavlja teritorialno kohezijo na enako raven kot ekonomsko in socialno kohezijo in da je instrument EZTS lahko pomemben politični in pravni dejavnik za izvajanje tega načela; |
| --- | --- |

5.

ponavlja, da Pogodba o delovanju Evropske unije (PDEU) postavlja teritorialno kohezijo na enako raven kot ekonomsko in socialno kohezijo in da je instrument EZTS lahko pomemben politični in pravni dejavnik za izvajanje tega načela;

| 6. | ugotavlja, da se z novo navedbo „ekonomska, socialna in teritorialna kohezija“ v tretji odstavek člena 174 PDEU dodaja naslednje: „med zadevnimi regijami se posebna pozornost namenja podeželju, območjem, ki jih je prizadela industrijska tranzicija, in regijam, ki so hudo in stalno prizadete zaradi neugodnih naravnih ali demografskih razmer, kot so najsevernejše regije z zelo nizko gostoto prebivalstva, ter otoškim, čezmejnim in gorskim regijam“; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da se z novo navedbo „ekonomska, socialna in teritorialna kohezija“ v tretji odstavek člena 174 PDEU dodaja naslednje: „med zadevnimi regijami se posebna pozornost namenja podeželju, območjem, ki jih je prizadela industrijska tranzicija, in regijam, ki so hudo in stalno prizadete zaradi neugodnih naravnih ali demografskih razmer, kot so najsevernejše regije z zelo nizko gostoto prebivalstva, ter otoškim, čezmejnim in gorskim regijam“;

| 7. | opozarja, da člen 349 PDEU obravnava poseben primer najbolj oddaljenih regij ter potrebo po sprejetju ukrepov, ki bodo prilagojeni njihovim posebnostim; |
| --- | --- |

7.

opozarja, da člen 349 PDEU obravnava poseben primer najbolj oddaljenih regij ter potrebo po sprejetju ukrepov, ki bodo prilagojeni njihovim posebnostim;

| 8. | opozarja na dejstvo, da so bila EZTS do zdaj v glavnem ustanovljena na mejnih območjih in v manjši meri v otoških regijah; |
| --- | --- |

8.

opozarja na dejstvo, da so bila EZTS do zdaj v glavnem ustanovljena na mejnih območjih in v manjši meri v otoških regijah;

| 9. | poudarja, da je v uvodnih izjavah Uredbe (ES) št. 1082/2006 zelo jasno navedeno, kateri so bili razlogi, da je zakonodajalec Skupnosti napravil tako pomemben korak, kot je ustanovitev nove pravne institucije te vrste in njena vključitev v pravni red Unije: prvi razlog je bil, da se poveča kohezija Unije prek okrepitve teritorialnega sodelovanja; drugič, da se zmanjšajo težave, ki ovirajo to sodelovanje; tretjič, da se okrepi to sodelovanje, saj se je povečal obseg meja Unije zaradi njene širitve; četrtič, da se preseže neustreznost predhodnih pravnih struktur (kot je Evropsko gospodarsko interesno združenje) za organizacijo sodelovanja v okviru evropskega teritorialnega sodelovanja, ki je opredeljeno kot cilj (prej pobude Skupnosti Interreg); |
| --- | --- |

9.

poudarja, da je v uvodnih izjavah Uredbe (ES) št. 1082/2006 zelo jasno navedeno, kateri so bili razlogi, da je zakonodajalec Skupnosti napravil tako pomemben korak, kot je ustanovitev nove pravne institucije te vrste in njena vključitev v pravni red Unije: prvi razlog je bil, da se poveča kohezija Unije prek okrepitve teritorialnega sodelovanja; drugič, da se zmanjšajo težave, ki ovirajo to sodelovanje; tretjič, da se okrepi to sodelovanje, saj se je povečal obseg meja Unije zaradi njene širitve; četrtič, da se preseže neustreznost predhodnih pravnih struktur (kot je Evropsko gospodarsko interesno združenje) za organizacijo sodelovanja v okviru evropskega teritorialnega sodelovanja, ki je opredeljeno kot cilj (prej pobude Skupnosti Interreg);

| 10. | ugotavlja, da Uredba (ES) št. 1082/2006 poleg pravnih razlogov navaja tudi, da bi lahko bilo finančno in ekonomsko primerno, da bi se prek EZTS – med drugimi instrumenti za teritorialno sodelovanje – na prostovoljni osnovi usmerjali programi ali projekti teritorialnega sodelovanja, ki jih sofinancira Unija; v vsakem primeru mora biti temeljno merilo za odobritev sofinanciranja kakovost predloženih predlogov; |
| --- | --- |

10.

ugotavlja, da Uredba (ES) št. 1082/2006 poleg pravnih razlogov navaja tudi, da bi lahko bilo finančno in ekonomsko primerno, da bi se prek EZTS – med drugimi instrumenti za teritorialno sodelovanje – na prostovoljni osnovi usmerjali programi ali projekti teritorialnega sodelovanja, ki jih sofinancira Unija; v vsakem primeru mora biti temeljno merilo za odobritev sofinanciranja kakovost predloženih predlogov;

| 11. | želi poudariti, da člen 18 Uredbe (ES) št. 1080/2006 (2) v zvezi s tem vsebuje izrecno navedbo, da se lahko EZTS pooblasti za upravljanje operativnih programov v okviru cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“ tako, da države članice nanj prenesejo odgovornosti organa upravljanja in skupnega tehničnega sekretariata. Ta naloga bi morala vključevati tudi finančno odgovornost do Evropske komisije; |
| --- | --- |

11.

želi poudariti, da člen 18 Uredbe (ES) št. 1080/2006 (2) v zvezi s tem vsebuje izrecno navedbo, da se lahko EZTS pooblasti za upravljanje operativnih programov v okviru cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“ tako, da države članice nanj prenesejo odgovornosti organa upravljanja in skupnega tehničnega sekretariata. Ta naloga bi morala vključevati tudi finančno odgovornost do Evropske komisije;

| 12. | poudarja, da člen 3(2)(c) Uredbe (ES) št. 1083/2006 (3) navaja, da je „cilj evropsko teritorialno sodelovanje [...] usmerjen v krepitev čezmejnega sodelovanja s pomočjo lokalnih in regionalnih skupnih pobud, transnacionalnega sodelovanja s pomočjo ukrepov za spodbujanje integriranega teritorialnega razvoja, povezanega s prednostnimi nalogami Skupnosti, ter krepitev medregionalnega sodelovanja in izmenjave izkušenj na ustrezni teritorialni ravni“; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da člen 3(2)(c) Uredbe (ES) št. 1083/2006 (3) navaja, da je „cilj evropsko teritorialno sodelovanje [...] usmerjen v krepitev čezmejnega sodelovanja s pomočjo lokalnih in regionalnih skupnih pobud, transnacionalnega sodelovanja s pomočjo ukrepov za spodbujanje integriranega teritorialnega razvoja, povezanega s prednostnimi nalogami Skupnosti, ter krepitev medregionalnega sodelovanja in izmenjave izkušenj na ustrezni teritorialni ravni“;

| 13. | prav tako navaja, da je iz členov 7 in 38 ter povezanih členov iz Uredbe (ES) št. 1083/2006 kot tudi iz poglavja III in dopolnilnih določb Uredbe (ES) št. 1080/2006 razvidno, da je cilj krepitev kohezije prek večjega in boljšega teritorialnega sodelovanja v Uniji, katerega najboljši rezultat v smislu uspešnosti in učinkovitosti bo njegova institucionalizacija; |
| --- | --- |

13.

prav tako navaja, da je iz členov 7 in 38 ter povezanih členov iz Uredbe (ES) št. 1083/2006 kot tudi iz poglavja III in dopolnilnih določb Uredbe (ES) št. 1080/2006 razvidno, da je cilj krepitev kohezije prek večjega in boljšega teritorialnega sodelovanja v Uniji, katerega najboljši rezultat v smislu uspešnosti in učinkovitosti bo njegova institucionalizacija;

| 14. | poudarja, da ekonomska, socialna in teritorialna kohezija prispeva k izboljšanju pripravljenosti Unije, vseh držav članic ter lokalnih in regionalnih skupnosti, da se soočijo z izzivi globalizacije za Evropo in da se prepreči morebitna izguba vpliva; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da ekonomska, socialna in teritorialna kohezija prispeva k izboljšanju pripravljenosti Unije, vseh držav članic ter lokalnih in regionalnih skupnosti, da se soočijo z izzivi globalizacije za Evropo in da se prepreči morebitna izguba vpliva;

| 15. | ugotavlja, da je EZTS lahko odgovor pravnega reda Skupnosti na potrebo po institucionalizaciji teritorialnega sodelovanja v Uniji, kar pa ne posega v možnost evropskih lokalnih in regionalnih skupnosti, da svobodno izberejo druge oblike in načine, s pravno osebnostjo ali brez nje, ki pa ne bodo več delovali resnično v okviru Skupnosti, temveč bodo imeli mednarodni značaj; |
| --- | --- |

15.

ugotavlja, da je EZTS lahko odgovor pravnega reda Skupnosti na potrebo po institucionalizaciji teritorialnega sodelovanja v Uniji, kar pa ne posega v možnost evropskih lokalnih in regionalnih skupnosti, da svobodno izberejo druge oblike in načine, s pravno osebnostjo ali brez nje, ki pa ne bodo več delovali resnično v okviru Skupnosti, temveč bodo imeli mednarodni značaj;

| 16. | meni, da EZTS ponujajo tudi zanimive možnosti kot „laboratoriji“ upravljanja na več ravneh, kakor je predlagano v beli knjigi Odbora regij. Glede na prispevek, ki ga lahko zagotovi institucija EZTS pri uresničevanju ciljev Evrope 2020, meni, da bi lahko EZTS ustrezne velikosti, kot so tista, ki se ukvarjajo z makroregionalnimi dejavnostmi, podpirala sklepanje „sporazumov o partnerstvu za razvoj in naložbe“ v skladu s predlogom, ki ga je Evropska komisija predstavila v sporočilu o reviziji proračuna EU 19. oktobra 2010, in sicer kot orodja za izvajanje strategije Evropa 2020, ki pa so na žalost omejena na razmerje med Komisijo in državami članicami. |
| --- | --- |

16.

meni, da EZTS ponujajo tudi zanimive možnosti kot „laboratoriji“ upravljanja na več ravneh, kakor je predlagano v beli knjigi Odbora regij. Glede na prispevek, ki ga lahko zagotovi institucija EZTS pri uresničevanju ciljev Evrope 2020, meni, da bi lahko EZTS ustrezne velikosti, kot so tista, ki se ukvarjajo z makroregionalnimi dejavnostmi, podpirala sklepanje „sporazumov o partnerstvu za razvoj in naložbe“ v skladu s predlogom, ki ga je Evropska komisija predstavila v sporočilu o reviziji proračuna EU 19. oktobra 2010, in sicer kot orodja za izvajanje strategije Evropa 2020, ki pa so na žalost omejena na razmerje med Komisijo in državami članicami.

Dejanska uporaba Uredbe (ES) št. 1082/2006

| 17. | ugotavlja, da je realnost, s katero se soočamo – čeprav je EZTS institucija, temelječa na pravu Skupnosti in ustanovljena ad hoc za olajšanje teritorialnega sodelovanja v Uniji, in čeprav se je sprva zdelo, da bodo uredbe o skladih Skupnosti spodbudile njeno uporabo v okviru cilja evropskega teritorialnega sodelovanja – drugačna od logičnih in zaželenih pričakovanj, na podlagi katerih je zakonodajalec Skupnosti naredil pravno tako pomemben korak naprej; |
| --- | --- |

17.

ugotavlja, da je realnost, s katero se soočamo – čeprav je EZTS institucija, temelječa na pravu Skupnosti in ustanovljena ad hoc za olajšanje teritorialnega sodelovanja v Uniji, in čeprav se je sprva zdelo, da bodo uredbe o skladih Skupnosti spodbudile njeno uporabo v okviru cilja evropskega teritorialnega sodelovanja – drugačna od logičnih in zaželenih pričakovanj, na podlagi katerih je zakonodajalec Skupnosti naredil pravno tako pomemben korak naprej;

| 18. | ugotavlja, da po obsežnih predhodnih posvetovanjih s predstavniki Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije ter v okviru srečanj, ki niso vključevala samo članov Odbora, temveč tudi različne evropske regionalne organizacije in strokovnjake na tem področju, zgolj omejeno število ustanovljenih EZTS upravlja programe ali projekte teritorialnega sodelovanja, ki se sofinancirajo iz skladov Skupnosti; |
| --- | --- |

18.

ugotavlja, da po obsežnih predhodnih posvetovanjih s predstavniki Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije ter v okviru srečanj, ki niso vključevala samo članov Odbora, temveč tudi različne evropske regionalne organizacije in strokovnjake na tem področju, zgolj omejeno število ustanovljenih EZTS upravlja programe ali projekte teritorialnega sodelovanja, ki se sofinancirajo iz skladov Skupnosti;

| 19. | potrjuje, da večji del ustanovljenih EZTS izvaja druge posebne ukrepe teritorialnega sodelovanja brez finančne udeležbe Unije, kot predvideva drugi odstavek člena 7(3) Uredbe (ES) št. 1082/2006; |
| --- | --- |

19.

potrjuje, da večji del ustanovljenih EZTS izvaja druge posebne ukrepe teritorialnega sodelovanja brez finančne udeležbe Unije, kot predvideva drugi odstavek člena 7(3) Uredbe (ES) št. 1082/2006;

| 20. | meni, da je s tega vidika primerno izvesti natančno analizo vzrokov za takšno neravnovesje med pričakovanji in realnostjo ter predlagati konkretne ukrepe za odpravo teh pomanjkljivosti, ob predpostavki, da so način razmišljanja in cilji, ki so spodbudili zakonodajalca Skupnosti k ustanovitvi EZTS, zdaj še bolj utemeljeni, saj PDEU postavlja teritorialno kohezijo na enako raven kot ekonomsko in socialno kohezijo; |
| --- | --- |

20.

meni, da je s tega vidika primerno izvesti natančno analizo vzrokov za takšno neravnovesje med pričakovanji in realnostjo ter predlagati konkretne ukrepe za odpravo teh pomanjkljivosti, ob predpostavki, da so način razmišljanja in cilji, ki so spodbudili zakonodajalca Skupnosti k ustanovitvi EZTS, zdaj še bolj utemeljeni, saj PDEU postavlja teritorialno kohezijo na enako raven kot ekonomsko in socialno kohezijo;

| 21. | meni, da je lahko prispevek Odbora posebno koristen za pripravo poročila o uporabi Uredbe (ES) št. 1082/2006, ki ga mora Komisija skupaj z morebitnimi predlogi za spremembe predložiti Evropskemu parlamentu in Svetu; |
| --- | --- |

21.

meni, da je lahko prispevek Odbora posebno koristen za pripravo poročila o uporabi Uredbe (ES) št. 1082/2006, ki ga mora Komisija skupaj z morebitnimi predlogi za spremembe predložiti Evropskemu parlamentu in Svetu;

| 22. | se strinja, da je mnenje poročevalke Mercedes Bresso (CdR 308/2007 konč.), ki ga je plenarna skupščina Odbora sprejela 18. junija 2008, odlična podlaga za izvedbo natančne analize razmer, ki so do zdaj onemogočale, da bi EZTS postalo najpomembnejši instrument na podlagi prava Skupnosti, namenjen institucionalizaciji in utrditvi teritorialnega sodelovanja v Uniji; |
| --- | --- |

22.

se strinja, da je mnenje poročevalke Mercedes Bresso (CdR 308/2007 konč.), ki ga je plenarna skupščina Odbora sprejela 18. junija 2008, odlična podlaga za izvedbo natančne analize razmer, ki so do zdaj onemogočale, da bi EZTS postalo najpomembnejši instrument na podlagi prava Skupnosti, namenjen institucionalizaciji in utrditvi teritorialnega sodelovanja v Uniji;

| 23. | opozarja, da je v navedenem mnenju poročevalke ge. Bresso že poudarjeno, „da bi bil možni ukrep na ravni Skupnosti spodbujanje uporabe EZTS kot prednostnega instrumenta pri sodelovanju“ (točka 25) ter „da je za izvajanje Uredbe potrebno ustrezno usklajevanje, da bi različne pravne akte, ki jih države članice sprejmejo na podlagi Uredbe (ES) št. 1082/2006, uskladili brez ustvarjanja neskladij in ovir“ (točka 32); |
| --- | --- |

23.

opozarja, da je v navedenem mnenju poročevalke ge. Bresso že poudarjeno, „da bi bil možni ukrep na ravni Skupnosti spodbujanje uporabe EZTS kot prednostnega instrumenta pri sodelovanju“ (točka 25) ter „da je za izvajanje Uredbe potrebno ustrezno usklajevanje, da bi različne pravne akte, ki jih države članice sprejmejo na podlagi Uredbe (ES) št. 1082/2006, uskladili brez ustvarjanja neskladij in ovir“ (točka 32);

| 24. | opozarja tudi, da navedeno mnenje zahteva uvedbo spodbud, kot so „tiste, za katere bi predvideli poseben program Skupnosti, ki bi ga lahko financirali s sredstvi Evropskega sklada za regionalni razvoj in ki bi spodbujal ustanavljanje novih EZTS ali preobrazbo že obstoječih projektov sodelovanja, ki se upravljajo po konvencionalnih metodah“ (točka 48 mnenja 308/2007), in „razpis [Komisije], ki bi vključeval merilo večje učinkovitosti pri ocenjevanju projektov, predstavljenih pri ustanavljanju EZTS, in oceno trajnosti po zaključku projekta. S tem bi krepili kulturo kratko- in srednjeročnega sodelovanja, ki bi si prizadevalo najti nove oblike financiranja poleg proračunskih sredstev EU“ (točka 49); |
| --- | --- |

24.

opozarja tudi, da navedeno mnenje zahteva uvedbo spodbud, kot so „tiste, za katere bi predvideli poseben program Skupnosti, ki bi ga lahko financirali s sredstvi Evropskega sklada za regionalni razvoj in ki bi spodbujal ustanavljanje novih EZTS ali preobrazbo že obstoječih projektov sodelovanja, ki se upravljajo po konvencionalnih metodah“ (točka 48 mnenja 308/2007), in „razpis [Komisije], ki bi vključeval merilo večje učinkovitosti pri ocenjevanju projektov, predstavljenih pri ustanavljanju EZTS, in oceno trajnosti po zaključku projekta. S tem bi krepili kulturo kratko- in srednjeročnega sodelovanja, ki bi si prizadevalo najti nove oblike financiranja poleg proračunskih sredstev EU“ (točka 49);

| 25. | opozarja, da je bilo od 1. avgusta 2007 na območju Unije ustanovljenih zelo malo EZTS, če upoštevamo število evropskih lokalnih in regionalnih skupnosti, ki so med seboj že sodelovale, in ustvarjena pričakovanja; prav tako se zdi, da je malo tudi EZTS, ki so v procesu ustanavljanja, in to kljub uvedbi številnih projektov evropskega teritorialnega sodelovanja, zlasti tistih, ki se sofinancirajo iz skladov Skupnosti; |
| --- | --- |

25.

opozarja, da je bilo od 1. avgusta 2007 na območju Unije ustanovljenih zelo malo EZTS, če upoštevamo število evropskih lokalnih in regionalnih skupnosti, ki so med seboj že sodelovale, in ustvarjena pričakovanja; prav tako se zdi, da je malo tudi EZTS, ki so v procesu ustanavljanja, in to kljub uvedbi številnih projektov evropskega teritorialnega sodelovanja, zlasti tistih, ki se sofinancirajo iz skladov Skupnosti;

| 26. | ugotavlja, da nacionalne zakonodaje ovirajo EZTS pri zaposlovanju, napotitvi in vodenju zaposlenih na splošno, čeprav gre za strukture teritorialnega sodelovanja, ki bi morale imeti na voljo možnost prilagajanja na tem področju. Po drugi strani opozarja na dejstvo, da imajo zaposleni, ki delajo v neki državi za ustanovo, katere sedež je v drugi državi, velike pravne težave z vidika upokojevanja, socialnega varstva in davkov. Zato predlaga, da se v uredbi natančno določi, da velja za zaposlene pravo države, v kateri delajo, in ne države, v kateri je sedež zadevne ustanove; |
| --- | --- |

26.

ugotavlja, da nacionalne zakonodaje ovirajo EZTS pri zaposlovanju, napotitvi in vodenju zaposlenih na splošno, čeprav gre za strukture teritorialnega sodelovanja, ki bi morale imeti na voljo možnost prilagajanja na tem področju. Po drugi strani opozarja na dejstvo, da imajo zaposleni, ki delajo v neki državi za ustanovo, katere sedež je v drugi državi, velike pravne težave z vidika upokojevanja, socialnega varstva in davkov. Zato predlaga, da se v uredbi natančno določi, da velja za zaposlene pravo države, v kateri delajo, in ne države, v kateri je sedež zadevne ustanove;

| 27. | pri tem poudarja, da ima EZTS kot instrument za organizacijo teritorialnega sodelovanja prostovoljni značaj. Zato mora določitev najprimernejših postopkov za teritorialno sodelovanje še naprej ostati v pristojnosti lokalnih in regionalnih oblasti. |
| --- | --- |

27.

pri tem poudarja, da ima EZTS kot instrument za organizacijo teritorialnega sodelovanja prostovoljni značaj. Zato mora določitev najprimernejših postopkov za teritorialno sodelovanje še naprej ostati v pristojnosti lokalnih in regionalnih oblasti.

Večja uporaba EZTS

| 28. | iz prejetih informacij sklepa, da lahko razloge za zagonske težave EZTS kot institucije na podlagi pravnega reda Skupnosti razvrstimo v tri kategorije, in sicer v pravno-materialne, pravno-postopkovne in finančno-gospodarske; |
| --- | --- |

28.

iz prejetih informacij sklepa, da lahko razloge za zagonske težave EZTS kot institucije na podlagi pravnega reda Skupnosti razvrstimo v tri kategorije, in sicer v pravno-materialne, pravno-postopkovne in finančno-gospodarske;

| 29. | meni, da je na podlagi študij in poročil, objavljenih o EZTS, tako tistih, ki jih je naročil Odbor regij, kot tudi tistih, ki jih je pripravila znanstvena skupnost, malo verjetno, da bi bil izvor težav v nejasnem pravnem statusu te institucije – na primer dejstvu, da ni bila jasno uvrščena v kategorijo subjektov javnega ali zasebnega prava; |
| --- | --- |

29.

meni, da je na podlagi študij in poročil, objavljenih o EZTS, tako tistih, ki jih je naročil Odbor regij, kot tudi tistih, ki jih je pripravila znanstvena skupnost, malo verjetno, da bi bil izvor težav v nejasnem pravnem statusu te institucije – na primer dejstvu, da ni bila jasno uvrščena v kategorijo subjektov javnega ali zasebnega prava;

| 30. | ugotavlja, da večina znamenj kaže na to, da so dejanske pravne ovire postopkovnega značaja, saj izvajanje Uredbe (ES) št. 1082/2006 ni usklajeno, niti avtonomno, med državami članicami, niti s pomočjo organa Skupnosti; |
| --- | --- |

30.

ugotavlja, da večina znamenj kaže na to, da so dejanske pravne ovire postopkovnega značaja, saj izvajanje Uredbe (ES) št. 1082/2006 ni usklajeno, niti avtonomno, med državami članicami, niti s pomočjo organa Skupnosti;

| 31. | meni, da je s tega vidika nujno, da določen organ Skupnosti predhodno opredeli instrumente za prenos Uredbe (ES) št. 1082/2006 v nacionalno zakonodajo, tudi če taki instrumenti ne bi bili zavezujoči; |
| --- | --- |

31.

meni, da je s tega vidika nujno, da določen organ Skupnosti predhodno opredeli instrumente za prenos Uredbe (ES) št. 1082/2006 v nacionalno zakonodajo, tudi če taki instrumenti ne bi bili zavezujoči;

| 32. | podpira zamisel, da Evropska komisija v svojem predlogu o reviziji Uredbe predlaga praktične postopkovne ukrepe, ki bodo prispevali k skrajšanju zdajšnjih dolgotrajnih postopkov obravnave; teh ni mogoče vedno obravnavati tako, da se molk pristojnega organa razume kot strinjanje, zlasti ker se število držav, katerih lokalne in regionalne skupnosti sodelujejo v EZTS, povečuje: tretji subjekti, kot so kreditne institucije, pogodbeni partnerji in delavci, namreč zahtevajo večjo pravno varnost; |
| --- | --- |

32.

podpira zamisel, da Evropska komisija v svojem predlogu o reviziji Uredbe predlaga praktične postopkovne ukrepe, ki bodo prispevali k skrajšanju zdajšnjih dolgotrajnih postopkov obravnave; teh ni mogoče vedno obravnavati tako, da se molk pristojnega organa razume kot strinjanje, zlasti ker se število držav, katerih lokalne in regionalne skupnosti sodelujejo v EZTS, povečuje: tretji subjekti, kot so kreditne institucije, pogodbeni partnerji in delavci, namreč zahtevajo večjo pravno varnost;

| 33. | poudarja, da morajo ti postopkovni ukrepi vključevati tudi organizacijo skupnega srečanja vseh lokalnih in regionalnih skupnosti, ki sodelujejo v EZTS, in vseh nacionalnih organov za izdajo dovoljenj, da se prepreči neskončno kroženje osnutkov sporazumov in statutov, ki se zaradi izoliranih in nepovezanih dogodkov stalno spreminjajo; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da morajo ti postopkovni ukrepi vključevati tudi organizacijo skupnega srečanja vseh lokalnih in regionalnih skupnosti, ki sodelujejo v EZTS, in vseh nacionalnih organov za izdajo dovoljenj, da se prepreči neskončno kroženje osnutkov sporazumov in statutov, ki se zaradi izoliranih in nepovezanih dogodkov stalno spreminjajo;

| 34. | se poleg tega zavzema za to, da se v tesnem sodelovanju z Evropsko komisijo in z uporabo platforme, ki je bila v OR ustanovljena za spremljanje EZTS, razvijejo in oblikujejo primeri najboljše prakse EZTS, ki bodo na poseben način upoštevali cilje kohezijske politike, strategije Evropa 2020 in makroregionalnih strategij; |
| --- | --- |

34.

se poleg tega zavzema za to, da se v tesnem sodelovanju z Evropsko komisijo in z uporabo platforme, ki je bila v OR ustanovljena za spremljanje EZTS, razvijejo in oblikujejo primeri najboljše prakse EZTS, ki bodo na poseben način upoštevali cilje kohezijske politike, strategije Evropa 2020 in makroregionalnih strategij;

| 35. | zato poudarja, da je treba vsa ustrezna nacionalna dovoljenja predlagati skupaj v enotnem aktu, ki bo rezultat usklajenega, skupnega in neposrednega ter zelo tesnega dialoga, vodenega sočasno z vsemi pobudniki EZTS, ne da bi to na kakršen koli način omejevalo dejansko diskrecijsko pravico nacionalnih organov in ne glede na poznejše formalnosti, ki so potrebne za izdajo nacionalnega dovoljenja; |
| --- | --- |

35.

zato poudarja, da je treba vsa ustrezna nacionalna dovoljenja predlagati skupaj v enotnem aktu, ki bo rezultat usklajenega, skupnega in neposrednega ter zelo tesnega dialoga, vodenega sočasno z vsemi pobudniki EZTS, ne da bi to na kakršen koli način omejevalo dejansko diskrecijsko pravico nacionalnih organov in ne glede na poznejše formalnosti, ki so potrebne za izdajo nacionalnega dovoljenja;

| 36. | želi izkoristiti priložnost in poudariti, da bi lahko to skupno srečanje vseh pobudnikov EZTS in nacionalnih organov za izdajo dovoljenj ne samo drastično zmanjšalo kroženje dokumentov in skrajšalo trajanje postopkov, temveč bi omogočilo tudi uporabo domiselnih rešitev za premagovanje ponavljajočih se težav obstoječih EZTS v zvezi z osebjem in davčno ureditvijo, saj bo sistem pravnih virov, predviden v členu 2(1) Uredbe (ES) št. 1082/2006, omogočil izvedbo nekaterih prilagoditev sporazuma in statutov posameznih EZTS; |
| --- | --- |

36.

želi izkoristiti priložnost in poudariti, da bi lahko to skupno srečanje vseh pobudnikov EZTS in nacionalnih organov za izdajo dovoljenj ne samo drastično zmanjšalo kroženje dokumentov in skrajšalo trajanje postopkov, temveč bi omogočilo tudi uporabo domiselnih rešitev za premagovanje ponavljajočih se težav obstoječih EZTS v zvezi z osebjem in davčno ureditvijo, saj bo sistem pravnih virov, predviden v členu 2(1) Uredbe (ES) št. 1082/2006, omogočil izvedbo nekaterih prilagoditev sporazuma in statutov posameznih EZTS;

| 37. | poudarja pomen, ki ga lahko ima prostovoljno zaprosilo za predhodno pravno-tehnično mnenje o popolni uskladitvi osnutka sporazuma in statutov vsakega predlaganega EZTS z Uredbo (ES) št. 1082/2006. Takšno mnenje ne bi bilo zavezujoče, bilo bi v skladu s pravnim redom Skupnosti, pripravila pa bi ga skupina pravnih strokovnjakov, ki bi jih imenoval Odbor regij. Namesto predhodnega pravno-tehničnega mnenja bi predlagatelji EZTS lahko – ponovno na prostovoljni osnovi – pravne strokovnjake zadolžili za spremljanje zgoraj opisanega tesnega in skupnega dialoga ter postopka za pripravo pravnega in tehničnega okvira EZTS; |
| --- | --- |

37.

poudarja pomen, ki ga lahko ima prostovoljno zaprosilo za predhodno pravno-tehnično mnenje o popolni uskladitvi osnutka sporazuma in statutov vsakega predlaganega EZTS z Uredbo (ES) št. 1082/2006. Takšno mnenje ne bi bilo zavezujoče, bilo bi v skladu s pravnim redom Skupnosti, pripravila pa bi ga skupina pravnih strokovnjakov, ki bi jih imenoval Odbor regij. Namesto predhodnega pravno-tehničnega mnenja bi predlagatelji EZTS lahko – ponovno na prostovoljni osnovi – pravne strokovnjake zadolžili za spremljanje zgoraj opisanega tesnega in skupnega dialoga ter postopka za pripravo pravnega in tehničnega okvira EZTS;

| 38. | priporoča poenostavljeni postopek za vsako spremembo sporazumov in statutov, kar zadeva partnerstvo, proračun, pridružitev partnerja, včlanitev pridruženega partnerja (glej delovanje) ter ključ za porazdelitev članov ali sedežev. Ta poenostavljeni postopek bi lahko imel obliko soglasne odločitve EZTS, ki bi ji lahko nasprotovale le zadevne nacionalne oblasti; |
| --- | --- |

38.

priporoča poenostavljeni postopek za vsako spremembo sporazumov in statutov, kar zadeva partnerstvo, proračun, pridružitev partnerja, včlanitev pridruženega partnerja (glej delovanje) ter ključ za porazdelitev članov ali sedežev. Ta poenostavljeni postopek bi lahko imel obliko soglasne odločitve EZTS, ki bi ji lahko nasprotovale le zadevne nacionalne oblasti;

| 39. | predlaga, da se spodbudi in z določeno previdnostjo tudi omogoči, da bi v EZTS sodelovali ali bili udeleženi zasebni (ali polzasebni) subjekti. Zaradi nalog, ki jih opravljajo, bi ti subjekti prispevali k razvoju dejavnosti in izvajanju ciljev EZTS – pri tem gre lahko za podjetja, ki opravljajo storitve splošnega gospodarskega pomena na podlagi koncesije za opravljanje javne službe ali v okviru javno-zasebnega partnerstva. Vsekakor je treba zagotoviti, da sodelovanje zasebnih (ali polzasebnih) subjektov ni v nasprotju z načeli preglednosti, enakih možnosti in nediskriminacije, zlasti pri javnem naročanju in zaposlovanju; |
| --- | --- |

39.

predlaga, da se spodbudi in z določeno previdnostjo tudi omogoči, da bi v EZTS sodelovali ali bili udeleženi zasebni (ali polzasebni) subjekti. Zaradi nalog, ki jih opravljajo, bi ti subjekti prispevali k razvoju dejavnosti in izvajanju ciljev EZTS – pri tem gre lahko za podjetja, ki opravljajo storitve splošnega gospodarskega pomena na podlagi koncesije za opravljanje javne službe ali v okviru javno-zasebnega partnerstva. Vsekakor je treba zagotoviti, da sodelovanje zasebnih (ali polzasebnih) subjektov ni v nasprotju z načeli preglednosti, enakih možnosti in nediskriminacije, zlasti pri javnem naročanju in zaposlovanju;

| 40. | poudarja, da je treba povečati javno prepoznavnost sporazumov in statutov obstoječih EZTS po vsej Evropi tako, da se njihova vsebina v celoti objavi v seriji C Uradnega lista Evropske unije, kar bi povečalo pravno varnost tretjih subjektov v celotni Uniji ter prispevalo k boljši seznanjenosti z novo institucijo; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da je treba povečati javno prepoznavnost sporazumov in statutov obstoječih EZTS po vsej Evropi tako, da se njihova vsebina v celoti objavi v seriji C Uradnega lista Evropske unije, kar bi povečalo pravno varnost tretjih subjektov v celotni Uniji ter prispevalo k boljši seznanjenosti z novo institucijo;

| 41. | hkrati priporoča, da Evropska komisija dodatno obravnava normativno izvajanje svoje uredbe (ES), da se pojasnijo nenatančni pravni pojmi, zapolnijo vrzeli ter vzpostavi jasnejša povezava nasploh med kohezijo na regionalni in/ali lokalni ravni ter možno uvedbo EZTS in da se pri tem poudari prostovoljni značaj EZTS; |
| --- | --- |

41.

hkrati priporoča, da Evropska komisija dodatno obravnava normativno izvajanje svoje uredbe (ES), da se pojasnijo nenatančni pravni pojmi, zapolnijo vrzeli ter vzpostavi jasnejša povezava nasploh med kohezijo na regionalni in/ali lokalni ravni ter možno uvedbo EZTS in da se pri tem poudari prostovoljni značaj EZTS;

| 42. | meni, da je treba opozoriti oblasti, ki vodijo programe, in v prihodnji reviziji Uredbe o EZTS (ES) št. 1082/2006 jasno navesti, da EZTS, ki sodelujejo v okviru teh pobud, razpisov in programov Skupnosti, nikoli ni dopustno diskriminirati, zlasti zato, ker obstoj EZTS priča o resnično trajnem evropskem partnerstvu in ker so izpolnjene običajne zahteve glede nadnacionalnosti; |
| --- | --- |

42.

meni, da je treba opozoriti oblasti, ki vodijo programe, in v prihodnji reviziji Uredbe o EZTS (ES) št. 1082/2006 jasno navesti, da EZTS, ki sodelujejo v okviru teh pobud, razpisov in programov Skupnosti, nikoli ni dopustno diskriminirati, zlasti zato, ker obstoj EZTS priča o resnično trajnem evropskem partnerstvu in ker so izpolnjene običajne zahteve glede nadnacionalnosti;

| 43. | obžaluje, da še vedno prevladujejo zastareli modeli, kot so podpisovanje netipičnih sporazumov in pristop vodje projekta/številni drugi sodelujoči, pri tem se ustvarja vtis, da gre za dejansko skupino, ki se mora pogosto lotevati zapletenih pravnih manevrov za nakazilo predujmov, izterjavo dolgov in pripravo potrebnih dokazil, čeprav so vsi ti administrativni stroški in stroški upravljanja zajeti v stroških projektov; |
| --- | --- |

43.

obžaluje, da še vedno prevladujejo zastareli modeli, kot so podpisovanje netipičnih sporazumov in pristop vodje projekta/številni drugi sodelujoči, pri tem se ustvarja vtis, da gre za dejansko skupino, ki se mora pogosto lotevati zapletenih pravnih manevrov za nakazilo predujmov, izterjavo dolgov in pripravo potrebnih dokazil, čeprav so vsi ti administrativni stroški in stroški upravljanja zajeti v stroških projektov;

| 44. | močno priporoča, da se upoštevajo priporočila iz prej omenjenega mnenja poročevalke ge. Bresso, zlasti tista iz točk 48 in 49, v skladu s katerimi morajo pobudniki EZTS po potrebi nuditi jamstva za to, da bo po izteku sofinanciranja EU oblikovano samostojno središče evropskega sodelovanja, s čimer bodo brez povečevanja skupnih javnih izdatkov Skupnosti zagotovljene kar največja učinkovitost upravljanja, večja gospodarska učinkovitost ter večja teritorialna kohezija in povezanost Evrope; |
| --- | --- |

44.

močno priporoča, da se upoštevajo priporočila iz prej omenjenega mnenja poročevalke ge. Bresso, zlasti tista iz točk 48 in 49, v skladu s katerimi morajo pobudniki EZTS po potrebi nuditi jamstva za to, da bo po izteku sofinanciranja EU oblikovano samostojno središče evropskega sodelovanja, s čimer bodo brez povečevanja skupnih javnih izdatkov Skupnosti zagotovljene kar največja učinkovitost upravljanja, večja gospodarska učinkovitost ter večja teritorialna kohezija in povezanost Evrope;

| 45. | poziva, naj se opusti merilo razdalje (150 km), ki se uporablja pri razvrščanju otokov in najbolj oddaljenih regij kot obmejnih regij, upravičenih do financiranja iz programov čezmejnega sodelovanja v okviru cilja teritorialnega sodelovanja kohezijske politike ali v okviru evropske sosedske politike in v okviru akcijskega načrta za razširjeno sosedstvo; |
| --- | --- |

45.

poziva, naj se opusti merilo razdalje (150 km), ki se uporablja pri razvrščanju otokov in najbolj oddaljenih regij kot obmejnih regij, upravičenih do financiranja iz programov čezmejnega sodelovanja v okviru cilja teritorialnega sodelovanja kohezijske politike ali v okviru evropske sosedske politike in v okviru akcijskega načrta za razširjeno sosedstvo;

| 46. | poziva, naj se spremenijo določbe Uredbe (ES) št. 1082/2006 o sodelovanju lokalnih in regionalnih skupnosti tretjih držav. Zlasti predlaga, da se predvidi možnost ustanavljanja dvostranskih EZTS med skupnostjo iz države članice EU in skupnostjo iz tretje države, pri čemer je tretja država bodisi vključena v predpristopna pogajanja, bodisi je del Evropskega gospodarskega prostora ali pa sodeluje v sosedski politiki EU ali politikah razširjenega sosedstva; poleg tega poziva, da se na temelju mednarodnega prava sprejmejo ustrezne nove evropske določbe, ki so nujne zato, da bodo lokalne in regionalne skupnosti tretjih držav lahko kot polnopravne članice sodelovale v EZTS, vključno s tistimi, ki vzdržujejo z Unijo posebne odnose; |
| --- | --- |

46.

poziva, naj se spremenijo določbe Uredbe (ES) št. 1082/2006 o sodelovanju lokalnih in regionalnih skupnosti tretjih držav. Zlasti predlaga, da se predvidi možnost ustanavljanja dvostranskih EZTS med skupnostjo iz države članice EU in skupnostjo iz tretje države, pri čemer je tretja država bodisi vključena v predpristopna pogajanja, bodisi je del Evropskega gospodarskega prostora ali pa sodeluje v sosedski politiki EU ali politikah razširjenega sosedstva; poleg tega poziva, da se na temelju mednarodnega prava sprejmejo ustrezne nove evropske določbe, ki so nujne zato, da bodo lokalne in regionalne skupnosti tretjih držav lahko kot polnopravne članice sodelovale v EZTS, vključno s tistimi, ki vzdržujejo z Unijo posebne odnose;

| 47. | opozarja, da je ustrezen postopek za lažje sodelovanje lokalnih in regionalnih skupnosti tretjih držav v EZTS lahko sklenitev mednarodnih sporazumov med Unijo in temi tretjimi državami, kakor je navedeno v določbah iz naslova V petega dela PDEU; |
| --- | --- |

47.

opozarja, da je ustrezen postopek za lažje sodelovanje lokalnih in regionalnih skupnosti tretjih držav v EZTS lahko sklenitev mednarodnih sporazumov med Unijo in temi tretjimi državami, kakor je navedeno v določbah iz naslova V petega dela PDEU;

| 48. | meni, da bo Unija s temi ukrepi okrepila tudi notranjo skladnost in trdnost ter bo tako bolje pripravljena na soočanje s prihodnjimi zunanjimi izzivi, zlasti z vedno večjo konkurenco na mednarodnih trgih blaga in storitev, na katerih imajo države v vzponu še vedno manjše strukturne stroške in večje konkurenčne prednosti, saj se ne soočajo s tako intenzivnim in pospešenim procesom splošnega staranja prebivalstva in zmanjševanja števila delovno aktivnega prebivalstva. |
| --- | --- |

48.

meni, da bo Unija s temi ukrepi okrepila tudi notranjo skladnost in trdnost ter bo tako bolje pripravljena na soočanje s prihodnjimi zunanjimi izzivi, zlasti z vedno večjo konkurenco na mednarodnih trgih blaga in storitev, na katerih imajo države v vzponu še vedno manjše strukturne stroške in večje konkurenčne prednosti, saj se ne soočajo s tako intenzivnim in pospešenim procesom splošnega staranja prebivalstva in zmanjševanja števila delovno aktivnega prebivalstva.

Dodana vrednost Odbora regij k oblikovanju EZTS

| 49. | je prepričan, da ima Odbor regij pomembno vlogo pri spodbujanju, svetovanju in seznanjanju z EZTS, zato si mora še naprej prizadevati za spodbujanje EZTS kot institucije ter se zavzemati za evropsko mrežo, ki bo vključevala strokovnjake in politične predstavnike, med drugim pa tudi medinstitucionalni forum; |
| --- | --- |

49.

je prepričan, da ima Odbor regij pomembno vlogo pri spodbujanju, svetovanju in seznanjanju z EZTS, zato si mora še naprej prizadevati za spodbujanje EZTS kot institucije ter se zavzemati za evropsko mrežo, ki bo vključevala strokovnjake in politične predstavnike, med drugim pa tudi medinstitucionalni forum;

| 50. | pozdravlja sklep predsedstva OR z dne 26. januarja 2011, da se v Odboru regij ustanovi platforma za EZTS, v okviru katere bi bilo mogoče stalno ocenjevati izvajanje Uredbe (ES) št. 1082/2006 ter razvoj EZTS v praksi, vse to kot del priprav na nove razmere po 1. januarju 2014. |
| --- | --- |

50.

pozdravlja sklep predsedstva OR z dne 26. januarja 2011, da se v Odboru regij ustanovi platforma za EZTS, v okviru katere bi bilo mogoče stalno ocenjevati izvajanje Uredbe (ES) št. 1082/2006 ter razvoj EZTS v praksi, vse to kot del priprav na nove razmere po 1. januarju 2014.

V Bruslju, 27. januarja 2011

Predsednica Odbora regij

Mercedes BRESSO

---

(1)  Uredba (ES) št. 1082/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o ustanovitvi evropskega združenja za teritorialno sodelovanje (EZTS) (UL L 210, 31.7.2006).

1

(2)  Uredba (ES) št. 1080/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1783/1999 (UL L 210, 31.7.2006).

2

(3)  Uredba Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1260/1999 (UL L 210, 31.7.2006).

3

---

| 2.4.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 104/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 104/13

---

Mnenje Odbora regij – Evropa, prva svetovna turistična destinacija: Nov okvir evropske turistične politike

2011/C 104/03

ODBOR REGIJ

| — | pozdravlja namero Komisije, da usklajeno in celostno obravnava turistično politiko in jo poveže z ostalimi političnimi področji, kot so promet, kmetijstvo, varstvo okolja, informacijske in komunikacijske tehnologije, socialna politika, kultura itd; |
| --- | --- |

—

pozdravlja namero Komisije, da usklajeno in celostno obravnava turistično politiko in jo poveže z ostalimi političnimi področji, kot so promet, kmetijstvo, varstvo okolja, informacijske in komunikacijske tehnologije, socialna politika, kultura itd;

| — | poudarja pomembno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri trajnostnem upravljanju turističnih destinacij. Pobude lokalnih in regionalnih oblasti ter evropskih regionalnih mrež so pionirske, kar zadeva razvoj modelov trajnostnega turizma; njihove izkušnje in znanje je treba v celoti izkoristiti s spodbujanjem lokalnega in regionalnega sodelovanja v celotni EU. Zato Odbor pozdravlja pristop Komisije, ki turizem vključuje v različne evropske politike; |
| --- | --- |

—

poudarja pomembno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri trajnostnem upravljanju turističnih destinacij. Pobude lokalnih in regionalnih oblasti ter evropskih regionalnih mrež so pionirske, kar zadeva razvoj modelov trajnostnega turizma; njihove izkušnje in znanje je treba v celoti izkoristiti s spodbujanjem lokalnega in regionalnega sodelovanja v celotni EU. Zato Odbor pozdravlja pristop Komisije, ki turizem vključuje v različne evropske politike;

| — | pozdravlja namen Komisije, da izvaja aktivno politiko za spodbujanje konkurenčnosti in trajnostnega razvoja. Izzivi, s katerimi se srečuje evropski turistični sektor, ponazarjajo pomen predvidevanja sprememb in pravočasnega odgovora na vse večjo konkurenčnost sektorja, ki se stalno spreminja; |
| --- | --- |

—

pozdravlja namen Komisije, da izvaja aktivno politiko za spodbujanje konkurenčnosti in trajnostnega razvoja. Izzivi, s katerimi se srečuje evropski turistični sektor, ponazarjajo pomen predvidevanja sprememb in pravočasnega odgovora na vse večjo konkurenčnost sektorja, ki se stalno spreminja;

| — | se seznanja z uvedbo oznake evropske dediščine in evropske blagovne znamke „kakovostni turizem“, s čimer naj bi destinacije spodbujali k trajnostnemu ravnanju, kar bo prispevalo h krepitvi podobe Evrope kot visokokakovostne turistične destinacije. Kljub temu meni, da je treba natančneje preučiti in določiti dodano vrednost te znamke, za njeno podeljevanje pa so nujna stroga merila, da bi ohranili njen poseben pomen; |
| --- | --- |

—

se seznanja z uvedbo oznake evropske dediščine in evropske blagovne znamke „kakovostni turizem“, s čimer naj bi destinacije spodbujali k trajnostnemu ravnanju, kar bo prispevalo h krepitvi podobe Evrope kot visokokakovostne turistične destinacije. Kljub temu meni, da je treba natančneje preučiti in določiti dodano vrednost te znamke, za njeno podeljevanje pa so nujna stroga merila, da bi ohranili njen poseben pomen;

| — | z zaskrbljenostjo gleda na morebitni vpliv nekaterih strukturnih problemov, kot so podnebne spremembe ter nezadostni vodni in energetski viri v evropskih turističnih destinacijah, zlasti na otokih in v najbolj oddaljenih regijah. Meni, da se lahko ti problemi rešijo le, če se veliko bolj spodbuja trajnostni vidik v razvoju turistične strategije teh regij. Učinke podnebnih sprememb bi bilo treba preprečiti z zaščito in obnavljanjem naravnih območij ter z vključevanjem turizma v celostno upravljanje obalnih območij. |
| --- | --- |

—

z zaskrbljenostjo gleda na morebitni vpliv nekaterih strukturnih problemov, kot so podnebne spremembe ter nezadostni vodni in energetski viri v evropskih turističnih destinacijah, zlasti na otokih in v najbolj oddaljenih regijah. Meni, da se lahko ti problemi rešijo le, če se veliko bolj spodbuja trajnostni vidik v razvoju turistične strategije teh regij. Učinke podnebnih sprememb bi bilo treba preprečiti z zaščito in obnavljanjem naravnih območij ter z vključevanjem turizma v celostno upravljanje obalnih območij.

| Poročevalec | : | Ramón Luis Valcárcel Siso (ES/EPP), predsednik avtonomne skupnosti Murcia |
| --- | --- | --- |
| Referenčni dokument | : | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Evropa, prva svetovna turistična destinacija – nov okvir evropske turistične politike |

Poročevalec

:

Ramón Luis Valcárcel Siso (ES/EPP), predsednik avtonomne skupnosti Murcia

Referenčni dokument

:

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Evropa, prva svetovna turistična destinacija – nov okvir evropske turistične politike

I.   SPLOŠNE UGOTOVITVE

| 1. | Vse večji pomen turizma za evropsko gospodarstvo je razviden iz njegovega prispevka k BDP in sposobnosti za ustvarjanje več delovnih mest kot v drugih sektorjih. Evropska komisija v svojem sporočilu (1) navaja, da evropska turistična industrija neposredno zaposluje več kot 5 % celotne delovne sile v EU in ustvarja približno 5 % BDP EU (2), zlasti v nekaterih evropskih regijah. Čeprav Evropa s približno 40 % turističnih obiskov (3) ostaja prva turistična destinacija na svetu, je turistična dejavnost v letu 2009 zabeležila upad za približno 5,6 % (4). |
| --- | --- |

1.

Vse večji pomen turizma za evropsko gospodarstvo je razviden iz njegovega prispevka k BDP in sposobnosti za ustvarjanje več delovnih mest kot v drugih sektorjih. Evropska komisija v svojem sporočilu (1) navaja, da evropska turistična industrija neposredno zaposluje več kot 5 % celotne delovne sile v EU in ustvarja približno 5 % BDP EU (2), zlasti v nekaterih evropskih regijah. Čeprav Evropa s približno 40 % turističnih obiskov (3) ostaja prva turistična destinacija na svetu, je turistična dejavnost v letu 2009 zabeležila upad za približno 5,6 % (4).

| 2. | Turistična dejavnost v Evropi se srečuje s številnimi izzivi, kot so svetovna gospodarska kriza, večja konkurenčnost drugih destinacij, posledice podnebnih sprememb in sezonska narava dejavnosti. Drugi dejavniki, kot so demografske spremembe v Evropi, večja raznolikost turistične ponudbe in vse večji vpliv IKT, so možnosti, ki bi jih bilo treba preučiti skupaj z lokalnimi in regionalnimi oblastmi. |
| --- | --- |

2.

Turistična dejavnost v Evropi se srečuje s številnimi izzivi, kot so svetovna gospodarska kriza, večja konkurenčnost drugih destinacij, posledice podnebnih sprememb in sezonska narava dejavnosti. Drugi dejavniki, kot so demografske spremembe v Evropi, večja raznolikost turistične ponudbe in vse večji vpliv IKT, so možnosti, ki bi jih bilo treba preučiti skupaj z lokalnimi in regionalnimi oblastmi.

| 3. | Spreminjajo se tudi navade turistov (vse več ljudi si samih organizira potovanje, vse bolj se uporablja internet, vse več je nizkocenovnih potovanj, narašča tudi povpraševanje po trajnostnem turizmu ...). Zato so nekateri dejavniki, ki še pred nekaj leti ne bi bili tako odločilni, danes odločilnega pomena: visoka kakovost, trajnostna narava, neprestane inovacije, usposabljanje itd. |
| --- | --- |

3.

Spreminjajo se tudi navade turistov (vse več ljudi si samih organizira potovanje, vse bolj se uporablja internet, vse več je nizkocenovnih potovanj, narašča tudi povpraševanje po trajnostnem turizmu ...). Zato so nekateri dejavniki, ki še pred nekaj leti ne bi bili tako odločilni, danes odločilnega pomena: visoka kakovost, trajnostna narava, neprestane inovacije, usposabljanje itd.

| 4. | V zvezi s tem je treba poudariti ogromen potencial za rast evropskega turizma in tesno povezavo z regionalno upravno, socialno-ekonomsko in logistično strukturo, predvsem kar zadeva spremembe v prometnem sektorju in zlasti boljše povezave s turističnimi destinacijami, razvoj regionalnih letališč in spodbujanje pomorskih povezav, s čimer bi spodbudili bolj pogosto uporabo večmodalnih oblik prometa in zagotovili trajnosten promet. Posebno pozornost je treba nameniti posebnemu položaju otokov in regij na skrajnem obrobju, ki so povsem odvisne od letalskega in pomorskega prometa, storitveni sektor, ki je povezan s turizmom, pa za številne od teh regij predstavlja glavni vir bogastva in gospodarske dejavnosti. Konkurenčna prednost Evrope je velika: ne gre samo za raznolikost pokrajine, temveč je tudi veliko priložnosti za razvoj turizma zaradi dediščine (kulturne, gastronomske, verske, športne itd.). Prav tako obstaja potencial za rast v pomembnem delu turizma, ki je povezan s prireditvami, kongresi in službenimi potovanji.
  Vrednost, ki jo ima neko ozemlje z vidika dediščine, postaja strateški dejavnik za njegov razvoj in Evropa je pri tem zelo bogata, saj je veliko območij v Evropi, ki imajo bodisi ogromen turistični potencial, čeprav so se šele komaj začela razvijati na področju turizma, bodisi imajo zelo razvit turizem. Posebno pozornost je treba nameniti območjem, ki so svojo gospodarsko dejavnost usmerila k turizmu in se morajo kljub temu, da so že znane in uveljavljene turistične destinacije, prestrukturirati in prenoviti, da bi z vidika kakovosti in inovativnosti lahko tekmovala z vse močnejšo svetovno konkurenco držav v razvoju. Usmeritev na tržne segmente, ki jih predstavljajo starejši in invalidi, bo zahtevala prilagoditve in odpravo ovir v destinacijah. |
| --- | --- |

4.

V zvezi s tem je treba poudariti ogromen potencial za rast evropskega turizma in tesno povezavo z regionalno upravno, socialno-ekonomsko in logistično strukturo, predvsem kar zadeva spremembe v prometnem sektorju in zlasti boljše povezave s turističnimi destinacijami, razvoj regionalnih letališč in spodbujanje pomorskih povezav, s čimer bi spodbudili bolj pogosto uporabo večmodalnih oblik prometa in zagotovili trajnosten promet. Posebno pozornost je treba nameniti posebnemu položaju otokov in regij na skrajnem obrobju, ki so povsem odvisne od letalskega in pomorskega prometa, storitveni sektor, ki je povezan s turizmom, pa za številne od teh regij predstavlja glavni vir bogastva in gospodarske dejavnosti. Konkurenčna prednost Evrope je velika: ne gre samo za raznolikost pokrajine, temveč je tudi veliko priložnosti za razvoj turizma zaradi dediščine (kulturne, gastronomske, verske, športne itd.). Prav tako obstaja potencial za rast v pomembnem delu turizma, ki je povezan s prireditvami, kongresi in službenimi potovanji.

Vrednost, ki jo ima neko ozemlje z vidika dediščine, postaja strateški dejavnik za njegov razvoj in Evropa je pri tem zelo bogata, saj je veliko območij v Evropi, ki imajo bodisi ogromen turistični potencial, čeprav so se šele komaj začela razvijati na področju turizma, bodisi imajo zelo razvit turizem. Posebno pozornost je treba nameniti območjem, ki so svojo gospodarsko dejavnost usmerila k turizmu in se morajo kljub temu, da so že znane in uveljavljene turistične destinacije, prestrukturirati in prenoviti, da bi z vidika kakovosti in inovativnosti lahko tekmovala z vse močnejšo svetovno konkurenco držav v razvoju. Usmeritev na tržne segmente, ki jih predstavljajo starejši in invalidi, bo zahtevala prilagoditve in odpravo ovir v destinacijah.

| 5. | Z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe se ponuja priložnost za večjo konkurenčnost evropskega turizma, ki bi tako prispeval k novi strategiji Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast, zlasti z vodilno pobudo „Industrijska politika za dobo globalizacije“. |
| --- | --- |

5.

Z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe se ponuja priložnost za večjo konkurenčnost evropskega turizma, ki bi tako prispeval k novi strategiji Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast, zlasti z vodilno pobudo „Industrijska politika za dobo globalizacije“.

| 6. | Turizem je pomemben, za številne evropske regije pa celo glavni vir dohodka in delovnih mest ter je za številne med njimi življenjskega pomena, saj je pomemben dejavnik za njihovo večjo konkurenčnost. Zato bi imeli ukrepi evropske politike na področju turizma precejšen vpliv na razvoj številnih regij, saj turistična industrija spodbuja druge gospodarske panoge v regiji in je obenem z njimi v vzajemnih odnosih. Evropsko turistično politiko je treba zato razvijati skupaj z evropsko naložbeno politiko za spodbujanje teritorialnega in socialno-ekonomskega razvoja, da bi zainteresiranim regijam dali na voljo vse možnosti za oblikovanje strategije trajnostne konkurenčnosti. |
| --- | --- |

6.

Turizem je pomemben, za številne evropske regije pa celo glavni vir dohodka in delovnih mest ter je za številne med njimi življenjskega pomena, saj je pomemben dejavnik za njihovo večjo konkurenčnost. Zato bi imeli ukrepi evropske politike na področju turizma precejšen vpliv na razvoj številnih regij, saj turistična industrija spodbuja druge gospodarske panoge v regiji in je obenem z njimi v vzajemnih odnosih. Evropsko turistično politiko je treba zato razvijati skupaj z evropsko naložbeno politiko za spodbujanje teritorialnega in socialno-ekonomskega razvoja, da bi zainteresiranim regijam dali na voljo vse možnosti za oblikovanje strategije trajnostne konkurenčnosti.

| 7. | Lizbonska pogodba je poleg ekonomske in socialne kohezijo med cilje Unije uvedla še teritorialno kohezijo, s čimer je predvideno, da se posebna pozornost namenja podeželju, območjem, ki jih je prizadela industrijska tranzicija, in regijam, ki so hudo in stalno prizadete zaradi neugodnih naravnih ali demografskih razmer, kot so najsevernejše regije z zelo nizko gostoto prebivalstva, ter otoške, čezmejne in gorske regije. Poleg tega je v členu 349 upoštevan tudi posebni položaj najbolj oddaljenih regij. Pri pripravi evropskega okvira za turizem je treba torej upoštevati tudi posebnosti teh območij. |
| --- | --- |

7.

Lizbonska pogodba je poleg ekonomske in socialne kohezijo med cilje Unije uvedla še teritorialno kohezijo, s čimer je predvideno, da se posebna pozornost namenja podeželju, območjem, ki jih je prizadela industrijska tranzicija, in regijam, ki so hudo in stalno prizadete zaradi neugodnih naravnih ali demografskih razmer, kot so najsevernejše regije z zelo nizko gostoto prebivalstva, ter otoške, čezmejne in gorske regije. Poleg tega je v členu 349 upoštevan tudi posebni položaj najbolj oddaljenih regij. Pri pripravi evropskega okvira za turizem je treba torej upoštevati tudi posebnosti teh območij.

| 8. | Novi člen 195 Pogodbe o delovanju Evropske unije omogoča pripravo ukrepov za spodbujanje konkurenčnosti podjetij v tem sektorju, podporo sodelovanju in izmenjavi dobrih praks ter razvoj celostnega pristopa za turizem. Komisija v sporočilu predlaga več ukrepov, katerih cilj je doseči konkurenčnost turizma v EU. Da bi dosegli dobre rezultate, je treba z ukrepi na ravni EU podpreti pobude držav članic in regij v EU. Omeniti je treba tudi prizadevanje Komisije, da nobeden od sprejetih ukrepov ne bi povzročil dodatnih upravnih stroškov za nacionalne, regionalne ali lokalne organe. S tega vidika je sporočilo v skladu z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti. |
| --- | --- |

8.

Novi člen 195 Pogodbe o delovanju Evropske unije omogoča pripravo ukrepov za spodbujanje konkurenčnosti podjetij v tem sektorju, podporo sodelovanju in izmenjavi dobrih praks ter razvoj celostnega pristopa za turizem. Komisija v sporočilu predlaga več ukrepov, katerih cilj je doseči konkurenčnost turizma v EU. Da bi dosegli dobre rezultate, je treba z ukrepi na ravni EU podpreti pobude držav članic in regij v EU. Omeniti je treba tudi prizadevanje Komisije, da nobeden od sprejetih ukrepov ne bi povzročil dodatnih upravnih stroškov za nacionalne, regionalne ali lokalne organe. S tega vidika je sporočilo v skladu z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti.

II.   NOV OKVIR UKREPOV EU ZA EVROPSKI TURIZEM

ODBOR REGIJ

| 9. | pozdravlja namero Komisije, da usklajeno in celostno obravnava turistično politiko in jo poveže z ostalimi političnimi področji, kot so promet, kmetijstvo, varstvo okolja, informacijske in komunikacijske tehnologije, socialna politika, kultura itd. Turizem označuje celoto odnosov, opredeljenih z začasnim potovanjem oseb iz njihovega kraja bivanja in vsaj eno nočitvijo v drugem kraju; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja namero Komisije, da usklajeno in celostno obravnava turistično politiko in jo poveže z ostalimi političnimi področji, kot so promet, kmetijstvo, varstvo okolja, informacijske in komunikacijske tehnologije, socialna politika, kultura itd. Turizem označuje celoto odnosov, opredeljenih z začasnim potovanjem oseb iz njihovega kraja bivanja in vsaj eno nočitvijo v drugem kraju;

| 10. | podpira glavni cilj usklajevanja prizadevanj in pobud v zvezi s turizmom, da bi bil turistični sektor konkurenčen, sodoben, trajnosten in odgovoren; |
| --- | --- |

10.

podpira glavni cilj usklajevanja prizadevanj in pobud v zvezi s turizmom, da bi bil turistični sektor konkurenčen, sodoben, trajnosten in odgovoren;

| 11. | poziva k temu, da se vsi predlogi za ukrepe na ravni EU preučijo in utemeljijo na podlagi pristojnosti EU in načel subsidiarnosti in sorazmernosti, preden se predlaga podroben akcijski načrt za spodbujanje turizma, da bi bili razlogi in koristi za ukrepe na ravni EU v primerjavi z ukrepi na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni jasno razvidni; |
| --- | --- |

11.

poziva k temu, da se vsi predlogi za ukrepe na ravni EU preučijo in utemeljijo na podlagi pristojnosti EU in načel subsidiarnosti in sorazmernosti, preden se predlaga podroben akcijski načrt za spodbujanje turizma, da bi bili razlogi in koristi za ukrepe na ravni EU v primerjavi z ukrepi na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni jasno razvidni;

| 12. | se posebej strinja, da je treba turizem razviti na podlagi konkurenčnosti in trajnosti, in želi poudariti, da ima to načelo trojni pomen:






  a. | gospodarska trajnost, ki zagotavlja pravičen in učinkovit gospodarski razvoj, ki omogoča razvoj prihodnjih generacij v Evropi; |
| --- | --- | --- |

12.

se posebej strinja, da je treba turizem razviti na podlagi konkurenčnosti in trajnosti, in želi poudariti, da ima to načelo trojni pomen:

a.

gospodarska trajnost, ki zagotavlja pravičen in učinkovit gospodarski razvoj, ki omogoča razvoj prihodnjih generacij v Evropi;

| b. | socialno-kulturna trajnost, ki je v skladu s kulturo, vrednotami in identiteto evropskih regij; |
| --- | --- |

b.

socialno-kulturna trajnost, ki je v skladu s kulturo, vrednotami in identiteto evropskih regij;

| c. | okoljska trajnost, ki zagotavlja, da je razvoj v skladu z ohranjanjem nujnih procesov, biotske raznovrstnosti in bioloških virov. Turizem se mora razvijati na trajnostni podlagi, brez zapravljanja naravnih virov in brez ogrožanja okolja (5); |
| --- | --- |

c.

okoljska trajnost, ki zagotavlja, da je razvoj v skladu z ohranjanjem nujnih procesov, biotske raznovrstnosti in bioloških virov. Turizem se mora razvijati na trajnostni podlagi, brez zapravljanja naravnih virov in brez ogrožanja okolja (5);

| 13. | poudarja pomembno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri trajnostnem upravljanju turističnih destinacij. Pobude lokalnih in regionalnih oblasti ter evropskih regionalnih mrež so pionirske, kar zadeva razvoj modelov trajnostnega turizma; njihove izkušnje in znanje je treba v celoti izkoristiti s spodbujanjem lokalnega in regionalnega sodelovanja v celotni EU. Zato Odbor pozdravlja pristop Komisije, ki turizem vključuje v različne evropske politike; |
| --- | --- |

13.

poudarja pomembno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri trajnostnem upravljanju turističnih destinacij. Pobude lokalnih in regionalnih oblasti ter evropskih regionalnih mrež so pionirske, kar zadeva razvoj modelov trajnostnega turizma; njihove izkušnje in znanje je treba v celoti izkoristiti s spodbujanjem lokalnega in regionalnega sodelovanja v celotni EU. Zato Odbor pozdravlja pristop Komisije, ki turizem vključuje v različne evropske politike;

| 14. | pozdravlja sklepe Sveta za konkurenčnost z dne 12. oktobra 2010, v katerih se države članice poziva k aktivnemu sodelovanju pri ukrepih za povečanje konkurenčnosti evropske turistične industrije v duhu partnerstva na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni (6); |
| --- | --- |

14.

pozdravlja sklepe Sveta za konkurenčnost z dne 12. oktobra 2010, v katerih se države članice poziva k aktivnemu sodelovanju pri ukrepih za povečanje konkurenčnosti evropske turistične industrije v duhu partnerstva na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni (6);

| 15. | pozdravlja namen Komisije, da izvaja aktivno politiko za spodbujanje konkurenčnosti in trajnostnega razvoja. Izzivi, s katerimi se srečuje evropski turistični sektor, ponazarjajo pomen predvidevanja sprememb in pravočasnega odgovora na vse večjo konkurenčnost sektorja, ki se stalno spreminja; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja namen Komisije, da izvaja aktivno politiko za spodbujanje konkurenčnosti in trajnostnega razvoja. Izzivi, s katerimi se srečuje evropski turistični sektor, ponazarjajo pomen predvidevanja sprememb in pravočasnega odgovora na vse večjo konkurenčnost sektorja, ki se stalno spreminja;

| 16. | soglaša, da gre pri turističnih podjetjih večinoma za MSP, pa tudi veliko mikro podjetij, ravno zato je za njihov razvoj priporočljivo spodbujati povezovanje v grozde (clustering). Pomoč za izboljšanje produktivnosti, konkurenčnosti, usposobljenosti in kakovosti ima lahko zelo veliko vlogo; |
| --- | --- |

16.

soglaša, da gre pri turističnih podjetjih večinoma za MSP, pa tudi veliko mikro podjetij, ravno zato je za njihov razvoj priporočljivo spodbujati povezovanje v grozde (clustering). Pomoč za izboljšanje produktivnosti, konkurenčnosti, usposobljenosti in kakovosti ima lahko zelo veliko vlogo;

| 17. | priporoča, da se v zvezi s tem pripravijo instrumenti za podporo MSP v turizmu, zlasti za usposabljanje osebja. Ne smemo pozabiti, da ima turizem pomembno vlogo pri ustvarjanju delovnih mest in da je velik del teh mest namenjen mladim, ki jim ta zaposlitev omogoča razvoj različnih spretnosti, koristnih za njihovo poklicno življenje, hkrati pa tudi boljše znanje tujih jezikov. Visokokakovostna turistična industrija, ki je specializirana za nove trge in segmente povpraševanja (kot so invalidi in starejši ljudje), potrebuje visokokvalificirano delovno silo, ki je usposobljena za nove zahteve in tehnologije v turizmu. Poleg tega mora biti velik del znanja, pridobljenega v turizmu, neposredno prenosljiv na druga gospodarska področja; |
| --- | --- |

17.

priporoča, da se v zvezi s tem pripravijo instrumenti za podporo MSP v turizmu, zlasti za usposabljanje osebja. Ne smemo pozabiti, da ima turizem pomembno vlogo pri ustvarjanju delovnih mest in da je velik del teh mest namenjen mladim, ki jim ta zaposlitev omogoča razvoj različnih spretnosti, koristnih za njihovo poklicno življenje, hkrati pa tudi boljše znanje tujih jezikov. Visokokakovostna turistična industrija, ki je specializirana za nove trge in segmente povpraševanja (kot so invalidi in starejši ljudje), potrebuje visokokvalificirano delovno silo, ki je usposobljena za nove zahteve in tehnologije v turizmu. Poleg tega mora biti velik del znanja, pridobljenega v turizmu, neposredno prenosljiv na druga gospodarska področja;

| 18. | z zaskrbljenostjo gleda na morebitni vpliv nekaterih strukturnih problemov, kot so podnebne spremembe ter nezadostni vodni in energetski viri v evropskih turističnih destinacijah, zlasti na otokih in v najbolj oddaljenih regijah. Meni, da se lahko ti problemi rešijo le, če se veliko bolj spodbuja trajnostni vidik v razvoju turistične strategije teh regij. Učinke podnebnih sprememb bi bilo treba preprečiti z zaščito in obnavljanjem naravnih območij ter z vključevanjem turizma v celostno upravljanje obalnih območij; |
| --- | --- |

18.

z zaskrbljenostjo gleda na morebitni vpliv nekaterih strukturnih problemov, kot so podnebne spremembe ter nezadostni vodni in energetski viri v evropskih turističnih destinacijah, zlasti na otokih in v najbolj oddaljenih regijah. Meni, da se lahko ti problemi rešijo le, če se veliko bolj spodbuja trajnostni vidik v razvoju turistične strategije teh regij. Učinke podnebnih sprememb bi bilo treba preprečiti z zaščito in obnavljanjem naravnih območij ter z vključevanjem turizma v celostno upravljanje obalnih območij;

| 19. | zavrača načrte za mehanizem za turistične izmenjave, ki bi se financiral z javnimi sredstvi in s katerim bi zagotovili boljšo porazdelitev počitniških potovanj čez vse leto. Ko Komisija daje ta predlog, ne upošteva tržnih mehanizmov, ki zlasti z znižanjem cen v nizki sezoni že sami zagotavljajo časovno porazdelitev teh potovanj. Poletni vrhunec ni posledica „neuspešnega“ tržnega mehanizma, temveč posledica uradnih odločitev o šolskih počitnicah in podnebnih razmer v počitniških krajih. Program izmenjav ne bi vplival na nobenega od teh dejavnikov. Starejši in mladi, ki niso odvisni od šolskih počitnic, lahko že zdaj potujejo v nizki sezoni. Če ne ravnajo tako, to pomeni, da tega očitno nočejo. Poleg tega predlog o usklajevanju šolskih počitnic med državami članicami presega pristojnosti Evropske unije. |
| --- | --- |

19.

zavrača načrte za mehanizem za turistične izmenjave, ki bi se financiral z javnimi sredstvi in s katerim bi zagotovili boljšo porazdelitev počitniških potovanj čez vse leto. Ko Komisija daje ta predlog, ne upošteva tržnih mehanizmov, ki zlasti z znižanjem cen v nizki sezoni že sami zagotavljajo časovno porazdelitev teh potovanj. Poletni vrhunec ni posledica „neuspešnega“ tržnega mehanizma, temveč posledica uradnih odločitev o šolskih počitnicah in podnebnih razmer v počitniških krajih. Program izmenjav ne bi vplival na nobenega od teh dejavnikov. Starejši in mladi, ki niso odvisni od šolskih počitnic, lahko že zdaj potujejo v nizki sezoni. Če ne ravnajo tako, to pomeni, da tega očitno nočejo. Poleg tega predlog o usklajevanju šolskih počitnic med državami članicami presega pristojnosti Evropske unije.

III.   ŠTIRI PODROČJA UKREPANJA

Spodbujati konkurenčnost evropskega turističnega sektorja

ODBOR REGIJ

| 20. | meni, da je nujno spodbujati konkurenčnost turističnega sektorja, saj turizem kot horizontalni sektor potrebuje niz ukrepov, ki se nanašajo na več področij in politik. S tega vidika se strinja z evropskimi ministri, ki so v Madridski deklaraciji zapisali, da potrebujemo strategijo, ki bo temeljila na odličnosti turizma, hkrati pa tudi mreže strokovnjakov in destinacij, ki bodo omogočale ustvarjanje, izmenjavo in širjenje znanja, inovacij, raziskav in tehnološkega razvoja, da bi ohranili konkurenčnost turističnega sektorja (7); |
| --- | --- |

20.

meni, da je nujno spodbujati konkurenčnost turističnega sektorja, saj turizem kot horizontalni sektor potrebuje niz ukrepov, ki se nanašajo na več področij in politik. S tega vidika se strinja z evropskimi ministri, ki so v Madridski deklaraciji zapisali, da potrebujemo strategijo, ki bo temeljila na odličnosti turizma, hkrati pa tudi mreže strokovnjakov in destinacij, ki bodo omogočale ustvarjanje, izmenjavo in širjenje znanja, inovacij, raziskav in tehnološkega razvoja, da bi ohranili konkurenčnost turističnega sektorja (7);

| 21. | posebej podpira predloge Evropske komisije za diverzifikacijo turističnih proizvodov, da se čim bolj izkoristi evropska dediščina, za oblikovanje informacijsko-telekomunikacijske turistične platforme in, srednjeročno, za spodbujanje „spletne opazovalnice turizma“, katere naloga je hkrati preučevanje ponudbe in boljše poznavanje povpraševanja, tržnih trendov ter kratko- in srednjeročnih napovedi. Regionalne oblasti imajo izredno veliko izkušenj, ki jih je treba s spodbujanjem regionalnega sodelovanja v EU vsekakor uporabiti, da bi dosegli maksimalni učinek teh politik; |
| --- | --- |

21.

posebej podpira predloge Evropske komisije za diverzifikacijo turističnih proizvodov, da se čim bolj izkoristi evropska dediščina, za oblikovanje informacijsko-telekomunikacijske turistične platforme in, srednjeročno, za spodbujanje „spletne opazovalnice turizma“, katere naloga je hkrati preučevanje ponudbe in boljše poznavanje povpraševanja, tržnih trendov ter kratko- in srednjeročnih napovedi. Regionalne oblasti imajo izredno veliko izkušenj, ki jih je treba s spodbujanjem regionalnega sodelovanja v EU vsekakor uporabiti, da bi dosegli maksimalni učinek teh politik;

| 22. | meni, da je treba spodbujati izmenjavo dobrih praks med evropskimi regijami in upoštevati njihov celotni prispevek v okviru predlaganih evropskih pobud. V zvezi s tem bi lahko uporabili evropsko združenje za teritorialni razvoj (EZTS), programe Interreg in/ali makroregionalne strategije kot okvir za pripravo usklajenih strategij na področju turizma; |
| --- | --- |

22.

meni, da je treba spodbujati izmenjavo dobrih praks med evropskimi regijami in upoštevati njihov celotni prispevek v okviru predlaganih evropskih pobud. V zvezi s tem bi lahko uporabili evropsko združenje za teritorialni razvoj (EZTS), programe Interreg in/ali makroregionalne strategije kot okvir za pripravo usklajenih strategij na področju turizma;

| 23. | meni, da je treba v zvezi s problemom sezonske narave turizma spodbujati bolj raznolike in visokokakovostne obiske, kar bo zahtevalo večjo diverzifikacijo turističnih storitev s poudarkom na kulturnem, zgodovinsko-verskem, športnem, gastronomskem in drugih oblikah turizma, ki imajo izjemen potencial za rast; poudarja, da je določanje različnih terminov za počitnice in njihova razporeditev na regionalni ravni v pristojnosti držav članic; |
| --- | --- |

23.

meni, da je treba v zvezi s problemom sezonske narave turizma spodbujati bolj raznolike in visokokakovostne obiske, kar bo zahtevalo večjo diverzifikacijo turističnih storitev s poudarkom na kulturnem, zgodovinsko-verskem, športnem, gastronomskem in drugih oblikah turizma, ki imajo izjemen potencial za rast; poudarja, da je določanje različnih terminov za počitnice in njihova razporeditev na regionalni ravni v pristojnosti držav članic;

| 24. | opozarja na potencial socialnega turizma („turizma za vse“), ki z zagotavljanjem medkulturnih izmenjav za vse družbene skupine, tudi mlade, družine, starejše in osebe z zmanjšano mobilnostjo, spodbuja socialno vključevanje in mobilnost. Odbor obžaluje, da Komisija v sporočilu ni dovolj upoštevala tega potenciala. |
| --- | --- |

24.

opozarja na potencial socialnega turizma („turizma za vse“), ki z zagotavljanjem medkulturnih izmenjav za vse družbene skupine, tudi mlade, družine, starejše in osebe z zmanjšano mobilnostjo, spodbuja socialno vključevanje in mobilnost. Odbor obžaluje, da Komisija v sporočilu ni dovolj upoštevala tega potenciala.

Spodbujati razvoj trajnostnega, odgovornega in kakovostnega turizma

ODBOR REGIJ

| 25. | trdno podpira sistem kazalnikov za trajnostno upravljanje destinacij in meni, da so v zvezi s tem neprecenljive izkušnje regionalnih oblasti, kot je mreža evropskih regij za konkurenčen in trajnostni turizem (NECSTouR); |
| --- | --- |

25.

trdno podpira sistem kazalnikov za trajnostno upravljanje destinacij in meni, da so v zvezi s tem neprecenljive izkušnje regionalnih oblasti, kot je mreža evropskih regij za konkurenčen in trajnostni turizem (NECSTouR);

| 26. | se seznanja z uvedbo oznake evropske dediščine in evropske blagovne znamke „kakovostni turizem“, s čimer naj bi destinacije spodbujali k trajnostnemu ravnanju, kar bo prispevalo h krepitvi podobe Evrope kot visokokakovostne turistične destinacije. Kljub temu meni, da je treba natančneje preučiti in določiti dodano vrednost te znamke, za njeno podeljevanje pa so nujna stroga merila, da bi ohranili njen poseben pomen; |
| --- | --- |

26.

se seznanja z uvedbo oznake evropske dediščine in evropske blagovne znamke „kakovostni turizem“, s čimer naj bi destinacije spodbujali k trajnostnemu ravnanju, kar bo prispevalo h krepitvi podobe Evrope kot visokokakovostne turistične destinacije. Kljub temu meni, da je treba natančneje preučiti in določiti dodano vrednost te znamke, za njeno podeljevanje pa so nujna stroga merila, da bi ohranili njen poseben pomen;

| 27. | meni, da je treba lokalne in regionalne oblasti ter zlasti mrežo NECSTouR vključiti v pripravo teh meril, če želimo doseči kredibilnost obeh pobud. Odbor regij kot skupščina predstavnikov lokalnih in regionalnih oblasti EU mora biti zastopan v organu, ki bo pristojen za podeljevanje znamke kakovosti; |
| --- | --- |

27.

meni, da je treba lokalne in regionalne oblasti ter zlasti mrežo NECSTouR vključiti v pripravo teh meril, če želimo doseči kredibilnost obeh pobud. Odbor regij kot skupščina predstavnikov lokalnih in regionalnih oblasti EU mora biti zastopan v organu, ki bo pristojen za podeljevanje znamke kakovosti;

| 28. | poudarja, da je treba povečati kakovost vseh storitev, da bi evropske destinacije postale nedvomno bolj konkurenčne in da bi ustvarili podobo Evrope kot celoto visokokakovostnih destinacij. Skupina, ki jo je treba pri tem še posebej upoštevati, so starejši turisti (leta 2020 naj bi po ocenah v Evropi delež oseb, starih več kot 65 let, znašal 20 % celotnega prebivalstva) in invalidi (8); |
| --- | --- |

28.

poudarja, da je treba povečati kakovost vseh storitev, da bi evropske destinacije postale nedvomno bolj konkurenčne in da bi ustvarili podobo Evrope kot celoto visokokakovostnih destinacij. Skupina, ki jo je treba pri tem še posebej upoštevati, so starejši turisti (leta 2020 naj bi po ocenah v Evropi delež oseb, starih več kot 65 let, znašal 20 % celotnega prebivalstva) in invalidi (8);

| 29. | poziva Komisijo, naj pri pripravi tega novega političnega okvira za evropski turizem okrepi sistem varstva potrošnikov; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisijo, naj pri pripravi tega novega političnega okvira za evropski turizem okrepi sistem varstva potrošnikov;

| 30. | poudarja, da je treba okrepiti sodelovanje med Evropsko unijo in glavnimi obstoječimi in potencialnimi trgi (ZDA, Kitajsko, Rusijo, Indijo in Brazilijo) ter sosednjimi državami, zlasti sredozemskimi, da bi spodbujali modele trajnostnega turizma in kulturo varstva okolja, saj je za pozitiven rezultat treba delovati skupaj, z enako zavezo in občutkom odgovornosti. |
| --- | --- |

30.

poudarja, da je treba okrepiti sodelovanje med Evropsko unijo in glavnimi obstoječimi in potencialnimi trgi (ZDA, Kitajsko, Rusijo, Indijo in Brazilijo) ter sosednjimi državami, zlasti sredozemskimi, da bi spodbujali modele trajnostnega turizma in kulturo varstva okolja, saj je za pozitiven rezultat treba delovati skupaj, z enako zavezo in občutkom odgovornosti.

Utrditi podobo in prepoznavnost Evrope

ODBOR REGIJ

| 31. | se strinja s Komisijo, da je zaradi konkurenčnosti sektorja treba okrepiti podobo in prepoznavnost Evrope, zato podpira cilj, da se izboljša ugled Evrope s pomočjo trajnosti in visoke kakovosti ter z ukrepi, kot so oblikovanje pristne evropske blagovne znamke, ki vzporedno z nacionalnimi znamkami držav članic dopolnjuje nacionalna in regionalna prizadevanja za promocijo turizma; |
| --- | --- |

31.

se strinja s Komisijo, da je zaradi konkurenčnosti sektorja treba okrepiti podobo in prepoznavnost Evrope, zato podpira cilj, da se izboljša ugled Evrope s pomočjo trajnosti in visoke kakovosti ter z ukrepi, kot so oblikovanje pristne evropske blagovne znamke, ki vzporedno z nacionalnimi znamkami držav članic dopolnjuje nacionalna in regionalna prizadevanja za promocijo turizma;

| 32. | poziva Komisijo, naj določi posebne ukrepe v okviru spodbujanja evropske blagovne znamke zunaj Evrope, ki pa nikakor ne sme voditi k izkrivljanju konkurence med posameznimi destinacijami znotraj Evrope; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisijo, naj določi posebne ukrepe v okviru spodbujanja evropske blagovne znamke zunaj Evrope, ki pa nikakor ne sme voditi k izkrivljanju konkurence med posameznimi destinacijami znotraj Evrope;

| 33. | podpira promocijo spletne strani visiteurope.com in sodelovanje na mednarodnih dogodkih, turističnih sejmih itd., kjer bi bili vključeni tudi vsi zadevni lokalni in regionalni akterji. |
| --- | --- |

33.

podpira promocijo spletne strani visiteurope.com in sodelovanje na mednarodnih dogodkih, turističnih sejmih itd., kjer bi bili vključeni tudi vsi zadevni lokalni in regionalni akterji.

Čim bolje izkoristiti potencial politik in finančnih instrumentov EU

ODBOR REGIJ

| 34. | se strinja s Komisijo, da je treba čim bolje izkoristiti potencial finančnih instrumentov EU na področju turizma. V zvezi s tem je treba za podeželje upoštevati možnosti, ki jih ponuja Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP), saj turizem resnično omogoča ustanavljanje novih delovnih mest in dohodka za te regije. Izkoristiti je treba tudi sredstva iz Evropskega socialnega sklada (ESS), da bi zagotovili usposabljanje osebja; |
| --- | --- |

34.

se strinja s Komisijo, da je treba čim bolje izkoristiti potencial finančnih instrumentov EU na področju turizma. V zvezi s tem je treba za podeželje upoštevati možnosti, ki jih ponuja Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP), saj turizem resnično omogoča ustanavljanje novih delovnih mest in dohodka za te regije. Izkoristiti je treba tudi sredstva iz Evropskega socialnega sklada (ESS), da bi zagotovili usposabljanje osebja;

| 35. | meni, da je treba to idejo upoštevati tudi v okviru razprav o prihodnji regionalni politiki in njenem izvajanju, ob upoštevanju specializacije posameznih regij za razvoj tematskih turističnih proizvodov, od socialnega turizma do turizma, usmerjenega v naravo, počitnikovanja na podeželju ter poslovnega, zdravstvenega in kulturnega turizma, če omenimo le nekatere. Kulturni turizem je morda danes najbolj tipičen za celotno EU, saj zajema arhitekturno, etnografsko in industrijsko dediščino, ki sestavlja gospodarsko tkivo posamezne regije. Odbor poudarja, da je treba zagotoviti usklajenost in učinkovitost različnih virov financiranja, da bi preprečili podvajanje in protislovja. |
| --- | --- |

35.

meni, da je treba to idejo upoštevati tudi v okviru razprav o prihodnji regionalni politiki in njenem izvajanju, ob upoštevanju specializacije posameznih regij za razvoj tematskih turističnih proizvodov, od socialnega turizma do turizma, usmerjenega v naravo, počitnikovanja na podeželju ter poslovnega, zdravstvenega in kulturnega turizma, če omenimo le nekatere. Kulturni turizem je morda danes najbolj tipičen za celotno EU, saj zajema arhitekturno, etnografsko in industrijsko dediščino, ki sestavlja gospodarsko tkivo posamezne regije. Odbor poudarja, da je treba zagotoviti usklajenost in učinkovitost različnih virov financiranja, da bi preprečili podvajanje in protislovja.

V Bruslju, 27. januarja 2011

Predsednica Odbora regij

Mercedes BRESSO

---

(1)  COM(2010) 352.

1

(2)  Študija o konkurenčnosti turizma v EU, september 2009.

2

(3)  Svetovna turistična organizacija: Svetovni turistični barometer, zvezek 8, januar 2010.

3

(4)  Prav tam.

4

(5)  CdR 83/2009 fin.

5

(6)  Sklepi o novem okviru evropske turistične politike. Svet za konkurenčnost, Luxembourg, 12.10.2010.

6

(7)  Madridska deklaracija, nastala v okviru neuradnega ministrskega srečanja na pobudo španskega predsedstva EU v Madridu aprila 2010: „Za družbeno odgovoren model turizma“.

7

(8)  Strategija EVROPA 2020: Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast, marec 2010.

8

---

| 2.4.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 104/18 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 104/18

---

Mnenje Odbora regij – Lokalna in regionalna uprava v Azerbajdžanu ter razvoj sodelovanja med Azerbajdžanom in EU

2011/C 104/04

ODBOR REGIJ

| — | ugotavlja, da država zaostaja pri izvajanju reform za uresničitev akcijskega načrta evropske sosedske politike (ESP) na področju pravne države, demokracije, boja proti korupciji in človekovih pravic. Nezadostna neodvisnost pravosodnih organov in medijev je dodatna ovira za krepitev demokracije. Vendar pa je bil dosežen napredek na področju obdavčitve in gospodarske stabilnosti. Odbor azerbajdžansko vlado spodbuja tudi k nadaljnjemu izvajanju priporočil EU, Sveta Evrope in Beneške komisije; |
| --- | --- |

—

ugotavlja, da država zaostaja pri izvajanju reform za uresničitev akcijskega načrta evropske sosedske politike (ESP) na področju pravne države, demokracije, boja proti korupciji in človekovih pravic. Nezadostna neodvisnost pravosodnih organov in medijev je dodatna ovira za krepitev demokracije. Vendar pa je bil dosežen napredek na področju obdavčitve in gospodarske stabilnosti. Odbor azerbajdžansko vlado spodbuja tudi k nadaljnjemu izvajanju priporočil EU, Sveta Evrope in Beneške komisije;

| — | pozdravlja dobre rezultate pri uporabi programa EU za sodelovanje in azerbajdžansko vlado spodbuja, naj si k temu prizadeva tudi v prihodnje; |
| --- | --- |

—

pozdravlja dobre rezultate pri uporabi programa EU za sodelovanje in azerbajdžansko vlado spodbuja, naj si k temu prizadeva tudi v prihodnje;

| — | je zaskrbljen zaradi zelo omejenih pristojnosti, ki jih občinam zagotavlja zakonodaja. V praksi so njihove pristojnosti še manjše in se v glavnem nanašajo na vzdrževanje občinskih cest, pokopališč, parkov in nekatere vidike zagotavljanja socialnega varstva, ki niso v pristojnosti centralne vlade. V večini primerov občine nimajo ustreznih zmogljivosti, zaposleni pa nimajo možnosti usposabljanja ali potrebnega znanja za izvajanje celo tako omejenih pristojnosti, kot jih predpisuje zakon; |
| --- | --- |

—

je zaskrbljen zaradi zelo omejenih pristojnosti, ki jih občinam zagotavlja zakonodaja. V praksi so njihove pristojnosti še manjše in se v glavnem nanašajo na vzdrževanje občinskih cest, pokopališč, parkov in nekatere vidike zagotavljanja socialnega varstva, ki niso v pristojnosti centralne vlade. V večini primerov občine nimajo ustreznih zmogljivosti, zaposleni pa nimajo možnosti usposabljanja ali potrebnega znanja za izvajanje celo tako omejenih pristojnosti, kot jih predpisuje zakon;

| — | azerbajdžansko vlado poziva, naj ob strokovni pomoči iz EU in Sveta Evrope oblikuje celovito strategijo za izboljšanje lokalne uprave in lokalne demokracije z realističnimi cilji in časovnimi okviri za izvedbo. |
| --- | --- |

—

azerbajdžansko vlado poziva, naj ob strokovni pomoči iz EU in Sveta Evrope oblikuje celovito strategijo za izboljšanje lokalne uprave in lokalne demokracije z realističnimi cilji in časovnimi okviri za izvedbo.

| Poročevalec | : | Gordon Keymer (UK/neodv.), član okrajnega sveta v Tandridgeu |
| --- | --- | --- |

Poročevalec

:

Gordon Keymer (UK/neodv.), član okrajnega sveta v Tandridgeu

I.   POLITIČNA PRIPOROČILA

ODBOR REGIJ

Ozadje – Azerbajdžan in Evropa

| 1. | priznava zgodovinsko dediščino Azerbajdžana in njegove izkušnje kot laične parlamentarne republike; |
| --- | --- |

1.

priznava zgodovinsko dediščino Azerbajdžana in njegove izkušnje kot laične parlamentarne republike;

| 2. | želi spomniti, da so bili odnosi med Azerbajdžanom in EU formalno vzpostavljeni leta 1996 s podpisom sporazuma o partnerstvu in sodelovanju, ki je začel veljati leta 1999, s tem pa je bila zagotovljena pravna podlaga za zdajšnje politične odnose med EU in Azerbajdžanom v okviru evropske sosedske politike; |
| --- | --- |

2.

želi spomniti, da so bili odnosi med Azerbajdžanom in EU formalno vzpostavljeni leta 1996 s podpisom sporazuma o partnerstvu in sodelovanju, ki je začel veljati leta 1999, s tem pa je bila zagotovljena pravna podlaga za zdajšnje politične odnose med EU in Azerbajdžanom v okviru evropske sosedske politike;

| 3. | ugotavlja, da država zaostaja pri izvajanju reform za uresničitev akcijskega načrta ESP na področju pravne države, demokracije, boja proti korupciji in človekovih pravic. Nezadostna neodvisnost pravosodnih organov in medijev je dodatna ovira za krepitev demokracije. Vendar pa je bil dosežen napredek na področju obdavčitve in gospodarske stabilnosti. Odbor azerbajdžansko vlado spodbuja tudi k nadaljnjemu izvajanju priporočil EU, Sveta Evrope in Beneške komisije; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da država zaostaja pri izvajanju reform za uresničitev akcijskega načrta ESP na področju pravne države, demokracije, boja proti korupciji in človekovih pravic. Nezadostna neodvisnost pravosodnih organov in medijev je dodatna ovira za krepitev demokracije. Vendar pa je bil dosežen napredek na področju obdavčitve in gospodarske stabilnosti. Odbor azerbajdžansko vlado spodbuja tudi k nadaljnjemu izvajanju priporočil EU, Sveta Evrope in Beneške komisije;

| 4. | pozdravlja dobre rezultate pri uporabi programa EU za sodelovanje in azerbajdžansko vlado spodbuja, naj si k temu prizadeva tudi v prihodnje; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja dobre rezultate pri uporabi programa EU za sodelovanje in azerbajdžansko vlado spodbuja, naj si k temu prizadeva tudi v prihodnje;

| 5. | azerbajdžansko vlado poziva, naj podpira občine pri uporabi različnih programov EU, ki so jim na voljo, in jih spodbuja k nadaljnjemu sodelovanju z Evropsko komisijo. |
| --- | --- |

5.

azerbajdžansko vlado poziva, naj podpira občine pri uporabi različnih programov EU, ki so jim na voljo, in jih spodbuja k nadaljnjemu sodelovanju z Evropsko komisijo.

Lokalna uprava

ODBOR REGIJ

| 6. | ugotavlja, da v Azerbajdžanu na lokalni ravni obstajata dva vzporedna sistema upravljanja. Prvega predstavljajo občine z izvoljenimi predstavniki, ki so odgovorne državljanom (javnosti) in nacionalnemu parlamentu (Milli Mejlis) ter imajo zelo omejene pristojnosti za zagotavljanje storitev državljanom. Drugega pa predstavljajo lokalne izvršne oblasti, ki so del državne vladne strukture in jih neposredno imenuje predsednik; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da v Azerbajdžanu na lokalni ravni obstajata dva vzporedna sistema upravljanja. Prvega predstavljajo občine z izvoljenimi predstavniki, ki so odgovorne državljanom (javnosti) in nacionalnemu parlamentu (Milli Mejlis) ter imajo zelo omejene pristojnosti za zagotavljanje storitev državljanom. Drugega pa predstavljajo lokalne izvršne oblasti, ki so del državne vladne strukture in jih neposredno imenuje predsednik;

| 7. | je zaskrbljen zaradi zelo omejenih pristojnosti, ki jih občinam zagotavlja zakonodaja. V praksi so njihove pristojnosti še manjše in se v glavnem nanašajo na vzdrževanje občinskih cest, pokopališč, parkov in nekatere vidike zagotavljanja socialnega varstva, ki niso v pristojnosti centralne vlade. V večini primerov občine nimajo ustreznih zmogljivosti, zaposleni pa nimajo možnosti usposabljanja ali potrebnega znanja za izvajanje celo tako omejenih pristojnosti, kot jih predpisuje zakon. |
| --- | --- |

7.

je zaskrbljen zaradi zelo omejenih pristojnosti, ki jih občinam zagotavlja zakonodaja. V praksi so njihove pristojnosti še manjše in se v glavnem nanašajo na vzdrževanje občinskih cest, pokopališč, parkov in nekatere vidike zagotavljanja socialnega varstva, ki niso v pristojnosti centralne vlade. V večini primerov občine nimajo ustreznih zmogljivosti, zaposleni pa nimajo možnosti usposabljanja ali potrebnega znanja za izvajanje celo tako omejenih pristojnosti, kot jih predpisuje zakon.

Močne lokalne oblasti

ODBOR REGIJ

| 8. | meni, da je močna in demokratična lokalna uprava z ustreznimi pristojnostmi pomembna za spodbujanje sodelovanja državljanov na njihovih območjih in večjo udeležbo na lokalnih volitvah; |
| --- | --- |

8.

meni, da je močna in demokratična lokalna uprava z ustreznimi pristojnostmi pomembna za spodbujanje sodelovanja državljanov na njihovih območjih in večjo udeležbo na lokalnih volitvah;

| 9. | Evropsko komisijo poziva, naj podpre oblikovanje in izvajanje izobraževalnih programov za državljane o vlogi in pristojnostih lokalnih oblasti, njihovih pravicah in možnostih sodelovanja v procesih odločanja na lokalni ravni njihove države; |
| --- | --- |

9.

Evropsko komisijo poziva, naj podpre oblikovanje in izvajanje izobraževalnih programov za državljane o vlogi in pristojnostih lokalnih oblasti, njihovih pravicah in možnostih sodelovanja v procesih odločanja na lokalni ravni njihove države;

| 10. | azerbajdžansko vlado in Evropsko komisijo poziva k nadaljnjem razvoju zmogljivosti lokalnih oblasti, ki bi zadostovale vsaj za ustrezno zagotavljanje obstoječih omejenih storitev, ki jih predpisuje zakon, s poudarjanjem vprašanja odgovornosti, preglednosti in okrepljenega sodelovanja državljanov ter tudi z oblikovanjem pogojev za razvoj neodvisne samouprave; |
| --- | --- |

10.

azerbajdžansko vlado in Evropsko komisijo poziva k nadaljnjem razvoju zmogljivosti lokalnih oblasti, ki bi zadostovale vsaj za ustrezno zagotavljanje obstoječih omejenih storitev, ki jih predpisuje zakon, s poudarjanjem vprašanja odgovornosti, preglednosti in okrepljenega sodelovanja državljanov ter tudi z oblikovanjem pogojev za razvoj neodvisne samouprave;

| 11. | azerbajdžansko vlado poziva, naj ob strokovni pomoči iz EU in Sveta Evrope oblikuje celovito strategijo za izboljšanje lokalne uprave in lokalne demokracije z realističnimi cilji in časovnimi okviri za izvedbo; |
| --- | --- |

11.

azerbajdžansko vlado poziva, naj ob strokovni pomoči iz EU in Sveta Evrope oblikuje celovito strategijo za izboljšanje lokalne uprave in lokalne demokracije z realističnimi cilji in časovnimi okviri za izvedbo;

| 12. | predlaga vzpostavitev neodvisne institucije, ki se bo ukvarjala izključno z izboljšanjem in razvojem lokalnih oblasti v Azerbajdžanu. Delo take organizacije bi morala skupaj nadzorovati vsa tri nacionalna združenja lokalnih oblasti; |
| --- | --- |

12.

predlaga vzpostavitev neodvisne institucije, ki se bo ukvarjala izključno z izboljšanjem in razvojem lokalnih oblasti v Azerbajdžanu. Delo take organizacije bi morala skupaj nadzorovati vsa tri nacionalna združenja lokalnih oblasti;

| 13. | se zaveda, da je treba število nacionalnih združenj lokalne uprave zmanjšati s treh na eno, in meni, da je treba pred tem posebno pozornost nameniti vzpostavitvi strukture nacionalnega združenja, v katerem bo možno čim širše sodelovanje članov in enakopravno zastopstvo vseh vrst občin; |
| --- | --- |

13.

se zaveda, da je treba število nacionalnih združenj lokalne uprave zmanjšati s treh na eno, in meni, da je treba pred tem posebno pozornost nameniti vzpostavitvi strukture nacionalnega združenja, v katerem bo možno čim širše sodelovanje članov in enakopravno zastopstvo vseh vrst občin;

| 14. | poudarja zavezanost podpori sodelovanja med azerbajdžanskimi lokalnimi oblastmi in lokalnimi ali regionalnimi oblastmi v Evropski uniji, da se spodbudi razvoj močne in demokratične poddržavne uprave; |
| --- | --- |

14.

poudarja zavezanost podpori sodelovanja med azerbajdžanskimi lokalnimi oblastmi in lokalnimi ali regionalnimi oblastmi v Evropski uniji, da se spodbudi razvoj močne in demokratične poddržavne uprave;

| 15. | poziva Evropsko komisijo in azerbajdžansko vlado, naj podpreta programe izmenjave najboljših praks med lokalnimi oblastmi v Azerbajdžanu in v EU pri zagotavljanju storitev, v Azerbajdžanu pa možnost prenosa strokovnega znanja in izkušenj lokalnih izvršnih oblasti na občine; priporoča, da se z namenom dejanske okrepitve zmogljivosti lokalnih oblasti upoštevajo rezultati na podlagi izmenjave izkušenj, pridobljenih na srečanjih med predstavniki lokalnih in regionalnih oblasti iz EU in Azerbajdžana; |
| --- | --- |

15.

poziva Evropsko komisijo in azerbajdžansko vlado, naj podpreta programe izmenjave najboljših praks med lokalnimi oblastmi v Azerbajdžanu in v EU pri zagotavljanju storitev, v Azerbajdžanu pa možnost prenosa strokovnega znanja in izkušenj lokalnih izvršnih oblasti na občine; priporoča, da se z namenom dejanske okrepitve zmogljivosti lokalnih oblasti upoštevajo rezultati na podlagi izmenjave izkušenj, pridobljenih na srečanjih med predstavniki lokalnih in regionalnih oblasti iz EU in Azerbajdžana;

| 16. | izraža obžalovanje, da se hkrati z zmanjšanjem števila občin v Azerbajdžanu ni zmanjšalo tudi število lokalnih izvršnih oblasti; |
| --- | --- |

16.

izraža obžalovanje, da se hkrati z zmanjšanjem števila občin v Azerbajdžanu ni zmanjšalo tudi število lokalnih izvršnih oblasti;

| 17. | spodbuja prenos pristojnosti lokalnih izvršnih oblasti na lokalno izvoljene svete, da se poveča in okrepi lokalna demokracija v Azerbajdžanu. |
| --- | --- |

17.

spodbuja prenos pristojnosti lokalnih izvršnih oblasti na lokalno izvoljene svete, da se poveča in okrepi lokalna demokracija v Azerbajdžanu.

Finance lokalnih skupnosti

ODBOR REGIJ

| 18. | izraža zaskrbljenost v zvezi z dejstvom, da je zaradi znatnega zmanjšanja vseh proračunskih prihodkov in bistvenega znižanja prihodkov občin na prebivalca finančni položaj občin v Azerbajdžanu vse slabši; |
| --- | --- |

18.

izraža zaskrbljenost v zvezi z dejstvom, da je zaradi znatnega zmanjšanja vseh proračunskih prihodkov in bistvenega znižanja prihodkov občin na prebivalca finančni položaj občin v Azerbajdžanu vse slabši;

| 19. | meni, da je treba za močno in zdravo lokalno upravo zagotoviti zanesljive, ustrezne in pravične lokalne finančne tokove, vključno s trdno lokalno davčno osnovo za izvajanje visokokakovostnih lokalnih storitev, ki krepijo pristojnosti in sodelovanje lokalnih svetov z njihovo skupnostjo. Javna sredstva bi bilo treba izplačevati tako, da bodo lokalni sveti lahko samostojno načrtovali svoje financiranje v ustrezno širokem časovnem okviru; |
| --- | --- |

19.

meni, da je treba za močno in zdravo lokalno upravo zagotoviti zanesljive, ustrezne in pravične lokalne finančne tokove, vključno s trdno lokalno davčno osnovo za izvajanje visokokakovostnih lokalnih storitev, ki krepijo pristojnosti in sodelovanje lokalnih svetov z njihovo skupnostjo. Javna sredstva bi bilo treba izplačevati tako, da bodo lokalni sveti lahko samostojno načrtovali svoje financiranje v ustrezno širokem časovnem okviru;

| 20. | pozdravlja prizadevanja azerbajdžanske vlade, da poveča obseg poslovnih naložb, in meni, da bi morala ta podjetja finančni prispevek svojim lokalnim oblastem zagotavljati na pregleden način in tako spodbujati dobre delovne odnose med podjetji in občinami ter prispevati k razvoju lokalnih skupnosti; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja prizadevanja azerbajdžanske vlade, da poveča obseg poslovnih naložb, in meni, da bi morala ta podjetja finančni prispevek svojim lokalnim oblastem zagotavljati na pregleden način in tako spodbujati dobre delovne odnose med podjetji in občinami ter prispevati k razvoju lokalnih skupnosti;

| 21. | meni, da bi morali biti občinski prostori v lasti občin, da bi imele večje možnosti vnaprejšnjega načrtovanja. |
| --- | --- |

21.

meni, da bi morali biti občinski prostori v lasti občin, da bi imele večje možnosti vnaprejšnjega načrtovanja.

Lokalna demokracija

ODBOR REGIJ

| 22. | ugotavlja, da kljub določenim izboljšavam tehničnih vidikov nobene lokalne volitve niso potekale v skladu z mednarodnimi standardi, in azerbajdžansko vlado poziva, naj poenostavi postopke imenovanja kandidatov, zagotovi pravičnejšo delitev sredstev za predvolilne kampanje med vse politične stranke in/ali kandidate ter neodvisnim organom omogoči opazovanje volitev, zlasti postopek štetja glasovnic, tako da kandidatom ali njihovim pooblaščenim zastopnikom omogoči, da so navzoči pri štetju. Prav tako je treba upoštevati druge ugotovitve skupne misije OR in Kongresa za opazovanje volitev; |
| --- | --- |

22.

ugotavlja, da kljub določenim izboljšavam tehničnih vidikov nobene lokalne volitve niso potekale v skladu z mednarodnimi standardi, in azerbajdžansko vlado poziva, naj poenostavi postopke imenovanja kandidatov, zagotovi pravičnejšo delitev sredstev za predvolilne kampanje med vse politične stranke in/ali kandidate ter neodvisnim organom omogoči opazovanje volitev, zlasti postopek štetja glasovnic, tako da kandidatom ali njihovim pooblaščenim zastopnikom omogoči, da so navzoči pri štetju. Prav tako je treba upoštevati druge ugotovitve skupne misije OR in Kongresa za opazovanje volitev;

| 23. | podpira bolj odprt medijski prostor za večjo volilno udeležbo in večje število opozicijskih kandidatov, azerbajdžanske oblasti pa poziva k popolnemu spoštovanju obveznosti glede svobode medijev; |
| --- | --- |

23.

podpira bolj odprt medijski prostor za večjo volilno udeležbo in večje število opozicijskih kandidatov, azerbajdžanske oblasti pa poziva k popolnemu spoštovanju obveznosti glede svobode medijev;

| 24. | pozdravlja zavestna prizadevanja tako vladajočih kot opozicijskih strank, da povečajo število kandidatk, zato se je po zadnjih lokalnih volitvah znatno povečalo število sedežev, ki so jih zasedle ženske; |
| --- | --- |

24.

pozdravlja zavestna prizadevanja tako vladajočih kot opozicijskih strank, da povečajo število kandidatk, zato se je po zadnjih lokalnih volitvah znatno povečalo število sedežev, ki so jih zasedle ženske;

| 25. | pozdravlja uvedbo državne podpore sveta za nevladne organizacije pod okriljem azerbajdžanskega predsednika in odobritev finančnih sredstev v ta namen, vendar pa izraža zaskrbljenost nad opaznimi pomanjkljivostmi pri registraciji nevladnih organizacij; |
| --- | --- |

25.

pozdravlja uvedbo državne podpore sveta za nevladne organizacije pod okriljem azerbajdžanskega predsednika in odobritev finančnih sredstev v ta namen, vendar pa izraža zaskrbljenost nad opaznimi pomanjkljivostmi pri registraciji nevladnih organizacij;

| 26. | meni, da bo treba po rešitvi spora lokalni upravi v Gorskem Karabahu in sedmim sosednjim regijam nameniti znatno podporo. |
| --- | --- |

26.

meni, da bo treba po rešitvi spora lokalni upravi v Gorskem Karabahu in sedmim sosednjim regijam nameniti znatno podporo.

Lokalni promet in okolje

ODBOR REGIJ

| 27. | spodbuja naložbe v regionalni prometni sistem za boljši razvoj lokalnega gospodarstva; |
| --- | --- |

27.

spodbuja naložbe v regionalni prometni sistem za boljši razvoj lokalnega gospodarstva;

| 28. | ugotavlja, da je regionalni zračni promet zaradi geografske lege Azerbajdžana zelo pomemben. Prav tako pomembno prispeva k povečanju zaposlenosti in socialne kohezije; |
| --- | --- |

28.

ugotavlja, da je regionalni zračni promet zaradi geografske lege Azerbajdžana zelo pomemben. Prav tako pomembno prispeva k povečanju zaposlenosti in socialne kohezije;

| 29. | ugotavlja, da imajo lokalne oblasti ključno vlogo pri obravnavi okoljskih vprašanj, in azerbajdžansko vlado spodbuja, naj v načrtovanje in izvajanje regionalnih razvojnih programov vključi tudi občine. |
| --- | --- |

29.

ugotavlja, da imajo lokalne oblasti ključno vlogo pri obravnavi okoljskih vprašanj, in azerbajdžansko vlado spodbuja, naj v načrtovanje in izvajanje regionalnih razvojnih programov vključi tudi občine.

V Bruslju, 27. januarja 2011

Predsednica Odbora regij

Mercedes BRESSO

---

| 2.4.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 104/21 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 104/21

---

Mnenje Odbora regij – Poenostavitev izvajanja raziskovalnih okvirnih programov

2011/C 104/05

ODBOR REGIJ

| — | pozdravlja namen, da se spodbudi medinstitucionalna razprava o upravni in finančni poenostavitvi pravil programov; |
| --- | --- |

—

pozdravlja namen, da se spodbudi medinstitucionalna razprava o upravni in finančni poenostavitvi pravil programov;

| — | ugotavlja, da je kompleksnost sama po sebi pomemben vir napak ali anomalij; |
| --- | --- |

—

ugotavlja, da je kompleksnost sama po sebi pomemben vir napak ali anomalij;

| — | priznava, da je pomembno razločevati med napako in goljufijo ter spodbujati kulturo poštenosti in zaupanja; |
| --- | --- |

—

priznava, da je pomembno razločevati med napako in goljufijo ter spodbujati kulturo poštenosti in zaupanja;

| — | podpira pristop, ki ga je predlagal Evropski parlament, tj. pristop, ki temelji na „znanosti in tehnologiji“ ali „znanosti in inovacijah“, osnovan na trdnih merilih znanstvene in tehnične kakovosti, ki se opira na izvedljive prakse upravljanja in priznava skupne značilnosti med znanostjo, razvojem tehnologije in tržnim razširjanjem ter razlike med njimi; |
| --- | --- |

—

podpira pristop, ki ga je predlagal Evropski parlament, tj. pristop, ki temelji na „znanosti in tehnologiji“ ali „znanosti in inovacijah“, osnovan na trdnih merilih znanstvene in tehnične kakovosti, ki se opira na izvedljive prakse upravljanja in priznava skupne značilnosti med znanostjo, razvojem tehnologije in tržnim razširjanjem ter razlike med njimi;

| — | poudarja, da je treba učinkovitost ocenjevati ne le z vidika odličnosti raziskovalnih dejavnosti, temveč tudi z vidika krepitve raziskovalnih zmogljivosti in absorpcijskega potenciala na celotnem ozemlju EU v skladu z načelom teritorialne kohezije; |
| --- | --- |

—

poudarja, da je treba učinkovitost ocenjevati ne le z vidika odličnosti raziskovalnih dejavnosti, temveč tudi z vidika krepitve raziskovalnih zmogljivosti in absorpcijskega potenciala na celotnem ozemlju EU v skladu z načelom teritorialne kohezije;

| — | pozdravlja program raziskovalnega potenciala v konvergenčnih regijah v okviru programa „Zmogljivosti“; |
| --- | --- |

—

pozdravlja program raziskovalnega potenciala v konvergenčnih regijah v okviru programa „Zmogljivosti“;

| — | predlaga, da naslednji okvirni program še nadalje razširi takšne programe in vključi shemo za poenostavitev sodelovanja kompetentnih partnerjev iz regij, ki zaostajajo na področju raziskav, pri projektih in programih, ki jih vodijo njihovi, po odličnosti bolj znani konkurenti, prek mentorskih programov in na druge načine; v zvezi s tem prepoznava potencial lokalnih in regionalnih akterjev za spodbujanje rasti „središč usposobljenosti“, povezanih s centri odličnosti. |
| --- | --- |

—

predlaga, da naslednji okvirni program še nadalje razširi takšne programe in vključi shemo za poenostavitev sodelovanja kompetentnih partnerjev iz regij, ki zaostajajo na področju raziskav, pri projektih in programih, ki jih vodijo njihovi, po odličnosti bolj znani konkurenti, prek mentorskih programov in na druge načine; v zvezi s tem prepoznava potencial lokalnih in regionalnih akterjev za spodbujanje rasti „središč usposobljenosti“, povezanih s centri odličnosti.

| Poročevalka | : | Fiona O'Loughlin (IE/ALDE), članica grofijskega sveta Kildare in regionalne oblasti Mid-East |
| --- | --- | --- |
| Referenčni dokument | : | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o poenostavitvi izvajanja raziskovalnih okvirnih programov
  COM(2010) 187 konč. |

Poročevalka

:

Fiona O'Loughlin (IE/ALDE), članica grofijskega sveta Kildare in regionalne oblasti Mid-East

Referenčni dokument

:

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o poenostavitvi izvajanja raziskovalnih okvirnih programov

COM(2010) 187 konč.

I.   POLITIČNA PRIPOROČILA

ODBOR REGIJ

| 1. | pozdravlja, da Evropska komisija v sporočilu o poenostavitvi izvajanja raziskovalnih okvirnih programov izraža namen, da se spodbudi medinstitucionalna razprava o upravni in finančni poenostavitvi pravil programov; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja, da Evropska komisija v sporočilu o poenostavitvi izvajanja raziskovalnih okvirnih programov izraža namen, da se spodbudi medinstitucionalna razprava o upravni in finančni poenostavitvi pravil programov;

| 2. | priznava, da je bila že uvedena vrsta poenostavitev, ki so izboljšale sedmi okvirni program, in razume, da bodo nekateri ukrepi šele čez nekaj časa pokazali dejanski učinek, kljub temu pa poudarja, da je sedmi okvirni program še vedno zapleten, za njegovo upravljanje pa so značilni pretirana birokracija, nizka stopnja pripravljenosti na tveganje, slaba učinkovitost in neupravičene zamude; |
| --- | --- |

2.

priznava, da je bila že uvedena vrsta poenostavitev, ki so izboljšale sedmi okvirni program, in razume, da bodo nekateri ukrepi šele čez nekaj časa pokazali dejanski učinek, kljub temu pa poudarja, da je sedmi okvirni program še vedno zapleten, za njegovo upravljanje pa so značilni pretirana birokracija, nizka stopnja pripravljenosti na tveganje, slaba učinkovitost in neupravičene zamude;

| 3. | poudarja neposredno povezavo med pravili in postopki, ki veljajo za sedmi okvirni program, njegovo privlačnostjo za potencialne udeležence in kakovostjo izvedenih raziskav. V zvezi s tem poudarja, da je poenostavitev treba doseči ob upoštevanju končnih uporabnikov/upravičencev, poenostavitev pa mora biti vredna stroškov njenega izvajanja; |
| --- | --- |

3.

poudarja neposredno povezavo med pravili in postopki, ki veljajo za sedmi okvirni program, njegovo privlačnostjo za potencialne udeležence in kakovostjo izvedenih raziskav. V zvezi s tem poudarja, da je poenostavitev treba doseči ob upoštevanju končnih uporabnikov/upravičencev, poenostavitev pa mora biti vredna stroškov njenega izvajanja;

| 4. | meni, da sta časovno načrtovanje in zaporedje sprememb/poenostavitev pomembna, saj nosilci projektov potrebujejo gotovost in stabilnost na področju pravil ter njihove uporabe. Verjame tudi, da je za nemoten prehod s sedmega na osmi okvirni program ter za zagotovitev, da se uresničijo cilji okvirnih programov, kontinuiteta bistvenega pomena; |
| --- | --- |

4.

meni, da sta časovno načrtovanje in zaporedje sprememb/poenostavitev pomembna, saj nosilci projektov potrebujejo gotovost in stabilnost na področju pravil ter njihove uporabe. Verjame tudi, da je za nemoten prehod s sedmega na osmi okvirni program ter za zagotovitev, da se uresničijo cilji okvirnih programov, kontinuiteta bistvenega pomena;

| 5. | ugotavlja, da mnogi vidijo sedmi okvirni program in z njim povezane instrumente kot nepovezane; hkrati priznava, da je treba množico struktur v okviru politike raziskav in razvoja na ravni EU ter na nacionalni in podnacionalni ravni obravnavati na podlagi bolj globalnega pristopa upravljanja; |
| --- | --- |

5.

ugotavlja, da mnogi vidijo sedmi okvirni program in z njim povezane instrumente kot nepovezane; hkrati priznava, da je treba množico struktur v okviru politike raziskav in razvoja na ravni EU ter na nacionalni in podnacionalni ravni obravnavati na podlagi bolj globalnega pristopa upravljanja;

| 6. | meni, da je treba oceniti vlogo nacionalnih kontaktnih točk, da se zagotovijo bolj učinkovite storitve za potencialne udeležence okvirnega programa in s pomočjo regionalnih posrednikov za okvirni program doseže boljše usklajevanje; ocenjuje pa tudi, da imajo nekateri kljub izboljšavam še vedno negativne predstave, ki bi jih nacionalne kontaktne točke lahko pomagale odpraviti; |
| --- | --- |

6.

meni, da je treba oceniti vlogo nacionalnih kontaktnih točk, da se zagotovijo bolj učinkovite storitve za potencialne udeležence okvirnega programa in s pomočjo regionalnih posrednikov za okvirni program doseže boljše usklajevanje; ocenjuje pa tudi, da imajo nekateri kljub izboljšavam še vedno negativne predstave, ki bi jih nacionalne kontaktne točke lahko pomagale odpraviti;

| 7. | priznava, da skupaj s poenostavitvijo sedmega okvirnega programa že poteka oziroma bi še bila potrebna preučitev tudi mnogih drugih s tem povezanih ukrepov, kakor je triletna revizija finančne uredbe. |
| --- | --- |

7.

priznava, da skupaj s poenostavitvijo sedmega okvirnega programa že poteka oziroma bi še bila potrebna preučitev tudi mnogih drugih s tem povezanih ukrepov, kakor je triletna revizija finančne uredbe.

Upravljanje sedmega okvirnega programa in poenostavitev v okviru obstoječih pravil

Navodila in podpora

ODBOR REGIJ

| 8. | ugotavlja, da je kompleksnost sama po sebi pomemben vir napak ali anomalij; poziva k poenostavitvi dokumentacije in zmanjšanju količine informacij, ki se zahtevajo za sodelovanje pri projektih, ter tudi števila in obsega uradnih dokumentov, vendar ne na škodo vsebine in kakovosti projektov; se zavzema tudi za optimizacijo postopkov spremljanja in nadzora z zmanjševanjem števila revizij, njihovo izvedbo po enotnih merilih in izogibanjem zahtevam po dokumentih, ki jih je organizacija že preložila; |
| --- | --- |

8.

ugotavlja, da je kompleksnost sama po sebi pomemben vir napak ali anomalij; poziva k poenostavitvi dokumentacije in zmanjšanju količine informacij, ki se zahtevajo za sodelovanje pri projektih, ter tudi števila in obsega uradnih dokumentov, vendar ne na škodo vsebine in kakovosti projektov; se zavzema tudi za optimizacijo postopkov spremljanja in nadzora z zmanjševanjem števila revizij, njihovo izvedbo po enotnih merilih in izogibanjem zahtevam po dokumentih, ki jih je organizacija že preložila;

| 9. | meni, da je razmeroma nizka udeležba malih in srednjih podjetij (MSP) posledica kompleksnosti programa, in je prepričan, da je treba pri premiku s sedmega na osmi okvirni program pravila spremeniti tako, da bodo povečala udeležbo MSP; |
| --- | --- |

9.

meni, da je razmeroma nizka udeležba malih in srednjih podjetij (MSP) posledica kompleksnosti programa, in je prepričan, da je treba pri premiku s sedmega na osmi okvirni program pravila spremeniti tako, da bodo povečala udeležbo MSP;

| 10. | poziva k omejitvi ali uskladitvi množice intervencijskih pravil in poenostavitvi pogojev za pridobitev subvencij, kar je treba zagotoviti z enotnimi navodili in razpoložljivo spletno podporo; |
| --- | --- |

10.

poziva k omejitvi ali uskladitvi množice intervencijskih pravil in poenostavitvi pogojev za pridobitev subvencij, kar je treba zagotoviti z enotnimi navodili in razpoložljivo spletno podporo;

| 11. | poudarja pomen skladnega in nedvoumnega tolmačenja pravil, uredb in definicij ter sporočanja njihovega pomena vsem zainteresiranim skupinam; |
| --- | --- |

11.

poudarja pomen skladnega in nedvoumnega tolmačenja pravil, uredb in definicij ter sporočanja njihovega pomena vsem zainteresiranim skupinam;

| 12. | poudarja potrebo po enotni uporabi pravil ter uskladitvi kontrol in revizij različnih služb; |
| --- | --- |

12.

poudarja potrebo po enotni uporabi pravil ter uskladitvi kontrol in revizij različnih služb;

| 13. | izraža zaskrbljenost glede: časovnega okvira za prejemanje pojasnil in navodil; diskrecijskega tolmačenja pooblastil projektnih referentov, ki jih je treba določiti v okviru pogajanj; retroaktivne uporabe novih „pravil“ ali tolmačenja; |
| --- | --- |

13.

izraža zaskrbljenost glede: časovnega okvira za prejemanje pojasnil in navodil; diskrecijskega tolmačenja pooblastil projektnih referentov, ki jih je treba določiti v okviru pogajanj; retroaktivne uporabe novih „pravil“ ali tolmačenja;

| 14. | predlaga uvedbo novih mehanizmov za učinkovito zagotovitev konstruktivnih povratnih informacij neuspešnim prosilcem, razširjanje rezultatov projektov, financiranih iz sedmega okvirnega programa, ter lajšanje prenašanja in sprejemanja rezultatov v MSP; |
| --- | --- |

14.

predlaga uvedbo novih mehanizmov za učinkovito zagotovitev konstruktivnih povratnih informacij neuspešnim prosilcem, razširjanje rezultatov projektov, financiranih iz sedmega okvirnega programa, ter lajšanje prenašanja in sprejemanja rezultatov v MSP;

| 15. | priporoča, da se učinkovitost raziskav poveča z uvedbo novih razvojnih mehanizmov, ki temeljijo na tem, da se projektom dodelijo dodatna sredstva za objavljanje rezultatov in uporabo teh rezultatov na novih področjih; nato je treba: a) spodbujati zaščito intelektualne lastnine projektov in b) čim bolj krepiti učinek vzvoda javnih financ s tesnejšo povezanostjo raziskav, inovacij in podjetij. |
| --- | --- |

15.

priporoča, da se učinkovitost raziskav poveča z uvedbo novih razvojnih mehanizmov, ki temeljijo na tem, da se projektom dodelijo dodatna sredstva za objavljanje rezultatov in uporabo teh rezultatov na novih področjih; nato je treba: a) spodbujati zaščito intelektualne lastnine projektov in b) čim bolj krepiti učinek vzvoda javnih financ s tesnejšo povezanostjo raziskav, inovacij in podjetij.

Struktura in časovno načrtovanje razpisov za zbiranje predlogov

ODBOR REGIJ

| 16. | podpira uvedbo procesa ocenjevanja v dveh fazah za projekte sodelovanja, da se bi izognili znatnim nepotrebnim prizadevanjem in stroškom zaradi pripravljanja podrobnih predlogov, ki nato niso potrjeni. To so prikriti, a veliki stroški sedanjega sistema ocenjevanja; |
| --- | --- |

16.

podpira uvedbo procesa ocenjevanja v dveh fazah za projekte sodelovanja, da se bi izognili znatnim nepotrebnim prizadevanjem in stroškom zaradi pripravljanja podrobnih predlogov, ki nato niso potrjeni. To so prikriti, a veliki stroški sedanjega sistema ocenjevanja;

| 17. | predlaga uvedbo določenih rokov (npr. 60 dni) za oceno vlog in tudi določenega roka za zaključitev pogajanj o pogodbah (dodatnih 60 dni); ugotavlja, da bi to lahko pripomoglo k zmanjšanju ovir za sodelovanje manjših lokalnih in regionalnih akterjev; |
| --- | --- |

17.

predlaga uvedbo določenih rokov (npr. 60 dni) za oceno vlog in tudi določenega roka za zaključitev pogajanj o pogodbah (dodatnih 60 dni); ugotavlja, da bi to lahko pripomoglo k zmanjšanju ovir za sodelovanje manjših lokalnih in regionalnih akterjev;

| 18. | podpira predlog, da se dovoli sodelovanje manjših konzorcijev, kar bi lahko znatno pripomoglo k večji prožnosti, pritegnilo partnerje iz ciljnih skupin, npr. MSP, in s poenostavljenim upravljanjem izboljšalo učinkovitost; |
| --- | --- |

18.

podpira predlog, da se dovoli sodelovanje manjših konzorcijev, kar bi lahko znatno pripomoglo k večji prožnosti, pritegnilo partnerje iz ciljnih skupin, npr. MSP, in s poenostavljenim upravljanjem izboljšalo učinkovitost;

| 19. | pozdravlja prizadevanja za poenostavitev kombinacij stopenj financiranja, vrst organizacij in vrst dejavnosti, a svari pred uvedbo enotne stopnje nadomestila za vse kategorije organizacij; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja prizadevanja za poenostavitev kombinacij stopenj financiranja, vrst organizacij in vrst dejavnosti, a svari pred uvedbo enotne stopnje nadomestila za vse kategorije organizacij;

| 20. | izraža zaskrbljenost, da bi predlog s prizadevanji za skrajšanje časa do dodelitve subvencije brez sodelovanja strokovnjakov držav članic pri izboru projektov prikrajšal proces za dragoceno razumevanje konteksta raziskav, ki prevladuje v državah članicah in regijah. Zato predlaga, da bi bilo treba namesto tega premisliti o učinkovitejšem mehanizmu za usmeritev tovrstnega sodelovanja v okviru postopka izbora. |
| --- | --- |

20.

izraža zaskrbljenost, da bi predlog s prizadevanji za skrajšanje časa do dodelitve subvencije brez sodelovanja strokovnjakov držav članic pri izboru projektov prikrajšal proces za dragoceno razumevanje konteksta raziskav, ki prevladuje v državah članicah in regijah. Zato predlaga, da bi bilo treba namesto tega premisliti o učinkovitejšem mehanizmu za usmeritev tovrstnega sodelovanja v okviru postopka izbora.

Boljša uporaba IKT

ODBOR REGIJ

| 21. | pozdravlja namen Evropske komisije, da zagotovi bolj enotna orodja IT za raziskovalne, izobraževalne in inovacijske programe EU; poziva k širši uporabi e-uprave – spletnega sistema za predloge, pogajanja in poročanje – ter k boljšemu usklajevanju v okviru GD RTD in med generalnimi direktorati; |
| --- | --- |

21.

pozdravlja namen Evropske komisije, da zagotovi bolj enotna orodja IT za raziskovalne, izobraževalne in inovacijske programe EU; poziva k širši uporabi e-uprave – spletnega sistema za predloge, pogajanja in poročanje – ter k boljšemu usklajevanju v okviru GD RTD in med generalnimi direktorati;

| 22. | poziva k temu, da bi portal za udeležence raziskav zagotavljal vse na enem mestu za vse sisteme, povezane z IT, kot je poročanje, da se omogoči odprt, pregleden sistem za zagotavljanje navodil, tolmačenja in tovrstnih informacij, ki naj bodo na voljo za vse (upravičence in osebje Komisije). To bi pripomoglo k uskladitvi uporabe pravil in zagotovilo učinkovito upravljanje. |
| --- | --- |

22.

poziva k temu, da bi portal za udeležence raziskav zagotavljal vse na enem mestu za vse sisteme, povezane z IT, kot je poročanje, da se omogoči odprt, pregleden sistem za zagotavljanje navodil, tolmačenja in tovrstnih informacij, ki naj bodo na voljo za vse (upravičence in osebje Komisije). To bi pripomoglo k uskladitvi uporabe pravil in zagotovilo učinkovito upravljanje.

Širša uporaba nagrad

ODBOR REGIJ

| 23. | opozarja na morebitne stranske učinke nagrad v smislu koncentracije sredstev za peščico izbranih večjih subjektov; ugotavlja, da nagrade ne bi smele nadomestiti strukturiranega financiranja, ampak bi se namesto tega lahko uporabile za spodbuditev iskanja novih talentov in obetavnih zamisli. |
| --- | --- |

23.

opozarja na morebitne stranske učinke nagrad v smislu koncentracije sredstev za peščico izbranih večjih subjektov; ugotavlja, da nagrade ne bi smele nadomestiti strukturiranega financiranja, ampak bi se namesto tega lahko uporabile za spodbuditev iskanja novih talentov in obetavnih zamisli.

Sprejetje pristopa, ki temelji na zaupanju

ODBOR REGIJ

| 24. | meni, da sta sedanji sistem in praksa upravljanja sedmega okvirnega programa preveč usmerjena na nadzor, in podpira prizadevanja za pristop, ki temelji na visoki ravni zaupanja in omogoča večja tveganja za financiranje raziskav, zato v zvezi s tem pozdravlja vrsto predlogov, navedenih v sporočilu; |
| --- | --- |

24.

meni, da sta sedanji sistem in praksa upravljanja sedmega okvirnega programa preveč usmerjena na nadzor, in podpira prizadevanja za pristop, ki temelji na visoki ravni zaupanja in omogoča večja tveganja za financiranje raziskav, zato v zvezi s tem pozdravlja vrsto predlogov, navedenih v sporočilu;

| 25. | poudarja, da finančno upravljanje in nadzor porabita nesorazmerno veliko časa nosilcev projektov/raziskovalcev ter vire odvrneta od učinkovitega izvajanja projekta in raziskovalnih prizadevanj; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da finančno upravljanje in nadzor porabita nesorazmerno veliko časa nosilcev projektov/raziskovalcev ter vire odvrneta od učinkovitega izvajanja projekta in raziskovalnih prizadevanj;

| 26. | pozdravlja sporočilo Komisije z dne 26. maja 2010 z naslovom Več ali manj kontrol? Vzpostavitev pravega ravnovesja med upravnimi stroški kontrole in tveganjem napake
   (1), ki predlaga posebne stopnje dopustnega tveganja napake (DTN) pri financiranju raziskav; |
| --- | --- |

26.

pozdravlja sporočilo Komisije z dne 26. maja 2010 z naslovom Več ali manj kontrol? Vzpostavitev pravega ravnovesja med upravnimi stroški kontrole in tveganjem napake
   (1), ki predlaga posebne stopnje dopustnega tveganja napake (DTN) pri financiranju raziskav;

| 27. | podpira sprejetje višjega DTN za raziskave, da se zagotovitvi ustrezno ravnovesje med dobrim finančnim upravljanjem in ustreznimi kontrolami; |
| --- | --- |

27.

podpira sprejetje višjega DTN za raziskave, da se zagotovitvi ustrezno ravnovesje med dobrim finančnim upravljanjem in ustreznimi kontrolami;

| 28. | poziva k širšemu sprejetju običajnih računovodskih pravil in praks (v skladu z nacionalnimi računovodskimi in revizijskimi standardi), zlasti za metodologije povprečnih stroškov za osebje; |
| --- | --- |

28.

poziva k širšemu sprejetju običajnih računovodskih pravil in praks (v skladu z nacionalnimi računovodskimi in revizijskimi standardi), zlasti za metodologije povprečnih stroškov za osebje;

| 29. | priporoča, da Komisija analizira razmerje med stroški in koristmi revizij ter predstavi natančnejša, skladnejša in preglednejša pravila za revizijske postopke; svari, da je lahko rezultat usmerjenih revizij na osnovi tveganja več ugotovljenih napak v primerjavi z naključnimi vzorci izdatkov; |
| --- | --- |

29.

priporoča, da Komisija analizira razmerje med stroški in koristmi revizij ter predstavi natančnejša, skladnejša in preglednejša pravila za revizijske postopke; svari, da je lahko rezultat usmerjenih revizij na osnovi tveganja več ugotovljenih napak v primerjavi z naključnimi vzorci izdatkov;

| 30. | priznava, da je pomembno razločevati med napako in goljufijo ter spodbujati kulturo poštenosti in zaupanja; |
| --- | --- |

30.

priznava, da je pomembno razločevati med napako in goljufijo ter spodbujati kulturo poštenosti in zaupanja;

| 31. | predlaga, da se pri obravnavi pristopa nezaželenega tveganja za sedmi okvirni program ponovno preučijo kadrovski predpisi EU z vidika osebne odgovornosti. Poleg tega predlaga program stalnega usposabljanja (zlasti o upravljanju pogodb) za projektne referente in revizorje Evropske komisije; za večjo usklajenost pa priporoča tudi zagotovitev skupnih navodil za vse osebje, ki sodeluje pri izvajanju okvirnega programa. |
| --- | --- |

31.

predlaga, da se pri obravnavi pristopa nezaželenega tveganja za sedmi okvirni program ponovno preučijo kadrovski predpisi EU z vidika osebne odgovornosti. Poleg tega predlaga program stalnega usposabljanja (zlasti o upravljanju pogodb) za projektne referente in revizorje Evropske komisije; za večjo usklajenost pa priporoča tudi zagotovitev skupnih navodil za vse osebje, ki sodeluje pri izvajanju okvirnega programa.

Prehod na pristop, ki temelji na rezultatih

ODBOR REGIJ

| 32. | priznava, da je predlagan prehod na mehanizem financiranja, ki temelji na rezultatih, dobronameren, a meni, da bi lahko sprožil vrsto nezaželenih posledic, kot je uvajanje pristopa nezaželenega (ali vsaj manjšega) tveganja pri raziskavah, manj verjetno pripravljenost na inovativnost, kar bi škodilo poudarjanju odličnosti, hkrati pa večje breme preneslo na morebitne upravičence v fazi priprave predloga in povzročilo daljši čas do dodelitve subvencij; |
| --- | --- |

32.

priznava, da je predlagan prehod na mehanizem financiranja, ki temelji na rezultatih, dobronameren, a meni, da bi lahko sprožil vrsto nezaželenih posledic, kot je uvajanje pristopa nezaželenega (ali vsaj manjšega) tveganja pri raziskavah, manj verjetno pripravljenost na inovativnost, kar bi škodilo poudarjanju odličnosti, hkrati pa večje breme preneslo na morebitne upravičence v fazi priprave predloga in povzročilo daljši čas do dodelitve subvencij;

| 33. | bo tako še treba prepričati o predlogu prehoda na raziskave, ki temeljijo na rezultatih, pozdravlja pa predlagano pilotno dejavnost za testiranje tega pristopa, saj meni, da je lahko kombinacija usmerjenih in neusmerjenih raziskav bolj ustrezna za reševanje prihodnjih raziskovalnih izzivov; |
| --- | --- |

33.

bo tako še treba prepričati o predlogu prehoda na raziskave, ki temeljijo na rezultatih, pozdravlja pa predlagano pilotno dejavnost za testiranje tega pristopa, saj meni, da je lahko kombinacija usmerjenih in neusmerjenih raziskav bolj ustrezna za reševanje prihodnjih raziskovalnih izzivov;

| 34. | poziva k uvedbi novih mehanizmov, v okviru katerih bi lahko lokalne in regionalne oblasti dobile sredstva in bi tako lahko kupile rezultate uspešnih raziskovalnih projektov, da bi zadostile potrebam po strokovnem znanju za inovativni regionalni razvoj. Poudarja tudi pomen povečanja in spodbujanja prenašanja rezultatov projektov v evropska MSP in njihove uporabe v MSP; |
| --- | --- |

34.

poziva k uvedbi novih mehanizmov, v okviru katerih bi lahko lokalne in regionalne oblasti dobile sredstva in bi tako lahko kupile rezultate uspešnih raziskovalnih projektov, da bi zadostile potrebam po strokovnem znanju za inovativni regionalni razvoj. Poudarja tudi pomen povečanja in spodbujanja prenašanja rezultatov projektov v evropska MSP in njihove uporabe v MSP;

| 35. | podpira pristop, ki ga je predlagal Evropski parlament, tj. pristop, ki temelji na „znanosti in tehnologiji“ ali „znanosti in inovacijah“ (2), osnovan na trdnih merilih znanstvene in tehnične kakovosti, ki se opira na izvedljive prakse upravljanja in priznava skupne značilnosti med znanostjo, razvojem tehnologije in tržnim razširjanjem ter razlike med njimi. |
| --- | --- |

35.

podpira pristop, ki ga je predlagal Evropski parlament, tj. pristop, ki temelji na „znanosti in tehnologiji“ ali „znanosti in inovacijah“ (2), osnovan na trdnih merilih znanstvene in tehnične kakovosti, ki se opira na izvedljive prakse upravljanja in priznava skupne značilnosti med znanostjo, razvojem tehnologije in tržnim razširjanjem ter razlike med njimi.

Zagotovitev boljšega ravnovesja med odličnostjo in kohezijo

ODBOR REGIJ

| 36. | poudarja, da je treba učinkovitost ocenjevati ne le z vidika odličnosti raziskovalnih dejavnosti, temveč tudi z vidika krepitve raziskovalnih zmogljivosti in absorpcijskega potenciala na celotnem ozemlju EU v skladu z načelom teritorialne kohezije. Evropske raziskave se ne bi smele omejiti zgolj na globalne vodilne pobude ali utrditev vodilnega položaja peščice regij na področju raziskav ali pa na zagotavljanje konkurenčnosti evropske industrije na področju ključnih spodbujevalnih tehnologij, temveč bi morale stremeti tudi k doseganju uravnoteženega sodelovanja, ne da bi s tem ogrozile odličnost; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da je treba učinkovitost ocenjevati ne le z vidika odličnosti raziskovalnih dejavnosti, temveč tudi z vidika krepitve raziskovalnih zmogljivosti in absorpcijskega potenciala na celotnem ozemlju EU v skladu z načelom teritorialne kohezije. Evropske raziskave se ne bi smele omejiti zgolj na globalne vodilne pobude ali utrditev vodilnega položaja peščice regij na področju raziskav ali pa na zagotavljanje konkurenčnosti evropske industrije na področju ključnih spodbujevalnih tehnologij, temveč bi morale stremeti tudi k doseganju uravnoteženega sodelovanja, ne da bi s tem ogrozile odličnost;

| 37. | pozdravlja program raziskovalnega potenciala v konvergenčnih regijah v okviru programa „Zmogljivosti“ kot pomemben korak pri razvijanju regionalnih zmogljivosti in spodbujanju sodelovanja teh regij pri dejavnostih raziskav in razvoja ter meni, da je bil v okviru ukrepa „Regije znanja“ zaznan določen napredek – kot spodbuda regionalnim in lokalnim oblastem, da sodelujejo z univerzami in raziskovalnimi centri pri razvijanju projektov ter tudi lokalnih in regionalnih strategij raziskav in razvoja; |
| --- | --- |

37.

pozdravlja program raziskovalnega potenciala v konvergenčnih regijah v okviru programa „Zmogljivosti“ kot pomemben korak pri razvijanju regionalnih zmogljivosti in spodbujanju sodelovanja teh regij pri dejavnostih raziskav in razvoja ter meni, da je bil v okviru ukrepa „Regije znanja“ zaznan določen napredek – kot spodbuda regionalnim in lokalnim oblastem, da sodelujejo z univerzami in raziskovalnimi centri pri razvijanju projektov ter tudi lokalnih in regionalnih strategij raziskav in razvoja;

| 38. | predlaga, da naslednji okvirni program še nadalje razširi takšne programe in vključi shemo za poenostavitev sodelovanja kompetentnih partnerjev iz regij, ki zaostajajo na področju raziskav, pri projektih in programih, ki jih vodijo njihovi, po odličnosti bolj znani konkurenti, prek mentorskih programov in na druge načine; v zvezi s tem prepoznava potencial lokalnih in regionalnih akterjev za spodbujanje rasti „središč usposobljenosti“, povezanih s centri odličnosti; |
| --- | --- |

38.

predlaga, da naslednji okvirni program še nadalje razširi takšne programe in vključi shemo za poenostavitev sodelovanja kompetentnih partnerjev iz regij, ki zaostajajo na področju raziskav, pri projektih in programih, ki jih vodijo njihovi, po odličnosti bolj znani konkurenti, prek mentorskih programov in na druge načine; v zvezi s tem prepoznava potencial lokalnih in regionalnih akterjev za spodbujanje rasti „središč usposobljenosti“, povezanih s centri odličnosti;

| 39. | predlaga pogostejšo objavo razpisov v okviru teh programov od zdajšnje prakse enkrat letno; |
| --- | --- |

39.

predlaga pogostejšo objavo razpisov v okviru teh programov od zdajšnje prakse enkrat letno;

| 40. | podpira nenehna prizadevanja pri usklajevanju med strukturnimi skladi in okvirnimi programi (3), vendar v zvezi s tem ugotavlja, da je treba razviti bolj usklajena pravila, postopke in prakse ter uskladiti razpise za zbiranje predlogov. To bi moralo vključevati tudi možnost uporabe sredstev iz strukturnih skladov za sofinanciranje projektov, ki se izvajajo s sredstvi raziskovalnega okvirnega programa; |
| --- | --- |

40.

podpira nenehna prizadevanja pri usklajevanju med strukturnimi skladi in okvirnimi programi (3), vendar v zvezi s tem ugotavlja, da je treba razviti bolj usklajena pravila, postopke in prakse ter uskladiti razpise za zbiranje predlogov. To bi moralo vključevati tudi možnost uporabe sredstev iz strukturnih skladov za sofinanciranje projektov, ki se izvajajo s sredstvi raziskovalnega okvirnega programa;

| 41. | vendar poudarja, da se mora regionalna politika EU uporabljati za namene, ki so določeni v Pogodbi, tj. za podpiranje kohezije, in izpostavlja, da ne sme nastati vtis, da drugorazredni projekti, ki jim ni zagotovljeno financiranje v okviru raziskovalnega programa, lahko pridobijo financiranje prek strukturnih skladov; |
| --- | --- |

41.

vendar poudarja, da se mora regionalna politika EU uporabljati za namene, ki so določeni v Pogodbi, tj. za podpiranje kohezije, in izpostavlja, da ne sme nastati vtis, da drugorazredni projekti, ki jim ni zagotovljeno financiranje v okviru raziskovalnega programa, lahko pridobijo financiranje prek strukturnih skladov;

| 42. | pozdravlja potencial za oblikovanje prehodov med okvirnim programom in drugimi programi EU, kadar se financiranje iz strukturnih skladov lahko uporabi za podporo projektov, ki so zadostili vsem merilom odličnosti po ocenah okvirnega programa, in predlaga zagotovitev prehodov v obe smeri, saj je na primer projektom, razvitim v okviru programa teritorialnega sodelovanja, omogočen lažji dostop do dejavnosti okvirnega programa; |
| --- | --- |

42.

pozdravlja potencial za oblikovanje prehodov med okvirnim programom in drugimi programi EU, kadar se financiranje iz strukturnih skladov lahko uporabi za podporo projektov, ki so zadostili vsem merilom odličnosti po ocenah okvirnega programa, in predlaga zagotovitev prehodov v obe smeri, saj je na primer projektom, razvitim v okviru programa teritorialnega sodelovanja, omogočen lažji dostop do dejavnosti okvirnega programa;

| 43. | predlaga, da se pri usklajevanju raziskovalnih programov pobuda ERA-NET poenostavi in razširi ter da se okrepi sodelovanje organizacij regionalne ravni v njej, saj je ta po mnenju regij preveč omejevalna; meni, da je treba regijam omogočiti razvoj podobnih pobud, kot so tiste, ki jih imajo na voljo centralne vlade v okviru skupnega načrtovanja. |
| --- | --- |

43.

predlaga, da se pri usklajevanju raziskovalnih programov pobuda ERA-NET poenostavi in razširi ter da se okrepi sodelovanje organizacij regionalne ravni v njej, saj je ta po mnenju regij preveč omejevalna; meni, da je treba regijam omogočiti razvoj podobnih pobud, kot so tiste, ki jih imajo na voljo centralne vlade v okviru skupnega načrtovanja.

V Bruslju, 27. januarja 2011

Predsednica Odbora regij

Mercedes BRESSO

---

(1)  COM(2010) 261.

1

(2)  2010/2079(INI), prilagojeno po točki 26.

2

(3)  (2009/2243(INI)).

3

---

| 2.4.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 104/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 104/26

---

Mnenje Odbora regij – Mladi in mobilnost

2011/C 104/06

ODBOR REGIJ

| — | pozdravlja vodilno pobudo Evropske komisije Mladi in mobilnost, ki je ambiciozen strateški okvir za izboljšanje mobilnosti, izobraževanja in zaposljivosti mladih Evropejcev. Prvič doslej je Evropska komisija razvila akcijski okvir za mladino s povezovanjem izobraževanja in zaposlovanja; |
| --- | --- |

—

pozdravlja vodilno pobudo Evropske komisije Mladi in mobilnost, ki je ambiciozen strateški okvir za izboljšanje mobilnosti, izobraževanja in zaposljivosti mladih Evropejcev. Prvič doslej je Evropska komisija razvila akcijski okvir za mladino s povezovanjem izobraževanja in zaposlovanja;

| — | meni, da bi moralo biti izobraževanje v središču mobilnosti mladih; |
| --- | --- |

—

meni, da bi moralo biti izobraževanje v središču mobilnosti mladih;

| — | opozarja na tesno povezavo med slabim šolskim uspehom in neugodnim socialno-ekonomskim položajem, ki sta ključna dejavnika za število mladih, ki niso niti zaposleni niti se ne šolajo ali usposabljajo. Prekinitev tega začaranega kroga je velik izziv za evropske lokalne in regionalne oblasti in v okviru te pobude jo je treba obravnavati prednostno; |
| --- | --- |

—

opozarja na tesno povezavo med slabim šolskim uspehom in neugodnim socialno-ekonomskim položajem, ki sta ključna dejavnika za število mladih, ki niso niti zaposleni niti se ne šolajo ali usposabljajo. Prekinitev tega začaranega kroga je velik izziv za evropske lokalne in regionalne oblasti in v okviru te pobude jo je treba obravnavati prednostno;

| — | odobrava prožno uporabo sredstev Evropskega socialnega sklada v državah članicah in lokalnih skupnostih, da bi pomagali mladim, zlasti v povezavi s cilji Evrope 2020; |
| --- | --- |

—

odobrava prožno uporabo sredstev Evropskega socialnega sklada v državah članicah in lokalnih skupnostih, da bi pomagali mladim, zlasti v povezavi s cilji Evrope 2020;

| — | meni, da je ob oceni vseh programov mobilnosti na področju izobraževanja, ki bo privedla do zakonodajnih predlogov v letu 2011 in novega finančnega okvira za obdobje po letu 2013, bistvenega pomena – kot je navedel v svojem mnenju o zeleni knjigi o spodbujanju učne mobilnosti za mlade – upoštevati pomemben prispevek lokalnih in regionalnih oblasti k spodbujanju učne mobilnosti mladih. |
| --- | --- |

—

meni, da je ob oceni vseh programov mobilnosti na področju izobraževanja, ki bo privedla do zakonodajnih predlogov v letu 2011 in novega finančnega okvira za obdobje po letu 2013, bistvenega pomena – kot je navedel v svojem mnenju o zeleni knjigi o spodbujanju učne mobilnosti za mlade – upoštevati pomemben prispevek lokalnih in regionalnih oblasti k spodbujanju učne mobilnosti mladih.

| Poročevalec | : | Marc Schaefer (LU/PES), član občinskega sveta občine Vianden |
| --- | --- | --- |
| Referenčni dokument | : | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Pobuda Mladi in mobilnost za izkoriščanje potenciala mladih pri doseganju pametne, trajnostne in vključujoče rasti v Evropski uniji
  COM(2010) 477 konč. |

Poročevalec

:

Marc Schaefer (LU/PES), član občinskega sveta občine Vianden

Referenčni dokument

:

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Pobuda Mladi in mobilnost za izkoriščanje potenciala mladih pri doseganju pametne, trajnostne in vključujoče rasti v Evropski uniji

COM(2010) 477 konč.

I.   POLITIČNA PRIPOROČILA

Splošne ugotovitve

ODBOR REGIJ

| 1. | pozdravlja vodilno pobudo Evropske komisije Mladi in mobilnost, ki je ambiciozen strateški okvir za izboljšanje mobilnosti, izobraževanja in zaposljivosti mladih Evropejcev. Prvič doslej je Evropska komisija razvila akcijski okvir za mladino s povezovanjem izobraževanja in zaposlovanja; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja vodilno pobudo Evropske komisije Mladi in mobilnost, ki je ambiciozen strateški okvir za izboljšanje mobilnosti, izobraževanja in zaposljivosti mladih Evropejcev. Prvič doslej je Evropska komisija razvila akcijski okvir za mladino s povezovanjem izobraževanja in zaposlovanja;

| 2. | v celoti podpira cilj izboljšanja znanja, spretnosti in izkušenj mladih, da bi se lahko z lahkoto vključevali na trg dela in kar najbolje izkoristili svoje možnosti, kar bo omogočilo doseči cilje strategije Evropa 2020; obenem opozarja, da se izobraževanje ne končuje pri tem, da se izboljša zaposljivost, temveč da mora imeti širši cilj: spodbujanje razvoja celotne osebnosti; |
| --- | --- |

2.

v celoti podpira cilj izboljšanja znanja, spretnosti in izkušenj mladih, da bi se lahko z lahkoto vključevali na trg dela in kar najbolje izkoristili svoje možnosti, kar bo omogočilo doseči cilje strategije Evropa 2020; obenem opozarja, da se izobraževanje ne končuje pri tem, da se izboljša zaposljivost, temveč da mora imeti širši cilj: spodbujanje razvoja celotne osebnosti;

| 3. | obžaluje, da Evropska komisija pri pripravi in izvajanju ukrepov za spodbujanje mobilnosti ni v zadostni meri upoštevala vloge lokalnih in regionalnih oblasti, čeprav so slednje zaradi svoje bližine državljanom v najboljšem položaju za olajšanje dostopa do mobilnosti; to velja tudi za načrtovanje in razvoj programov za mlade, saj ti organi zaradi svoje bližine tej družbeni skupini najbolje poznajo njihovo realnost in njihov položaj; |
| --- | --- |

3.

obžaluje, da Evropska komisija pri pripravi in izvajanju ukrepov za spodbujanje mobilnosti ni v zadostni meri upoštevala vloge lokalnih in regionalnih oblasti, čeprav so slednje zaradi svoje bližine državljanom v najboljšem položaju za olajšanje dostopa do mobilnosti; to velja tudi za načrtovanje in razvoj programov za mlade, saj ti organi zaradi svoje bližine tej družbeni skupini najbolje poznajo njihovo realnost in njihov položaj;

| 4. | opozarja, da bi morali biti ukrepi, napovedani v okviru pobude, dostopni čim večjemu številu mladih, ne glede na njihove individualne poti, ekonomski položaj in zemljepisno lego njihove domače regije, saj nekateri mladi, npr. iz regij na skrajnem obrobju ali z otokov, nimajo enakih možnosti za mobilnost kot mladi s celine; vendar poudarja, da naj bi s tem ustvarili možnosti za mobilnost, da pa se morajo odločati mladi sami; |
| --- | --- |

4.

opozarja, da bi morali biti ukrepi, napovedani v okviru pobude, dostopni čim večjemu številu mladih, ne glede na njihove individualne poti, ekonomski položaj in zemljepisno lego njihove domače regije, saj nekateri mladi, npr. iz regij na skrajnem obrobju ali z otokov, nimajo enakih možnosti za mobilnost kot mladi s celine; vendar poudarja, da naj bi s tem ustvarili možnosti za mobilnost, da pa se morajo odločati mladi sami;

| 5. | opozarja, da morajo ukrepi mladim na poti njihovega usposabljanja omogočiti pridobivanje, razvoj in posodabljanje znanja, potrebnega za opravljanje poklica, vendar tudi znanja, ki jim bo omogočilo, da bodo aktivni državljani; prav tako opozarja, da je spodbujanje ustvarjalnosti in inovativnosti mladih ter ustvarjanje prostora za njihov intelektualni in socialni razvoj ena od osrednjih nalog vseh izobraževalnih ustanov. Vsa ta področja so ključni dejavniki za osebno emancipacijo in vključevanje mladih v družbo, ki zahtevajo tudi ukrepe, ki mladim omogočajo združljivost usposabljanja, študija ali poklicnega dela z družinskim življenjem; |
| --- | --- |

5.

opozarja, da morajo ukrepi mladim na poti njihovega usposabljanja omogočiti pridobivanje, razvoj in posodabljanje znanja, potrebnega za opravljanje poklica, vendar tudi znanja, ki jim bo omogočilo, da bodo aktivni državljani; prav tako opozarja, da je spodbujanje ustvarjalnosti in inovativnosti mladih ter ustvarjanje prostora za njihov intelektualni in socialni razvoj ena od osrednjih nalog vseh izobraževalnih ustanov. Vsa ta področja so ključni dejavniki za osebno emancipacijo in vključevanje mladih v družbo, ki zahtevajo tudi ukrepe, ki mladim omogočajo združljivost usposabljanja, študija ali poklicnega dela z družinskim življenjem;

| 6. | ugotavlja, da bi bilo treba zlasti zaradi sedanje gospodarske krize spodbujati mlade, naj dopolnjujejo svojo šolsko izobrazbo ali se udeležujejo dopolnilnega usposabljanja, da bi pridobili znanje, ki bo izboljšalo njihove prihodnje možnosti na trgu dela; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da bi bilo treba zlasti zaradi sedanje gospodarske krize spodbujati mlade, naj dopolnjujejo svojo šolsko izobrazbo ali se udeležujejo dopolnilnega usposabljanja, da bi pridobili znanje, ki bo izboljšalo njihove prihodnje možnosti na trgu dela;

| 7. | poudarja pomen učenja za mlade, da si v okviru neformalnega izobraževanja, ki ga zagotavlja sedanji program Mladi v akciji, pridobijo znanje in veščine za življenje, in se zavzema za nadaljevanje tega programa tudi po letu 2013, saj te veščine dopolnjujejo formalno izobrazbo in so ključnega pomena za povečanje mobilnosti ter zaposljivosti mladih na trgu dela; |
| --- | --- |

7.

poudarja pomen učenja za mlade, da si v okviru neformalnega izobraževanja, ki ga zagotavlja sedanji program Mladi v akciji, pridobijo znanje in veščine za življenje, in se zavzema za nadaljevanje tega programa tudi po letu 2013, saj te veščine dopolnjujejo formalno izobrazbo in so ključnega pomena za povečanje mobilnosti ter zaposljivosti mladih na trgu dela;

| 8. | poudarja svojo zavezanost mobilnosti na izobraževalnem in poklicnem področju, saj kot pomemben dejavnik poklicnega in osebnega razvoja omogoča krepiti evropsko identiteto, obenem pa prispeva h gospodarski, socialni in teritorialni koheziji EU; |
| --- | --- |

8.

poudarja svojo zavezanost mobilnosti na izobraževalnem in poklicnem področju, saj kot pomemben dejavnik poklicnega in osebnega razvoja omogoča krepiti evropsko identiteto, obenem pa prispeva h gospodarski, socialni in teritorialni koheziji EU;

| 9. | zahteva, naj se izobraževalni programi, ki spodbujajo mobilnost, podaljšajo na obdobje po letu 2013, in poziva Komisijo, Svet in Evropski parlament, naj pri pripravi prihodnjih okvirnih programov predvidijo ustrezna povečanja proračunskih sredstev; |
| --- | --- |

9.

zahteva, naj se izobraževalni programi, ki spodbujajo mobilnost, podaljšajo na obdobje po letu 2013, in poziva Komisijo, Svet in Evropski parlament, naj pri pripravi prihodnjih okvirnih programov predvidijo ustrezna povečanja proračunskih sredstev;

| 10. | poudarja, da bo mogoče cilje pobude Mladi in mobilnost doseči samo v partnerstvu z lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter drugimi udeleženimi stranmi, ki delajo za mlade. |
| --- | --- |

10.

poudarja, da bo mogoče cilje pobude Mladi in mobilnost doseči samo v partnerstvu z lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter drugimi udeleženimi stranmi, ki delajo za mlade.

Pobude, povezane z mobilnostjo

ODBOR REGIJ

| 11. | meni, da bi moralo biti izobraževanje v središču mobilnosti mladih. Zato mora Evropska komisija – ob upoštevanju pogodbene delitve pristojnosti – načrtovati podporne ukrepe, da bi zagotovili dostop do informacij o možnostih za mobilnost, izboljšali kakovost izobraževanja in učinkovito zaščitili pravico do dostopa do izobraževanja za vse. Obenem bi morala Komisija spodbujati dejavnosti, povezane z mobilnostjo, kot so izmenjave dijakov srednjih šol, mrežno povezovanje ustanov, dejavnih na področju mobilnosti študentov in mladih itd.; |
| --- | --- |

11.

meni, da bi moralo biti izobraževanje v središču mobilnosti mladih. Zato mora Evropska komisija – ob upoštevanju pogodbene delitve pristojnosti – načrtovati podporne ukrepe, da bi zagotovili dostop do informacij o možnostih za mobilnost, izboljšali kakovost izobraževanja in učinkovito zaščitili pravico do dostopa do izobraževanja za vse. Obenem bi morala Komisija spodbujati dejavnosti, povezane z mobilnostjo, kot so izmenjave dijakov srednjih šol, mrežno povezovanje ustanov, dejavnih na področju mobilnosti študentov in mladih itd.;

| 12. | opozarja, da se mobilnost mladih srečuje z več ovirami pri tistih, ki ne študirajo na univerzi in prihajajo iz zapostavljenih socialnih okolij, ter pri tistih, ki zaradi zemljepisne lege svoje domače regije nimajo enakega dostopa do mobilnosti. Opozarja, da mora EU zagotoviti, da bodo ti programi mobilnosti vsem mladim dostopni pod enakimi pogoji, zato priporoča podporo regijam s posebnimi zemljepisnimi značilnostmi, kot so regije na skrajnem obrobju ali otoki, katerih politike mobilnosti močno ovirata njihova oddaljenost in zemljepisna izoliranost od celine. Zato bo zanje treba sprejeti posebne proaktivne ukrepe, da bi tudi oni lahko v polni meri izkoristili ugodnosti evropskih programov mobilnosti. To vključuje zlasti dejavnosti obveščanja, prilagojene različnim ciljnim skupinam, pa tudi ustrezno finančno pomoč, da finančna sredstva ne bi bila več ovira za mobilnost; |
| --- | --- |

12.

opozarja, da se mobilnost mladih srečuje z več ovirami pri tistih, ki ne študirajo na univerzi in prihajajo iz zapostavljenih socialnih okolij, ter pri tistih, ki zaradi zemljepisne lege svoje domače regije nimajo enakega dostopa do mobilnosti. Opozarja, da mora EU zagotoviti, da bodo ti programi mobilnosti vsem mladim dostopni pod enakimi pogoji, zato priporoča podporo regijam s posebnimi zemljepisnimi značilnostmi, kot so regije na skrajnem obrobju ali otoki, katerih politike mobilnosti močno ovirata njihova oddaljenost in zemljepisna izoliranost od celine. Zato bo zanje treba sprejeti posebne proaktivne ukrepe, da bi tudi oni lahko v polni meri izkoristili ugodnosti evropskih programov mobilnosti. To vključuje zlasti dejavnosti obveščanja, prilagojene različnim ciljnim skupinam, pa tudi ustrezno finančno pomoč, da finančna sredstva ne bi bila več ovira za mobilnost;

| 13. | kot je opozoril v svojem mnenju o zeleni knjigi o spodbujanju učne mobilnosti za mlade
   (1), poudarja, da je treba priznati pomembni prispevek regionalnih in lokalnih oblasti k spodbujanju učne mobilnosti. To še posebej velja z vidika obveščanja, svetovanja in ozaveščanja in v večini primerov tudi za ukrepe za zagotavljanje kakovosti in financiranja; |
| --- | --- |

13.

kot je opozoril v svojem mnenju o zeleni knjigi o spodbujanju učne mobilnosti za mlade
   (1), poudarja, da je treba priznati pomembni prispevek regionalnih in lokalnih oblasti k spodbujanju učne mobilnosti. To še posebej velja z vidika obveščanja, svetovanja in ozaveščanja in v večini primerov tudi za ukrepe za zagotavljanje kakovosti in financiranja;

| 14. | opozarja, da imajo pogosto ravno majhni projekti za podporo mobilnosti odločilne učinke in prispevajo h krepitvi evropskega duha, aktivnega evropskega državljanstva in demokracije; |
| --- | --- |

14.

opozarja, da imajo pogosto ravno majhni projekti za podporo mobilnosti odločilne učinke in prispevajo h krepitvi evropskega duha, aktivnega evropskega državljanstva in demokracije;

| 15. | podpira prizadevanja Evropske komisije za boljše obveščanje mladih državljanov, zlasti v zvezi s poenostavljenimi postopki za usklajevanje socialne varnosti, ki morajo upoštevati nove načine mobilnosti; |
| --- | --- |

15.

podpira prizadevanja Evropske komisije za boljše obveščanje mladih državljanov, zlasti v zvezi s poenostavljenimi postopki za usklajevanje socialne varnosti, ki morajo upoštevati nove načine mobilnosti;

| 16. | poudarja, da je treba v okviru naslednje generacije strukturnih skladov upoštevati potrebo po stanovanjih za študente; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da je treba v okviru naslednje generacije strukturnih skladov upoštevati potrebo po stanovanjih za študente;

| 17. | poudarja povezavo med razpravo, ki jo je sprožila zelena knjiga Evropske komisije o pokojninah (2), in mobilnostjo mladih Evropejcev, da bi izboljšali vzdržnost in ustreznost pokojnin. V tem okviru je pomembno, da imajo lahko mladi delavci dostop do delovnih mest in delovnega časa, ki jim zagotavljajo pravice do pokojnine. |
| --- | --- |

17.

poudarja povezavo med razpravo, ki jo je sprožila zelena knjiga Evropske komisije o pokojninah (2), in mobilnostjo mladih Evropejcev, da bi izboljšali vzdržnost in ustreznost pokojnin. V tem okviru je pomembno, da imajo lahko mladi delavci dostop do delovnih mest in delovnega časa, ki jim zagotavljajo pravice do pokojnine.

Ukrepi na izobraževalnem in univerzitetnem področju

ODBOR REGIJ

| 18. | podpira cilj strategije Evropa 2020, da je treba delež mladih, ki so diplomirali na visokih šolah, povečati na vsaj 40 %, vendar poudarja, da je za to potrebna demokratizacija dostopa do univerz, ki morajo biti dostopne čim večjemu številu mladih; na ravni EU in držav članic je treba nadaljevati in okrepiti ukrepe za boljše ujemanje usposobljenosti in delovnih mest, pri tem pa se osredotočiti zlasti na sodelovanje pri izvajanju vodilnih pobud Mladi in mobilnost in Program za nova znanja in spretnosti ter nova delovna mesta; |
| --- | --- |

18.

podpira cilj strategije Evropa 2020, da je treba delež mladih, ki so diplomirali na visokih šolah, povečati na vsaj 40 %, vendar poudarja, da je za to potrebna demokratizacija dostopa do univerz, ki morajo biti dostopne čim večjemu številu mladih; na ravni EU in držav članic je treba nadaljevati in okrepiti ukrepe za boljše ujemanje usposobljenosti in delovnih mest, pri tem pa se osredotočiti zlasti na sodelovanje pri izvajanju vodilnih pobud Mladi in mobilnost in Program za nova znanja in spretnosti ter nova delovna mesta;

| 19. | meni, da zato večja razpršenost virov dohodka za univerze ne bi smela zajemati le morebitnega povečanja vpisnin, ki bi lahko ogrozilo to demokratizacijo; |
| --- | --- |

19.

meni, da zato večja razpršenost virov dohodka za univerze ne bi smela zajemati le morebitnega povečanja vpisnin, ki bi lahko ogrozilo to demokratizacijo;

| 20. | se seznanja s predlogom Evropske komisije, da se v sodelovanju z Evropsko investicijsko banko vzpostavi evropski sistem študentskih posojil, ki bi dopolnjeval obstoječe sisteme držav članic; izrecno poudarja, da ta posojila ne smejo prispevati h komercializaciji dostopa do mobilnosti; |
| --- | --- |

20.

se seznanja s predlogom Evropske komisije, da se v sodelovanju z Evropsko investicijsko banko vzpostavi evropski sistem študentskih posojil, ki bi dopolnjeval obstoječe sisteme držav članic; izrecno poudarja, da ta posojila ne smejo prispevati h komercializaciji dostopa do mobilnosti;

| 21. | odobrava pobudo Evropske komisije za vzpostavitev mednarodne klasifikacije uspešnosti univerz. Merila zanjo bi morala med drugim vsekakor upoštevati kakovost izobraževanja, inovativnost, lokalno in regionalno vključenost, internacionalizacijo, raznolikost ter socialno in geografsko poreklo študentov, ki je tudi v skladu z načelom enakosti spolov, in stopnjo njihovega zadovoljstva; |
| --- | --- |

21.

odobrava pobudo Evropske komisije za vzpostavitev mednarodne klasifikacije uspešnosti univerz. Merila zanjo bi morala med drugim vsekakor upoštevati kakovost izobraževanja, inovativnost, lokalno in regionalno vključenost, internacionalizacijo, raznolikost ter socialno in geografsko poreklo študentov, ki je tudi v skladu z načelom enakosti spolov, in stopnjo njihovega zadovoljstva;

| 22. | podpira namero Evropske komisije, da predlaga privlačne pogoje zaposlitve za mlade raziskovalce. Za to je treba ustvariti sinergije med financiranjem na regionalni in evropski ravni, da bi mladim, ki to želijo, omogočili financiranje njihovih disertacij; |
| --- | --- |

22.

podpira namero Evropske komisije, da predlaga privlačne pogoje zaposlitve za mlade raziskovalce. Za to je treba ustvariti sinergije med financiranjem na regionalni in evropski ravni, da bi mladim, ki to želijo, omogočili financiranje njihovih disertacij;

| 23. | se zaveda, da mora biti zaposljivost študentov eden od ciljev visokošolskega izobraževanja, vendar poudarja, da mora takšno izobraževanje spodbujati ustvarjalnost in inovativni potencial študentov, obenem pa tudi pospeševati njihov intelektualni in socialni razvoj. |
| --- | --- |

23.

se zaveda, da mora biti zaposljivost študentov eden od ciljev visokošolskega izobraževanja, vendar poudarja, da mora takšno izobraževanje spodbujati ustvarjalnost in inovativni potencial študentov, obenem pa tudi pospeševati njihov intelektualni in socialni razvoj.

Poklicno vključevanje mladih

ODBOR REGIJ

| 24. | opozarja na tesno povezavo med slabim šolskim uspehom in neugodnim socialno-ekonomskim položajem, ki sta ključna dejavnika za število mladih, ki niso niti zaposleni niti se ne šolajo ali usposabljajo. Prekinitev tega začaranega kroga je velik izziv za evropske lokalne in regionalne oblasti in v okviru te pobude jo je treba obravnavati prednostno; |
| --- | --- |

24.

opozarja na tesno povezavo med slabim šolskim uspehom in neugodnim socialno-ekonomskim položajem, ki sta ključna dejavnika za število mladih, ki niso niti zaposleni niti se ne šolajo ali usposabljajo. Prekinitev tega začaranega kroga je velik izziv za evropske lokalne in regionalne oblasti in v okviru te pobude jo je treba obravnavati prednostno;

| 25. | podpira namero Evropske komisije, da bi vsem mladim zagotovili ustrezen sistem socialnega varstva. Nihče od njih, ne glede na posameznikov poklicni status, ne bi smel biti brez socialnega kritja; |
| --- | --- |

25.

podpira namero Evropske komisije, da bi vsem mladim zagotovili ustrezen sistem socialnega varstva. Nihče od njih, ne glede na posameznikov poklicni status, ne bi smel biti brez socialnega kritja;

| 26. | priporoča, naj Evropska komisija vzpostavi spletni portal za izmenjavo primerov najboljše prakse na lokalni in regionalni ravni v zvezi s poklicnim vključevanjem mladih; |
| --- | --- |

26.

priporoča, naj Evropska komisija vzpostavi spletni portal za izmenjavo primerov najboljše prakse na lokalni in regionalni ravni v zvezi s poklicnim vključevanjem mladih;

| 27. | poudarja, da mora Evropska unija v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi skupnostmi, ki so v najboljšem položaju za prepoznavanje mladih, ki so v težavah, in za izvajanje ustreznih ukrepov, sistematično spremljati položaj mladih, ki ne delajo, ne študirajo ali niso vključeni v usposabljanje; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da mora Evropska unija v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi skupnostmi, ki so v najboljšem položaju za prepoznavanje mladih, ki so v težavah, in za izvajanje ustreznih ukrepov, sistematično spremljati položaj mladih, ki ne delajo, ne študirajo ali niso vključeni v usposabljanje;

| 28. | podpira predlog Evropske komisije za spodbujanje držav članic, da ustvarijo „jamstvo za mlade“, ki bi določalo, da ima vsak mlad človek v štirih mesecih po zaključku šolanja pravico, da se mu – na podlagi analize njegovega šolanja – ponudi zaposlitev, poklicno usposabljanje ali program visokošolskega izobraževanja; |
| --- | --- |

28.

podpira predlog Evropske komisije za spodbujanje držav članic, da ustvarijo „jamstvo za mlade“, ki bi določalo, da ima vsak mlad človek v štirih mesecih po zaključku šolanja pravico, da se mu – na podlagi analize njegovega šolanja – ponudi zaposlitev, poklicno usposabljanje ali program visokošolskega izobraževanja;

| 29. | podpira Evropsko komisijo pri oblikovanju okvira za kakovost za pripravništvo, ki je lahko odločilna pot za poklicno vključevanje mladih. Neplačanim ali premalo plačanim pripravništvom bi se morali čimbolj izogibati. Ta evropski okvir bi moral zagotoviti finančno nagrajevanje in socialno varstvo, ki bi omogočalo vključevanje mladih pripravnikov v družbo, ter urejanje pravic in dolžnosti mladih pripravnikov in podjetij, kjer opravljajo pripravništvo; |
| --- | --- |

29.

podpira Evropsko komisijo pri oblikovanju okvira za kakovost za pripravništvo, ki je lahko odločilna pot za poklicno vključevanje mladih. Neplačanim ali premalo plačanim pripravništvom bi se morali čimbolj izogibati. Ta evropski okvir bi moral zagotoviti finančno nagrajevanje in socialno varstvo, ki bi omogočalo vključevanje mladih pripravnikov v družbo, ter urejanje pravic in dolžnosti mladih pripravnikov in podjetij, kjer opravljajo pripravništvo;

| 30. | meni, da bo evropsko leto prostovoljstva 2011 priložnost za to, da bi (a) mladim med drugimi pozitivnimi vidiki pokazali vrednost prostovoljnega dela kot možnosti, da prispevajo k razvoju svoje poklicne poti, in da bi (b) odpravili ovire za prostovoljno delo ter izpolnili potrebo po ustreznih pravnih okvirih za varstvo pravic prostovoljcev; |
| --- | --- |

30.

meni, da bo evropsko leto prostovoljstva 2011 priložnost za to, da bi (a) mladim med drugimi pozitivnimi vidiki pokazali vrednost prostovoljnega dela kot možnosti, da prispevajo k razvoju svoje poklicne poti, in da bi (b) odpravili ovire za prostovoljno delo ter izpolnili potrebo po ustreznih pravnih okvirih za varstvo pravic prostovoljcev;

| 31. | dvomi v učinkovitost projekta Evropske komisije za uvedbo enotnih pogodb za nedoločen čas, in prosi za pojasnilo glede trajanja poskusnih obdobij in specifičnih minimalnih dohodkov za mlade. Ta vrsta pogodb, koristnost katerih za poklicno vključevanje mladih je zelo negotova, prej prinaša tveganje, da bo njihov vstop v poklicno življenje negotov in da bodo ustvarile trg dela z dvema hitrostma; |
| --- | --- |

31.

dvomi v učinkovitost projekta Evropske komisije za uvedbo enotnih pogodb za nedoločen čas, in prosi za pojasnilo glede trajanja poskusnih obdobij in specifičnih minimalnih dohodkov za mlade. Ta vrsta pogodb, koristnost katerih za poklicno vključevanje mladih je zelo negotova, prej prinaša tveganje, da bo njihov vstop v poklicno življenje negotov in da bodo ustvarile trg dela z dvema hitrostma;

| 32. | podpira pobudo Evropske komisije Tvoja prva zaposlitev EURES kot pilotni projekt, ki mladim omogoča, da najdejo delo v eni od 27 držav članic. Ta pobuda bi morala vključevati združenja, namenjena vključevanju mladih, in lokalne skupnosti; |
| --- | --- |

32.

podpira pobudo Evropske komisije Tvoja prva zaposlitev EURES kot pilotni projekt, ki mladim omogoča, da najdejo delo v eni od 27 držav članic. Ta pobuda bi morala vključevati združenja, namenjena vključevanju mladih, in lokalne skupnosti;

| 33. | pozdravlja ustanovitev skupine na visoki ravni za boj proti nepismenosti, kar je uvrščeno med prednostne naloge. Ta skupina bi morala vključevati strokovnjake iz lokalnih in regionalnih okolij, ki bi lahko prispevali svoje izkušnje s terena. Kot je Odbor opozoril v svojem mnenju na lastno pobudo o nepismenosti (3), je bistvenega pomena izmenjava dobrih praks na evropski ravni, zlasti na ravni lokalnih in regionalnih oblasti, ki so razvile strategije za boj proti temu problemu. |
| --- | --- |

33.

pozdravlja ustanovitev skupine na visoki ravni za boj proti nepismenosti, kar je uvrščeno med prednostne naloge. Ta skupina bi morala vključevati strokovnjake iz lokalnih in regionalnih okolij, ki bi lahko prispevali svoje izkušnje s terena. Kot je Odbor opozoril v svojem mnenju na lastno pobudo o nepismenosti (3), je bistvenega pomena izmenjava dobrih praks na evropski ravni, zlasti na ravni lokalnih in regionalnih oblasti, ki so razvile strategije za boj proti temu problemu.

Uporaba sredstev EU

ODBOR REGIJ

| 34. | odobrava prožno uporabo sredstev Evropskega socialnega sklada v državah članicah in lokalnih skupnostih, da bi pomagali mladim, zlasti v povezavi s cilji Evrope 2020. Možnosti tega sklada je treba čimbolj povečati in zagotoviti večjo ozaveščenost o priložnostih, ki jih ponuja; drugi evropski spodbujevalni programi, ki niso usmerjeni (predvsem) k zaposljivosti (npr. program za vseživljenjsko učenje), bi morali ob tem ostati nespremenjeni za izvajanje ciljev, navedenih v pobudi, saj se izobraževanje ne končuje pri tem, da izboljša zaposljivost; |
| --- | --- |

34.

odobrava prožno uporabo sredstev Evropskega socialnega sklada v državah članicah in lokalnih skupnostih, da bi pomagali mladim, zlasti v povezavi s cilji Evrope 2020. Možnosti tega sklada je treba čimbolj povečati in zagotoviti večjo ozaveščenost o priložnostih, ki jih ponuja; drugi evropski spodbujevalni programi, ki niso usmerjeni (predvsem) k zaposljivosti (npr. program za vseživljenjsko učenje), bi morali ob tem ostati nespremenjeni za izvajanje ciljev, navedenih v pobudi, saj se izobraževanje ne končuje pri tem, da izboljša zaposljivost;

| 35. | ugotavlja, da že obstajajo številni evropski programi za spodbujanje mobilnosti mladih (program za izobraževanje in vseživljenjsko usposabljanje Erasmus Mundus, Mladi v akciji, Evropa za državljane). Ti programi bi lahko bili namenjeni tudi učiteljem, vzgojiteljem in socialnim delavcem, ki so pogosto katalizatorji za mobilnost mladih, za katere skrbijo; |
| --- | --- |

35.

ugotavlja, da že obstajajo številni evropski programi za spodbujanje mobilnosti mladih (program za izobraževanje in vseživljenjsko usposabljanje Erasmus Mundus, Mladi v akciji, Evropa za državljane). Ti programi bi lahko bili namenjeni tudi učiteljem, vzgojiteljem in socialnim delavcem, ki so pogosto katalizatorji za mobilnost mladih, za katere skrbijo;

| 36. | meni, da je ob oceni vseh programov mobilnosti na področju izobraževanja, ki bo privedla do zakonodajnih predlogov v letu 2011 in novega finančnega okvira za obdobje po letu 2013, bistvenega pomena – kot je navedel v svojem mnenju o zeleni knjigi o spodbujanju učne mobilnosti za mlade – upoštevati pomemben prispevek lokalnih in regionalnih oblasti k spodbujanju učne mobilnosti mladih. Te oblasti namreč dejansko pogosto delujejo kot posredniki informacij in svetovanja ter olajšujejo ozaveščanje o možnostih za mobilnost. Zagotavljajo tudi znatna finančna sredstva. Prav tako bo treba zmanjšati administrativne formalnosti v zvezi s temi programi. |
| --- | --- |

36.

meni, da je ob oceni vseh programov mobilnosti na področju izobraževanja, ki bo privedla do zakonodajnih predlogov v letu 2011 in novega finančnega okvira za obdobje po letu 2013, bistvenega pomena – kot je navedel v svojem mnenju o zeleni knjigi o spodbujanju učne mobilnosti za mlade – upoštevati pomemben prispevek lokalnih in regionalnih oblasti k spodbujanju učne mobilnosti mladih. Te oblasti namreč dejansko pogosto delujejo kot posredniki informacij in svetovanja ter olajšujejo ozaveščanje o možnostih za mobilnost. Zagotavljajo tudi znatna finančna sredstva. Prav tako bo treba zmanjšati administrativne formalnosti v zvezi s temi programi.

Simbolične pobude tega akcijskega programa in njegovo posredovanje

ODBOR REGIJ

| 37. | odobrava uvedbo kartice Mladi v gibanju. Ta vrsta simboličnega dejanja lahko pomaga popularizirati celotno pobudo in krepiti občutek pripadnosti Evropski uniji. Vendar pa je treba to kartico povezati z resničnimi ugodnostmi, ki ne smejo konkurirati že obstoječim karticam (kot sta mednarodna študentska izkaznica ISIC ali kartica Evropskega združenja za mladinske kartice EYCA) in bi lahko bila v pomoč. Za spodbujanje mobilnosti mladih bi bilo mogoče predvideti precejšnje popuste za potovanja in prenočišča za mlade v Evropski uniji; |
| --- | --- |

37.

odobrava uvedbo kartice Mladi v gibanju. Ta vrsta simboličnega dejanja lahko pomaga popularizirati celotno pobudo in krepiti občutek pripadnosti Evropski uniji. Vendar pa je treba to kartico povezati z resničnimi ugodnostmi, ki ne smejo konkurirati že obstoječim karticam (kot sta mednarodna študentska izkaznica ISIC ali kartica Evropskega združenja za mladinske kartice EYCA) in bi lahko bila v pomoč. Za spodbujanje mobilnosti mladih bi bilo mogoče predvideti precejšnje popuste za potovanja in prenočišča za mlade v Evropski uniji;

| 38. | poudarja, da je treba v prihodnji „evropski potni list znanj in spretnosti“ vključiti več že obstoječih pobud, kot je Europass (življenjepis v evropskem formatu). Razpršenost teh pobud je dejansko v nasprotju s ciljem spodbujanja mobilnosti z olajšanjem priznavanja znanj in spretnosti med državami članicami. |
| --- | --- |

38.

poudarja, da je treba v prihodnji „evropski potni list znanj in spretnosti“ vključiti več že obstoječih pobud, kot je Europass (življenjepis v evropskem formatu). Razpršenost teh pobud je dejansko v nasprotju s ciljem spodbujanja mobilnosti z olajšanjem priznavanja znanj in spretnosti med državami članicami.

V Bruslju, 27. januarja 2011

Predsednica Odbora regij

Mercedes BRESSO

---

(1)  Mnenje Odbora regij o zeleni knjigi o spodbujanju učne mobilnosti za mlade, CdR 246/2009.

1

(2)  Zelena knjiga za ustrezne, vzdržne in varne evropske pokojninske sisteme, COM(2010) 365 konč.

2

(3)  Mnenje Odbora regij o boju proti funkcionalni nepismenosti – Razmišljanje o ambiciozni evropski strategiji za preprečevanje izključenosti in spodbujanje osebne rasti, CdR 193/2009.

3

---

| 2.4.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 104/31 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 104/31

---

Mnenje Odbora regij – Evropska kinematografija v digitalni dobi

2011/C 104/07

ODBOR REGIJ

| — | priznava, da kulturne industrije močno prispevajo k lokalnemu in regionalnemu razvoju, saj evropske regije z njimi postanejo privlačnejše, razvije se trajnostni turizem in odpirajo se nove možnosti za zaposlovanje; |
| --- | --- |

—

priznava, da kulturne industrije močno prispevajo k lokalnemu in regionalnemu razvoju, saj evropske regije z njimi postanejo privlačnejše, razvije se trajnostni turizem in odpirajo se nove možnosti za zaposlovanje;

| — | meni, da je zaradi hudih finančnih bremen ogrožen obstoj številnih majhnih kinematografov, in poziva k sodelovanju, da bi zagotovili ohranitev evropske kulturne dediščine in varstvo kinematografske industrije; |
| --- | --- |

—

meni, da je zaradi hudih finančnih bremen ogrožen obstoj številnih majhnih kinematografov, in poziva k sodelovanju, da bi zagotovili ohranitev evropske kulturne dediščine in varstvo kinematografske industrije;

| — | poudarja, da je treba upoštevati tako gospodarsko kot kulturno vlogo kinematografije. Kinematografski sektor je izredno pomemben za razvoj, konkurenčnost in zaposlovanje, ima pa tudi ključno vlogo pri ohranjanju in spodbujanju lokalne in regionalne kulturne identitete in raznolikosti. Zaradi te posebnosti je tudi ključni dejavnik pri razvoju evropskih socialnih vrednot in dobrem delovanju demokratičnih družb, saj imajo lahko avdiovizualna dela pomembno vlogo pri oblikovanju evropske identitete; |
| --- | --- |

—

poudarja, da je treba upoštevati tako gospodarsko kot kulturno vlogo kinematografije. Kinematografski sektor je izredno pomemben za razvoj, konkurenčnost in zaposlovanje, ima pa tudi ključno vlogo pri ohranjanju in spodbujanju lokalne in regionalne kulturne identitete in raznolikosti. Zaradi te posebnosti je tudi ključni dejavnik pri razvoju evropskih socialnih vrednot in dobrem delovanju demokratičnih družb, saj imajo lahko avdiovizualna dela pomembno vlogo pri oblikovanju evropske identitete;

| — | poudarja, da prehod na digitalno kinematografijo ponuja nove priložnosti za povezovanje različnih evropskih regij z izmenjavo avdiovizualnih del in raziskovanjem novih možnosti za ustvarjanje povezav in izmenjavo vsebin. Ta prehod utegne ustvariti priložnost za to, da se pritegnejo novi gledalci, izkoristijo alternativne vsebine, zagotovijo nove storitve in bolj izpostavijo vsebine iz različnih regij. |
| --- | --- |

—

poudarja, da prehod na digitalno kinematografijo ponuja nove priložnosti za povezovanje različnih evropskih regij z izmenjavo avdiovizualnih del in raziskovanjem novih možnosti za ustvarjanje povezav in izmenjavo vsebin. Ta prehod utegne ustvariti priložnost za to, da se pritegnejo novi gledalci, izkoristijo alternativne vsebine, zagotovijo nove storitve in bolj izpostavijo vsebine iz različnih regij.

| Poročevalec | : | Malcolm Mifsud (MT/EPP), župan Piete |
| --- | --- | --- |
| Referenčni dokument | : | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o priložnostih in izzivih evropske kinematografije v digitalni dobi
  COM(2010) 487 konč. |

Poročevalec

:

Malcolm Mifsud (MT/EPP), župan Piete

Referenčni dokument

:

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o priložnostih in izzivih evropske kinematografije v digitalni dobi

COM(2010) 487 konč.

ODBOR REGIJ

| 1. | pozdravlja poudarek, ki ga Evropska komisija daje pomembni vlogi lokalnih in regionalnih oblasti v procesu digitalizacije evropske kinematografije. Kinematografi imajo pomembno družbeno in kulturno vlogo v občinah in na podeželju, saj so pogosto edine ustanove, ki skupnostim omogočajo dostop do kulturnih vsebin. Poleg tega je veliko evropskih kinematografov (zlasti kinematografov z enim platnom) v občinski lasti; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja poudarek, ki ga Evropska komisija daje pomembni vlogi lokalnih in regionalnih oblasti v procesu digitalizacije evropske kinematografije. Kinematografi imajo pomembno družbeno in kulturno vlogo v občinah in na podeželju, saj so pogosto edine ustanove, ki skupnostim omogočajo dostop do kulturnih vsebin. Poleg tega je veliko evropskih kinematografov (zlasti kinematografov z enim platnom) v občinski lasti;

| 2. | priznava, da imajo lokalne in regionalne oblasti ključno vlogo pri spodbujanju in poudarjanju kulture, zlasti v okviru varovanja kulturne dediščine ter spodbujanja kulturnih inovacij; |
| --- | --- |

2.

priznava, da imajo lokalne in regionalne oblasti ključno vlogo pri spodbujanju in poudarjanju kulture, zlasti v okviru varovanja kulturne dediščine ter spodbujanja kulturnih inovacij;

| 3. | priznava, da kulturne industrije močno prispevajo k lokalnemu in regionalnemu razvoju, saj evropske regije z njimi postanejo privlačnejše, razvije se trajnostni turizem in odpirajo se nove možnosti za zaposlovanje; |
| --- | --- |

3.

priznava, da kulturne industrije močno prispevajo k lokalnemu in regionalnemu razvoju, saj evropske regije z njimi postanejo privlačnejše, razvije se trajnostni turizem in odpirajo se nove možnosti za zaposlovanje;

| 4. | meni, da je zaradi hudih finančnih bremen ogrožen obstoj številnih majhnih kinematografov, in poziva k sodelovanju, da bi zagotovili ohranitev evropske kulturne dediščine in varstvo kinematografske industrije; |
| --- | --- |

4.

meni, da je zaradi hudih finančnih bremen ogrožen obstoj številnih majhnih kinematografov, in poziva k sodelovanju, da bi zagotovili ohranitev evropske kulturne dediščine in varstvo kinematografske industrije;

| 5. | poudarja, da bi bila brez javne pomoči na ravni EU, na nacionalni, regionalni in lokalni ravni ogrožena konkurenčnost in razširjanje evropskih del, pluralizem ter jezikovna in kulturna raznolikost evropskih narodov pa se utegnejo zmanjšati; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da bi bila brez javne pomoči na ravni EU, na nacionalni, regionalni in lokalni ravni ogrožena konkurenčnost in razširjanje evropskih del, pluralizem ter jezikovna in kulturna raznolikost evropskih narodov pa se utegnejo zmanjšati;

| 6. | podpira zamisel Evropske komisije o oblikovanju novega programa MEDIA v podporo digitalnemu prehodu evropskih kinematografov, ki predvajajo večino evropskih filmov. |
| --- | --- |

6.

podpira zamisel Evropske komisije o oblikovanju novega programa MEDIA v podporo digitalnemu prehodu evropskih kinematografov, ki predvajajo večino evropskih filmov.

I.   POLITIČNA PRIPOROČILA

Splošne ugotovitve

ODBOR REGIJ

| 7. | priznava, da v Sporočilu predstavljeni ukrepi v sedanji obliki ne sprožajo nikakršnih pomislekov glede svoje skladnosti bodisi z načelom subsidiarnosti ali z načelom sorazmernosti, vendar morajo dobiti regionalne in lokalne oblasti vodilno vlogo pri zasnovi, izvajanju in upravljanju ukrepov, ki bi majhnim lokalnim kinematografom pomagali imeti korist od digitalne revolucije; |
| --- | --- |

7.

priznava, da v Sporočilu predstavljeni ukrepi v sedanji obliki ne sprožajo nikakršnih pomislekov glede svoje skladnosti bodisi z načelom subsidiarnosti ali z načelom sorazmernosti, vendar morajo dobiti regionalne in lokalne oblasti vodilno vlogo pri zasnovi, izvajanju in upravljanju ukrepov, ki bi majhnim lokalnim kinematografom pomagali imeti korist od digitalne revolucije;

| 8. | meni, da ima prehod na digitalno kinematografijo pomembno evropsko razsežnost, zato se zavzema za usklajen politični pristop na področjih, ki so navedeni v Sporočilu:






  — | standardizacija, |
| --- | --- | --- |

8.

meni, da ima prehod na digitalno kinematografijo pomembno evropsko razsežnost, zato se zavzema za usklajen politični pristop na področjih, ki so navedeni v Sporočilu:

—

standardizacija,

| — | zbiranje in ohranjanje filmov v digitalni obliki, |
| --- | --- |

—

zbiranje in ohranjanje filmov v digitalni obliki,

| — | regionalna podpora digitalizaciji, |
| --- | --- |

—

regionalna podpora digitalizaciji,

| — | skladnost s pravili Pogodbe, |
| --- | --- |

—

skladnost s pravili Pogodbe,

| — | podpora predvajalcem evropskih filmov, da bi spodbudili tesno sodelovanje z lokalnimi in regionalnimi oblastmi pri spodbujanju kulture in umetnosti, |
| --- | --- |

—

podpora predvajalcem evropskih filmov, da bi spodbudili tesno sodelovanje z lokalnimi in regionalnimi oblastmi pri spodbujanju kulture in umetnosti,

| — | dostop do financiranja; |
| --- | --- |

—

dostop do financiranja;

| 9. | opozarja, da je v Pogodbah kulturna razsežnost okrepljena, saj sta bila med cilje EU uvrščena načelo, da Unija spoštuje „svojo bogato kulturno in jezikovno raznolikost“, ter jamstvo, da „skrbi za varovanje in razvoj evropske kulturne dediščine“ (1); |
| --- | --- |

9.

opozarja, da je v Pogodbah kulturna razsežnost okrepljena, saj sta bila med cilje EU uvrščena načelo, da Unija spoštuje „svojo bogato kulturno in jezikovno raznolikost“, ter jamstvo, da „skrbi za varovanje in razvoj evropske kulturne dediščine“ (1);

| 10. | poudarja, da izvajanje Evropske digitalne agende (2) zahteva obsežno spremembo miselnosti po vsej Evropi in da bo treba ustvariti neposredne kanale za komunikacijo za razširjanje in izvajanje rezultatov projekta na lokalni ravni. |
| --- | --- |

10.

poudarja, da izvajanje Evropske digitalne agende (2) zahteva obsežno spremembo miselnosti po vsej Evropi in da bo treba ustvariti neposredne kanale za komunikacijo za razširjanje in izvajanje rezultatov projekta na lokalni ravni.

Evropska kinematografija kot kulturna dediščina

ODBOR REGIJ

| 11. | poudarja pomen kulturne vloge kinematografije, saj zajame kulturno dediščino neke države in jo predstavi v obliki zabave (3). Bistvena je za predstavljanje zgodovine, umetnosti, kulture in načina življenja številnih rodov in narodov. Evropski kinematografi v bistvu prikazujejo kulturo in civilizacijo, ki sta edinstveni za njihov narod ter se razlikujeta od države do države in od rodu do rodu; |
| --- | --- |

11.

poudarja pomen kulturne vloge kinematografije, saj zajame kulturno dediščino neke države in jo predstavi v obliki zabave (3). Bistvena je za predstavljanje zgodovine, umetnosti, kulture in načina življenja številnih rodov in narodov. Evropski kinematografi v bistvu prikazujejo kulturo in civilizacijo, ki sta edinstveni za njihov narod ter se razlikujeta od države do države in od rodu do rodu;

| 12. | poudarja, da ima vsak človek pravico do sodelovanja v kulturnem življenju skupnosti in uživanja v umetnosti. Poleg tega lahko kinematografija kot umetniško sredstvo gradi mostove med umetnikom in njegovimi gledalci. Kinematografska umetnost ljudem pomaga priznati drug drugega in skupaj doživeti isto človeško izkušnjo, pri čemer še nadalje razvija evropsko identiteto; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da ima vsak človek pravico do sodelovanja v kulturnem življenju skupnosti in uživanja v umetnosti. Poleg tega lahko kinematografija kot umetniško sredstvo gradi mostove med umetnikom in njegovimi gledalci. Kinematografska umetnost ljudem pomaga priznati drug drugega in skupaj doživeti isto človeško izkušnjo, pri čemer še nadalje razvija evropsko identiteto;

| 13. | poudarja vlogo kinematografije pri razvoju evropske identitete in vključevanju regij. Zaradi svojega umetniškega in kulturnega značaja ima kinematografija moč vključevanja. Dotakne se ljudi iz vse Evrope in jih povezuje, saj jim omogoči doživljanje skupnih izkušenj. V oddaljenih ali/in majhnih vaseh/mestih/regijah so kinematografi včasih edina prizorišča, ki skupnosti zagotavljajo dostop do kulture. Zato je OR prepričan, da lahko ohranjanje evropske kinematografije bistveno pripomore k evropski integraciji v oddaljenih območjih Evrope; |
| --- | --- |

13.

poudarja vlogo kinematografije pri razvoju evropske identitete in vključevanju regij. Zaradi svojega umetniškega in kulturnega značaja ima kinematografija moč vključevanja. Dotakne se ljudi iz vse Evrope in jih povezuje, saj jim omogoči doživljanje skupnih izkušenj. V oddaljenih ali/in majhnih vaseh/mestih/regijah so kinematografi včasih edina prizorišča, ki skupnosti zagotavljajo dostop do kulture. Zato je OR prepričan, da lahko ohranjanje evropske kinematografije bistveno pripomore k evropski integraciji v oddaljenih območjih Evrope;

| 14. | priznava, da imajo kinematografi pomembno vlogo ne samo v oddaljenih regijah, ampak tudi v mestih, saj gledalcem nudijo možnost, da si ogledajo evropske avdiovizualne vsebine. |
| --- | --- |

14.

priznava, da imajo kinematografi pomembno vlogo ne samo v oddaljenih regijah, ampak tudi v mestih, saj gledalcem nudijo možnost, da si ogledajo evropske avdiovizualne vsebine.

Evropska kinematografija kot kulturna industrija

ODBOR REGIJ

| 15. | ugotavlja, da so kulturne industrije zelo dinamične z vidika gospodarske dejavnosti in ustvarjanja delovnih mest v EU, zato imajo lahko pomembno vlogo pri uresničevanju ekonomskih in socialnih ciljev na lokalni in regionalni ravni v Evropi; |
| --- | --- |

15.

ugotavlja, da so kulturne industrije zelo dinamične z vidika gospodarske dejavnosti in ustvarjanja delovnih mest v EU, zato imajo lahko pomembno vlogo pri uresničevanju ekonomskih in socialnih ciljev na lokalni in regionalni ravni v Evropi;

| 16. | opozarja, da kinematografija sodi v okvir kulturnih industrij, kot jih opredeljuje zelena knjiga Izkoriščanje potenciala kulturnih in ustvarjalnih industrij (4): to so „industrije, ki proizvajajo in razširjajo dobrine ali storitve, ki se v času nastanka obravnavajo z vidika njihove posebne značilnosti, uporabe ali namena, ki vsebujejo ali izražajo vsebine izražanj, ne glede na njihovo morebitno tržno vrednost. Poleg tradicionalnih umetniških sektorjev (uprizoritvene umetnosti, vizualne umetnosti, kulturna dediščina – vključno z javnim sektorjem) zajemajo tudi film, DVD in video, televizijo in radio, video igrice, nove medije, glasbo, knjige in tisk. Ta pojem je opredeljen v povezavi s pojmom kulturnega izražanja iz Konvencije Unesca o zaščiti in spodbujanju raznolikosti kulturnega izražanja iz leta 2005“; |
| --- | --- |

16.

opozarja, da kinematografija sodi v okvir kulturnih industrij, kot jih opredeljuje zelena knjiga Izkoriščanje potenciala kulturnih in ustvarjalnih industrij (4): to so „industrije, ki proizvajajo in razširjajo dobrine ali storitve, ki se v času nastanka obravnavajo z vidika njihove posebne značilnosti, uporabe ali namena, ki vsebujejo ali izražajo vsebine izražanj, ne glede na njihovo morebitno tržno vrednost. Poleg tradicionalnih umetniških sektorjev (uprizoritvene umetnosti, vizualne umetnosti, kulturna dediščina – vključno z javnim sektorjem) zajemajo tudi film, DVD in video, televizijo in radio, video igrice, nove medije, glasbo, knjige in tisk. Ta pojem je opredeljen v povezavi s pojmom kulturnega izražanja iz Konvencije Unesca o zaščiti in spodbujanju raznolikosti kulturnega izražanja iz leta 2005“;

| 17. | poudarja, da lahko zdrava kulturna industrija razvije ustvarjalna partnerstva med kulturnim in drugimi sektorji (IKT, raziskave, turizem, socialni partnerji itd.) za krepitev socialnega in ekonomskega vpliva naložb v kulturo in ustvarjalnost, zlasti glede spodbujanja rasti in ustvarjanja delovnih mest ter razvoja in privlačnosti regij in mest; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da lahko zdrava kulturna industrija razvije ustvarjalna partnerstva med kulturnim in drugimi sektorji (IKT, raziskave, turizem, socialni partnerji itd.) za krepitev socialnega in ekonomskega vpliva naložb v kulturo in ustvarjalnost, zlasti glede spodbujanja rasti in ustvarjanja delovnih mest ter razvoja in privlačnosti regij in mest;

| 18. | se zavzema za stalno sodelovanje med udeleženimi stranmi zaradi izzivov, ki sta jih prinesli digitalna revolucija in sedanja finančna kriza, da bi zagotovili pomoč v primerih, ko tržni mehanizmi odpovejo. |
| --- | --- |

18.

se zavzema za stalno sodelovanje med udeleženimi stranmi zaradi izzivov, ki sta jih prinesli digitalna revolucija in sedanja finančna kriza, da bi zagotovili pomoč v primerih, ko tržni mehanizmi odpovejo.

Ohranjanje evropske kulturne dediščine s kinematografsko industrijo

ODBOR REGIJ

| 19. | želi pritegniti pozornost na dejstvo, da utegne vpliv digitalne revolucije in finančne krize na evropsko kinematografijo voditi v trajne spremembe te industrije na lokalni in regionalni ravni. Povzroči lahko celo to, da kinematografi z enim platnom izginejo s trga (5). OR se zavzema za povezovanje sredstev prek nacionalnih in regionalnih meja za boj proti kulturnim grožnjam; |
| --- | --- |

19.

želi pritegniti pozornost na dejstvo, da utegne vpliv digitalne revolucije in finančne krize na evropsko kinematografijo voditi v trajne spremembe te industrije na lokalni in regionalni ravni. Povzroči lahko celo to, da kinematografi z enim platnom izginejo s trga (5). OR se zavzema za povezovanje sredstev prek nacionalnih in regionalnih meja za boj proti kulturnim grožnjam;

| 20. | spodbuja skupna prizadevanja lokalnih, regionalnih, nacionalnih in evropskih oblasti in se zavzema za nujno sodelovanje med upravljavci kulturne dediščine, regionalnimi načrtovalci in oblikovalci politik. |
| --- | --- |

20.

spodbuja skupna prizadevanja lokalnih, regionalnih, nacionalnih in evropskih oblasti in se zavzema za nujno sodelovanje med upravljavci kulturne dediščine, regionalnimi načrtovalci in oblikovalci politik.

Varovanje kinematografske industrije

ODBOR REGIJ

| 21. | poudarja, da je treba upoštevati tako gospodarsko kot kulturno vlogo kinematografije. Kinematografski sektor je izredno pomemben za razvoj, konkurenčnost in zaposlovanje, ima pa tudi ključno vlogo pri ohranjanju in spodbujanju lokalne in regionalne kulturne identitete in raznolikosti. Zaradi te posebnosti je tudi ključni dejavnik pri razvoju evropskih socialnih vrednot in dobrem delovanju demokratičnih družb, saj imajo lahko avdiovizualna dela pomembno vlogo pri oblikovanju evropske identitete (6); |
| --- | --- |

21.

poudarja, da je treba upoštevati tako gospodarsko kot kulturno vlogo kinematografije. Kinematografski sektor je izredno pomemben za razvoj, konkurenčnost in zaposlovanje, ima pa tudi ključno vlogo pri ohranjanju in spodbujanju lokalne in regionalne kulturne identitete in raznolikosti. Zaradi te posebnosti je tudi ključni dejavnik pri razvoju evropskih socialnih vrednot in dobrem delovanju demokratičnih družb, saj imajo lahko avdiovizualna dela pomembno vlogo pri oblikovanju evropske identitete (6);

| 22. | svari pred nevarnostjo, da izginejo majhni, neodvisni, umetniški ali podeželski kinematografi v oddaljenih regijah. Ti kinematografi se soočajo z večjimi izzivi v tem prehodu in digitalna kinematografija ogroža njihov obstoj; |
| --- | --- |

22.

svari pred nevarnostjo, da izginejo majhni, neodvisni, umetniški ali podeželski kinematografi v oddaljenih regijah. Ti kinematografi se soočajo z večjimi izzivi v tem prehodu in digitalna kinematografija ogroža njihov obstoj;

| 23. | zato spodbuja iskanje rešitve, v katero bi bila vključena tako mestna kot podeželska območja, da bi tako zavarovali kulturno raznolikost v Evropi; |
| --- | --- |

23.

zato spodbuja iskanje rešitve, v katero bi bila vključena tako mestna kot podeželska območja, da bi tako zavarovali kulturno raznolikost v Evropi;

| 24. | poudarja potrebo po učinkoviti javni pomoči, ki bi upoštevala, da kulturne in ustvarjalne industrije zagotavljajo vsebine za IKT in tako prispevajo k njihovemu nadaljnjemu razvoju (7). |
| --- | --- |

24.

poudarja potrebo po učinkoviti javni pomoči, ki bi upoštevala, da kulturne in ustvarjalne industrije zagotavljajo vsebine za IKT in tako prispevajo k njihovemu nadaljnjemu razvoju (7).

Financiranje in izvajanje prehoda na digitalno kinematografijo

ODBOR REGIJ

| 25. | se zavzema za dinamično, celostno in dostopno strategijo komuniciranja, da bi lahko sporočali informacije o javni podpori, ki je na voljo, ter za aktivna partnerstva in možno distribucijo in poudarja, da je treba lokalne in regionalne oblasti redno seznanjati o novicah na ravni EU zaradi njihove bistvene vloge, ki jo imajo pri spodbujanju in širjenju tovrstne strategije na svojem ozemlju; |
| --- | --- |

25.

se zavzema za dinamično, celostno in dostopno strategijo komuniciranja, da bi lahko sporočali informacije o javni podpori, ki je na voljo, ter za aktivna partnerstva in možno distribucijo in poudarja, da je treba lokalne in regionalne oblasti redno seznanjati o novicah na ravni EU zaradi njihove bistvene vloge, ki jo imajo pri spodbujanju in širjenju tovrstne strategije na svojem ozemlju;

| 26. | poudarja dejstvo, da je bistveno razvijati aktivno in ustvarjalno uporabo potrebnih tehničnih in ročnih sposobnosti, dejavnosti in znanja, zlasti s praktičnim izvajanjem projektov. Treba se je predvsem osredotočiti na avdiovizualno komunikacijo ter ustvarjanje, predstavljanje in razširjanje avdiovizualnih vsebin z digitalno tehnologijo; (8) |
| --- | --- |

26.

poudarja dejstvo, da je bistveno razvijati aktivno in ustvarjalno uporabo potrebnih tehničnih in ročnih sposobnosti, dejavnosti in znanja, zlasti s praktičnim izvajanjem projektov. Treba se je predvsem osredotočiti na avdiovizualno komunikacijo ter ustvarjanje, predstavljanje in razširjanje avdiovizualnih vsebin z digitalno tehnologijo; (8)

| 27. | priznava, da obstoječi model pristojbine za virtualni film (VPF – Virtual Print Fee) v splošnem ni primeren za manjše, neodvisne in umetniške kinematografe – številni od teh so na podeželskih ali oddaljenih območjih ali na majhnih ozemljih. Zato se OR zavzema za ustrezne ukrepe, ki bi bili konkretno namenjeni ranljivejšim kinematografom; |
| --- | --- |

27.

priznava, da obstoječi model pristojbine za virtualni film (VPF – Virtual Print Fee) v splošnem ni primeren za manjše, neodvisne in umetniške kinematografe – številni od teh so na podeželskih ali oddaljenih območjih ali na majhnih ozemljih. Zato se OR zavzema za ustrezne ukrepe, ki bi bili konkretno namenjeni ranljivejšim kinematografom;

| 28. | poziva Evropsko komisijo, naj spodbuja možnosti, ki jih ponuja standardizacija za dosego številnih ciljev, kot so: 1. hitrejši prehod na digitalno kinematografijo; 2. nižji stroški produkcije in distribucije; 3. ohranitev in razširitev raznolikosti evropskih programov v kinematografih z digitalno opremo; 4. naložbe v raziskave, opremo in poklicno usposabljanje za boljšo ohranitev evropske filmske dediščine; |
| --- | --- |

28.

poziva Evropsko komisijo, naj spodbuja možnosti, ki jih ponuja standardizacija za dosego številnih ciljev, kot so: 1. hitrejši prehod na digitalno kinematografijo; 2. nižji stroški produkcije in distribucije; 3. ohranitev in razširitev raznolikosti evropskih programov v kinematografih z digitalno opremo; 4. naložbe v raziskave, opremo in poklicno usposabljanje za boljšo ohranitev evropske filmske dediščine;

| 29. | poudarja, da prehod na digitalno kinematografijo ponuja nove priložnosti za povezovanje različnih evropskih regij z izmenjavo avdiovizualnih del in raziskovanjem novih možnosti za ustvarjanje povezav in izmenjavo vsebin. Ta prehod utegne ustvariti priložnost za to, da se pritegnejo novi gledalci, izkoristijo alternativne vsebine, zagotovijo nove storitve in bolj izpostavijo vsebine iz različnih regij; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da prehod na digitalno kinematografijo ponuja nove priložnosti za povezovanje različnih evropskih regij z izmenjavo avdiovizualnih del in raziskovanjem novih možnosti za ustvarjanje povezav in izmenjavo vsebin. Ta prehod utegne ustvariti priložnost za to, da se pritegnejo novi gledalci, izkoristijo alternativne vsebine, zagotovijo nove storitve in bolj izpostavijo vsebine iz različnih regij;

| 30. | ugotavlja, da bi se morala z naložbami v novo kinematografsko tehnologijo in s prehodom na digitalno kinematografijo povečati dostopnost za invalide z uvedbo tehnologije za zvočni opis in dodatne podnaslove. |
| --- | --- |

30.

ugotavlja, da bi se morala z naložbami v novo kinematografsko tehnologijo in s prehodom na digitalno kinematografijo povečati dostopnost za invalide z uvedbo tehnologije za zvočni opis in dodatne podnaslove.

Strukturni skladi EU

ODBOR REGIJ

| 31. | pozdravlja možnost, da se za sofinanciranje projektov digitalizacije in pobud za usposabljanje lahko uporabijo sredstva iz strukturnih skladov Evropske unije, obenem pa priznava, da to morda ne bo mogoče v vseh državah, saj so bila prednostna področja za financiranje že opredeljena in uvedena; |
| --- | --- |

31.

pozdravlja možnost, da se za sofinanciranje projektov digitalizacije in pobud za usposabljanje lahko uporabijo sredstva iz strukturnih skladov Evropske unije, obenem pa priznava, da to morda ne bo mogoče v vseh državah, saj so bila prednostna področja za financiranje že opredeljena in uvedena;

| 32. | meni, da bo posodobitev evropske kinematografske industrije močno prispevala k lokalnemu in regionalnemu razvoju, saj bodo evropske regije, zlasti na oddaljenih območjih, s tem postale privlačnejše, razvil se bo trajnostni turizem in odprle se bodo nove možnosti za zaposlovanje; |
| --- | --- |

32.

meni, da bo posodobitev evropske kinematografske industrije močno prispevala k lokalnemu in regionalnemu razvoju, saj bodo evropske regije, zlasti na oddaljenih območjih, s tem postale privlačnejše, razvil se bo trajnostni turizem in odprle se bodo nove možnosti za zaposlovanje;

| 33. | pozdravlja pobudo Evropske komisije za oblikovanje novega programa MEDIA. Zlasti se zavzema za prožnejši program, ki bi kinematografe spodbujal k posodabljanju in zmanjševanju digitalnega razkoraka med državami članicami; |
| --- | --- |

33.

pozdravlja pobudo Evropske komisije za oblikovanje novega programa MEDIA. Zlasti se zavzema za prožnejši program, ki bi kinematografe spodbujal k posodabljanju in zmanjševanju digitalnega razkoraka med državami članicami;

| 34. | ugotavlja, da je bilo že nekaj uspešnih primerov in da se z učinkovito podporo regije pripravljajo na to, da izkoristijo novi digitalni izziv. Primeri umetniških kinematografov, ki so že prejeli pomoč Evropskega sklada za regionalni razvoj za digitalizacijo, so iz nemške dežele Spodnje Saške, poljske regije Malopolske, ter severne in osrednje regije ter regije Alentejo na Portugalskem; |
| --- | --- |

34.

ugotavlja, da je bilo že nekaj uspešnih primerov in da se z učinkovito podporo regije pripravljajo na to, da izkoristijo novi digitalni izziv. Primeri umetniških kinematografov, ki so že prejeli pomoč Evropskega sklada za regionalni razvoj za digitalizacijo, so iz nemške dežele Spodnje Saške, poljske regije Malopolske, ter severne in osrednje regije ter regije Alentejo na Portugalskem;

| 35. | spodbuja izmenjavo najboljših praks, sodelovanje in mrežno povezovanje regij ter udeleženih strani. Med slednjimi so Evropska komisija, nacionalne in lokalne oblasti, filmske komisije in agencije, skupine predvajalcev, distributerji, producenti in prodajni zastopniki; |
| --- | --- |

35.

spodbuja izmenjavo najboljših praks, sodelovanje in mrežno povezovanje regij ter udeleženih strani. Med slednjimi so Evropska komisija, nacionalne in lokalne oblasti, filmske komisije in agencije, skupine predvajalcev, distributerji, producenti in prodajni zastopniki;

| 36. | ponuja svojo podporo pri izvajanju priporočil iz tega mnenja, po potrebi v partnerstvu z Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo. |
| --- | --- |

36.

ponuja svojo podporo pri izvajanju priporočil iz tega mnenja, po potrebi v partnerstvu z Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo.

V Bruslju, 27. januarja 2011

Predsednica Odbora regij

Mercedes BRESSO

---

(1)  Glej člen 3 PEU.

1

(2)  Glej Sporočilo COM(2010) 245, 19.5.2010, na spletni strani: http://ec.europa.eu/information_society/digital-agenda/index_en.htm, zlasti strani 31 in 32.

2

(3)  Evropska komisija, GD za raziskave, Preserving our heritage, Improving our Environment (Ohranjanje naše dediščine, izboljšanje našega okolja), zvezek 1. Dokument (v angleščini) je na voljo na spletni strani: http://ec.europa.eu/culture/key-documents/doc/20years_cultural_heritage_vol1_en.pdf.

3

Preserving our heritage, Improving our Environment

(4)  Evropska komisija, zelena knjiga Izkoriščanje potenciala kulturnih in ustvarjalnih industrij, na voljo na spletni strani: http://ec.europa.eu/culture/our-policy-development/doc/GreenPaper_creative_industries_sl.pdf.

4

(5)  Glej Sporočilo Komisije COM(2010) 245, 19.5.2010.

5

(6)  CdR 27/2009.

6

(7)  CdR 104/2010.

7

(8)  CdR 133/2009.

8

---

| 2.4.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 104/35 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 104/35

---

Mnenje Odbora regij – Trajnost biomase

2011/C 104/08

ODBOR REGIJ

| — | meni, da je treba proizvajalce in operaterje na vseh ravneh upravljanja podpreti s postopnimi in skladnimi upravnimi in davčnimi ukrepi, da bi sektorju omogočili strateško načrtovanje in potrebno zanesljivost tega načrtovanja; |
| --- | --- |

—

meni, da je treba proizvajalce in operaterje na vseh ravneh upravljanja podpreti s postopnimi in skladnimi upravnimi in davčnimi ukrepi, da bi sektorju omogočili strateško načrtovanje in potrebno zanesljivost tega načrtovanja;

| — | predlaga, da se protokoli o trajnosti biomase vključijo v določbe ustreznih mednarodnih trgovinskih sporazumov, ter meni, da mora biti prednostna naloga sklenitev mednarodnega sporazuma o boljši in standardizirani metodi upoštevanja rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva (LULUCF); |
| --- | --- |

—

predlaga, da se protokoli o trajnosti biomase vključijo v določbe ustreznih mednarodnih trgovinskih sporazumov, ter meni, da mora biti prednostna naloga sklenitev mednarodnega sporazuma o boljši in standardizirani metodi upoštevanja rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva (LULUCF);

| — | spodbuja lokalne in regionalne oblasti, naj v večjem številu podpišejo Konvencijo županov (ali se pridružijo ustrezni obliki nacionalnega ali regionalnega sodelovanja), in priporoča, da vse lokalne in regionalne oblasti sprejmejo formalne ukrepe in postopke za podporo trajnostnim energijam, vključno s spodbujanjem lokalne proizvodnje in uporabe biomase, kadar je to primerno; |
| --- | --- |

—

spodbuja lokalne in regionalne oblasti, naj v večjem številu podpišejo Konvencijo županov (ali se pridružijo ustrezni obliki nacionalnega ali regionalnega sodelovanja), in priporoča, da vse lokalne in regionalne oblasti sprejmejo formalne ukrepe in postopke za podporo trajnostnim energijam, vključno s spodbujanjem lokalne proizvodnje in uporabe biomase, kadar je to primerno;

| — | meni, da bi moralo poročilo o trajnosti biomase, ki ga bo Komisija predložila leta 2011, vključevati predloge za zavezujoča minimalna trajnostna merila za uporabo trdnih in plinastih virov biomase v elektroenergetiki ter pri ogrevanju in hlajenju, vključno z zahtevo glede prihranka toplogrednih plinov, ob upoštevanju morebitnih posrednih učinkov spremembe rabe zemljišč. Vključevati bi moralo tudi oceno vpliva proizvodnje biomase na proizvodnjo živil, gozdarstvo in lesno industrijo ter na druge učinke spremembe rabe zemljišč. |
| --- | --- |

—

meni, da bi moralo poročilo o trajnosti biomase, ki ga bo Komisija predložila leta 2011, vključevati predloge za zavezujoča minimalna trajnostna merila za uporabo trdnih in plinastih virov biomase v elektroenergetiki ter pri ogrevanju in hlajenju, vključno z zahtevo glede prihranka toplogrednih plinov, ob upoštevanju morebitnih posrednih učinkov spremembe rabe zemljišč. Vključevati bi moralo tudi oceno vpliva proizvodnje biomase na proizvodnjo živil, gozdarstvo in lesno industrijo ter na druge učinke spremembe rabe zemljišč.

| Poročevalec | : | Brian Meaney (IE/EA), član grofijskega sveta Clare in regionalne oblasti Mid-West |
| --- | --- | --- |
| Referenčni dokument | : | Poročilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o trajnostnih zahtevah glede uporabe trdnih in plinastih virov biomase v elektroenergetiki, ogrevanju in hlajenju
  COM(2010) 11 konč. |

Poročevalec

:

Brian Meaney (IE/EA), član grofijskega sveta Clare in regionalne oblasti Mid-West

Referenčni dokument

:

Poročilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o trajnostnih zahtevah glede uporabe trdnih in plinastih virov biomase v elektroenergetiki, ogrevanju in hlajenju

COM(2010) 11 konč.

I.   POLITIČNA PRIPOROČILA

Uvod

ODBOR REGIJ

| 1. | meni, da je s trajnostno proizvodnjo in uporabo biomase mogoče zmanjšati emisije toplogrednih plinov, povečati zanesljivost oskrbe z energijo, spodbuditi tehnološki razvoj, izboljšati možnosti zaposlovanja ter prispevati k lokalnemu in regionalnemu podjetništvu in razvoju; |
| --- | --- |

1.

meni, da je s trajnostno proizvodnjo in uporabo biomase mogoče zmanjšati emisije toplogrednih plinov, povečati zanesljivost oskrbe z energijo, spodbuditi tehnološki razvoj, izboljšati možnosti zaposlovanja ter prispevati k lokalnemu in regionalnemu podjetništvu in razvoju;

| 2. | priznava, da bodo proizvajalci v EU in uvozniki biomase pod pritiskom zaradi doseganja ciljev za obnovljive energije na splošno in zlasti za biomaso, na katero naj bi v skladu s časovnim načrtom za obnovljivo energijo do leta 2020 odpadlo približno 10 % celotne porabe energije, povečal pa se bo tudi pritisk na proizvodnjo hrane in gozdarsko proizvodnjo, alternativno rabo zemljišč in materialov ter biotsko raznovrstnost; |
| --- | --- |

2.

priznava, da bodo proizvajalci v EU in uvozniki biomase pod pritiskom zaradi doseganja ciljev za obnovljive energije na splošno in zlasti za biomaso, na katero naj bi v skladu s časovnim načrtom za obnovljivo energijo do leta 2020 odpadlo približno 10 % celotne porabe energije, povečal pa se bo tudi pritisk na proizvodnjo hrane in gozdarsko proizvodnjo, alternativno rabo zemljišč in materialov ter biotsko raznovrstnost;

| 3. | poudarja pomen trajnostne proizvodnje in uporabe biomase ter se seznanja s pobudo Evropske komisije o uvedbi nezavezujočih meril za uporabo biomase v elektroenergetiki ter pri ogrevanju in hlajenju, ki bi dopolnjevala zavezujoča trajnostna merila za biogoriva; glede na potencialno hitro rast sektorja biomase pa meni, da je treba predlagani pristop natančno spremljati; |
| --- | --- |

3.

poudarja pomen trajnostne proizvodnje in uporabe biomase ter se seznanja s pobudo Evropske komisije o uvedbi nezavezujočih meril za uporabo biomase v elektroenergetiki ter pri ogrevanju in hlajenju, ki bi dopolnjevala zavezujoča trajnostna merila za biogoriva; glede na potencialno hitro rast sektorja biomase pa meni, da je treba predlagani pristop natančno spremljati;

| 4. | pozdravlja poročilo Komisije in predlagana nezavezujoča merila kot prvi korak, vendar meni, da je treba pravočasno oblikovati trajnostna merila za proizvodnjo in uporabo biomase, ki bodo veljala za celotno EU in bodo po možnosti mednarodno zavezujoča; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja poročilo Komisije in predlagana nezavezujoča merila kot prvi korak, vendar meni, da je treba pravočasno oblikovati trajnostna merila za proizvodnjo in uporabo biomase, ki bodo veljala za celotno EU in bodo po možnosti mednarodno zavezujoča;

| 5. | se strinja, da mora vsak trajnostni sistem izpolnjevati načela učinkovitosti, stroškovne učinkovitosti, spoštovanja biotske raznovrstnosti in kmetijske proizvodnje za prehrano ljudi ter skladnosti z obstoječimi ukrepi; |
| --- | --- |

5.

se strinja, da mora vsak trajnostni sistem izpolnjevati načela učinkovitosti, stroškovne učinkovitosti, spoštovanja biotske raznovrstnosti in kmetijske proizvodnje za prehrano ljudi ter skladnosti z obstoječimi ukrepi;

| 6. | meni, da je pobuda Evropske komisije v smislu uporabe načel subsidiarnosti in sorazmernosti ustrezna; |
| --- | --- |

6.

meni, da je pobuda Evropske komisije v smislu uporabe načel subsidiarnosti in sorazmernosti ustrezna;

| 7. | izraža zaskrbljenost, da so številni elementi proizvodnje in uporabe biomase inovativni in kapitalsko intenzivni ter zahtevajo sorazmerno dolge časovne priprave; zlasti z vidika trenutnih gospodarskih težav meni, da je treba proizvajalce in operaterje na vseh ravneh upravljanja podpreti s postopnimi in skladnimi upravnimi in davčnimi ukrepi, da bi sektorju omogočili strateško načrtovanje in potrebno zanesljivost tega načrtovanja. |
| --- | --- |

7.

izraža zaskrbljenost, da so številni elementi proizvodnje in uporabe biomase inovativni in kapitalsko intenzivni ter zahtevajo sorazmerno dolge časovne priprave; zlasti z vidika trenutnih gospodarskih težav meni, da je treba proizvajalce in operaterje na vseh ravneh upravljanja podpreti s postopnimi in skladnimi upravnimi in davčnimi ukrepi, da bi sektorju omogočili strateško načrtovanje in potrebno zanesljivost tega načrtovanja.

Vidiki trajnosti pri uporabi trdne in plinaste biomase v elektroenergetiki, ogrevanju in hlajenju

ODBOR REGIJ

| 8. | kljub hitri stopnji rasti sektorja biomase izraža zaskrbljenost zaradi pomanjkanja najnovejših informacij o proizvodnji in uporabi biomase. Odbor zlasti glede na naraščajoč obseg uvoza biomase meni, da je sporno določati ukrepe brez zanesljivih, obsežnih in posodobljenih podatkov, brez ustreznih zaščitnih ukrepov za biotsko raznovrstnost, lokalne skupnosti in pravice avtohtonega prebivalstva ter brez upoštevanja celotnega vpliva na podnebje, vključno s posledicami selitve; |
| --- | --- |

8.

kljub hitri stopnji rasti sektorja biomase izraža zaskrbljenost zaradi pomanjkanja najnovejših informacij o proizvodnji in uporabi biomase. Odbor zlasti glede na naraščajoč obseg uvoza biomase meni, da je sporno določati ukrepe brez zanesljivih, obsežnih in posodobljenih podatkov, brez ustreznih zaščitnih ukrepov za biotsko raznovrstnost, lokalne skupnosti in pravice avtohtonega prebivalstva ter brez upoštevanja celotnega vpliva na podnebje, vključno s posledicami selitve;

| 9. | je prepričan, da mora biti trajnost neločljiv sestavni del razvoja sektorja biomase, politika EU pa bi se morala osredotočiti zlasti na spodbujanje lokalne in regionalne proizvodnje in uporabe biomase. Ukrepi držav članic ter njihovih lokalnih in regionalnih oblasti za spodbujanje trajnostne proizvodnje in uporabe biomase morajo upoštevati in odražati posebnosti in značilnosti na kraju samem; |
| --- | --- |

9.

je prepričan, da mora biti trajnost neločljiv sestavni del razvoja sektorja biomase, politika EU pa bi se morala osredotočiti zlasti na spodbujanje lokalne in regionalne proizvodnje in uporabe biomase. Ukrepi držav članic ter njihovih lokalnih in regionalnih oblasti za spodbujanje trajnostne proizvodnje in uporabe biomase morajo upoštevati in odražati posebnosti in značilnosti na kraju samem;

| 10. | meni, da je treba v okviru trajnostnega gospodarjenja z gozdovi upoštevati pozitivni učinek uporabe gozdne biomase pri preprečevanju gozdnih požarov, vključno na zaščitenih območjih in območjih s veliko biotsko raznovrstnostjo; |
| --- | --- |

10.

meni, da je treba v okviru trajnostnega gospodarjenja z gozdovi upoštevati pozitivni učinek uporabe gozdne biomase pri preprečevanju gozdnih požarov, vključno na zaščitenih območjih in območjih s veliko biotsko raznovrstnostjo;

| 11. | opozarja, da kaskadna uporaba, tj. kadar se biomasa najprej uporabi za izdelavo proizvodov in se energijska vsebnost varno pridobi iz izrabljenih proizvodov, običajno zagotavlja večje okoljske koristi kakor primarna raba biomase kot goriva; |
| --- | --- |

11.

opozarja, da kaskadna uporaba, tj. kadar se biomasa najprej uporabi za izdelavo proizvodov in se energijska vsebnost varno pridobi iz izrabljenih proizvodov, običajno zagotavlja večje okoljske koristi kakor primarna raba biomase kot goriva;

| 12. | izraža zaskrbljenost, da bo nadaljnja rast povpraševanja po neživilski biomasi, zlasti rastlinah za proizvodnjo goriv in njihovih derivatih, neizogibno vodila k razširjanju obdelovalnih površin po vsem svetu na škodo naravnih ekosistemov, kot so savane in tropski deževni gozdovi, in zato trenutna prizadevanja za večjo uporabo neživilske biomase, namenjena preprečevanju podnebnih sprememb in degradacije okolja, pomenijo veliko tveganje, da se problem zgolj prelaga in da svetovno okolje propada; |
| --- | --- |

12.

izraža zaskrbljenost, da bo nadaljnja rast povpraševanja po neživilski biomasi, zlasti rastlinah za proizvodnjo goriv in njihovih derivatih, neizogibno vodila k razširjanju obdelovalnih površin po vsem svetu na škodo naravnih ekosistemov, kot so savane in tropski deževni gozdovi, in zato trenutna prizadevanja za večjo uporabo neživilske biomase, namenjena preprečevanju podnebnih sprememb in degradacije okolja, pomenijo veliko tveganje, da se problem zgolj prelaga in da svetovno okolje propada;

| 13. | poudarja, da nastajanja potencialno pomembnega industrijskega sektorja sicer ne smejo ovirati nepotrebni birokratski postopki, da pa so za zaupanje potrošnikov potrebna trajnostna merila, ki jih bo mogoče preverjati in ki jih bo lahko potrdil neodvisen organ. To zlasti velja za biomaso, s katero se mednarodno trguje; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da nastajanja potencialno pomembnega industrijskega sektorja sicer ne smejo ovirati nepotrebni birokratski postopki, da pa so za zaupanje potrošnikov potrebna trajnostna merila, ki jih bo mogoče preverjati in ki jih bo lahko potrdil neodvisen organ. To zlasti velja za biomaso, s katero se mednarodno trguje;

| 14. | meni, da je treba za biomaso, proizvedeno v EU, in za uvoženo biomaso uporabljati enaka ali podobna trajnostna merila, da bi tako prispevali k določitvi mednarodnih standardov in oblikovanju mednarodnih trgov za trajnostno proizvedene materiale; |
| --- | --- |

14.

meni, da je treba za biomaso, proizvedeno v EU, in za uvoženo biomaso uporabljati enaka ali podobna trajnostna merila, da bi tako prispevali k določitvi mednarodnih standardov in oblikovanju mednarodnih trgov za trajnostno proizvedene materiale;

| 15. | predlaga, da se protokoli o trajnosti biomase vključijo v določbe ustreznih mednarodnih trgovinskih sporazumov, ter meni, da mora biti prednostna naloga sklenitev mednarodnega sporazuma o boljši in standardizirani metodi upoštevanja rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva (LULUCF); |
| --- | --- |

15.

predlaga, da se protokoli o trajnosti biomase vključijo v določbe ustreznih mednarodnih trgovinskih sporazumov, ter meni, da mora biti prednostna naloga sklenitev mednarodnega sporazuma o boljši in standardizirani metodi upoštevanja rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva (LULUCF);

| 16. | se strinja s predlagano razširitvijo metode ocene življenjskega cikla (Life Cycle Assessment – LCA) iz direktive o obnovljivih virih energije, tako da se pretvorba trajnostno pridobljenega in certificiranega goriva iz biomase v elektriko, toploto in hlajenje vključi v izračun emisij toplogrednih plinov iz biomase; |
| --- | --- |

16.

se strinja s predlagano razširitvijo metode ocene življenjskega cikla (Life Cycle Assessment – LCA) iz direktive o obnovljivih virih energije, tako da se pretvorba trajnostno pridobljenega in certificiranega goriva iz biomase v elektriko, toploto in hlajenje vključi v izračun emisij toplogrednih plinov iz biomase;

| 17. | podpira načelo skupnega političnega pristopa na področju energetske učinkovitosti za fosilna goriva in goriva iz biomase, da se prepreči morebiten prehod na fosilna goriva, če za slednja ne bodo veljali enaki standardi učinkovitosti; |
| --- | --- |

17.

podpira načelo skupnega političnega pristopa na področju energetske učinkovitosti za fosilna goriva in goriva iz biomase, da se prepreči morebiten prehod na fosilna goriva, če za slednja ne bodo veljali enaki standardi učinkovitosti;

| 18. | ponavlja svoje stališče, da ukrepi za energetsko učinkovitost ne bi smeli zapostavljati varne energetske uporabe velikih količin odpadkov iz biomase, ki jih v druge namene ni mogoče uporabiti (npr. usedlina kanalizacijskih čistilnih naprav). |
| --- | --- |

18.

ponavlja svoje stališče, da ukrepi za energetsko učinkovitost ne bi smeli zapostavljati varne energetske uporabe velikih količin odpadkov iz biomase, ki jih v druge namene ni mogoče uporabiti (npr. usedlina kanalizacijskih čistilnih naprav).

Priporočila za ustrezne ukrepe z vidika trajnosti

ODBOR REGIJ

| 19. | meni, da je treba zakonodajo EU za proizvodnjo in uporabo biomase kot splošno temeljno načelo uporabljati dosledno, tako za biogoriva kot tudi za elektroenergetiko, ogrevanje in hlajenje. To bi zmanjšalo negotovost in nevarnost izkoriščanja razlik v zakonodaji; |
| --- | --- |

19.

meni, da je treba zakonodajo EU za proizvodnjo in uporabo biomase kot splošno temeljno načelo uporabljati dosledno, tako za biogoriva kot tudi za elektroenergetiko, ogrevanje in hlajenje. To bi zmanjšalo negotovost in nevarnost izkoriščanja razlik v zakonodaji;

| 20. | bi – ob upoštevanju lokalnih dejavnikov – pozdravil prizadevanje za uskladitev trajnostnih meril za biomaso, ki na nacionalni in regionalni ravni že obstajajo ali so v pripravi; |
| --- | --- |

20.

bi – ob upoštevanju lokalnih dejavnikov – pozdravil prizadevanje za uskladitev trajnostnih meril za biomaso, ki na nacionalni in regionalni ravni že obstajajo ali so v pripravi;

| 21. | izrecno podpira predlog, da se pomoč za elektroenergetske, ogrevalne in hladilne naprave diferencira na podlagi stopnje izkoristka pretvorbe energije; vendar poziva, da se obstoječih naprav, ki so bile prilagojene za pretvarjanje „novih“ vrst biomase, ne sme diskriminirati na podlagi njihovih celotnih prihrankov energije; |
| --- | --- |

21.

izrecno podpira predlog, da se pomoč za elektroenergetske, ogrevalne in hladilne naprave diferencira na podlagi stopnje izkoristka pretvorbe energije; vendar poziva, da se obstoječih naprav, ki so bile prilagojene za pretvarjanje „novih“ vrst biomase, ne sme diskriminirati na podlagi njihovih celotnih prihrankov energije;

| 22. | spodbuja namestitev industrijskih naprav za anaerobno presnovo na kmetijah, pri malih proizvajalcih pa se zavzema za spodbujanje zadružno organiziranih ukrepov; poleg tega meni, da bi anaerobno presnovo morala spodbujati ustrezna zakonodaja o gnojilih in odpadkih v njeni kategorizaciji kot pregnito blato; |
| --- | --- |

22.

spodbuja namestitev industrijskih naprav za anaerobno presnovo na kmetijah, pri malih proizvajalcih pa se zavzema za spodbujanje zadružno organiziranih ukrepov; poleg tega meni, da bi anaerobno presnovo morala spodbujati ustrezna zakonodaja o gnojilih in odpadkih v njeni kategorizaciji kot pregnito blato;

| 23. | meni, da bi bilo treba glede na porast mednarodne trgovine z lesnimi peleti dati prednost čimprejšnji uvedbi zavezujočih trajnostnih in kakovostnih meril za to vrsto biomase; |
| --- | --- |

23.

meni, da bi bilo treba glede na porast mednarodne trgovine z lesnimi peleti dati prednost čimprejšnji uvedbi zavezujočih trajnostnih in kakovostnih meril za to vrsto biomase;

| 24. | meni, da je trajnostna gozdarska politika nujna za doseganje trajnosti biomase; za izkoriščanje biomase v energetske namene je treba zagotoviti sorazmerno količino lesa za energijo; |
| --- | --- |

24.

meni, da je trajnostna gozdarska politika nujna za doseganje trajnosti biomase; za izkoriščanje biomase v energetske namene je treba zagotoviti sorazmerno količino lesa za energijo;

| 25. | poudarja, da bi morali nacionalni energetski akcijski načrti vključevati ali vsebovati kot prilogo podatke v zvezi z biomaso: vrsto in velikost naprav, vrsto biomase, izvor biomase (EU, uvoz), oceno življenjskega cikla itd.; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da bi morali nacionalni energetski akcijski načrti vključevati ali vsebovati kot prilogo podatke v zvezi z biomaso: vrsto in velikost naprav, vrsto biomase, izvor biomase (EU, uvoz), oceno življenjskega cikla itd.;

| 26. | glede na pristojnosti in številne naloge lokalnih in regionalnih oblasti v energetski politiki na splošno ter zlasti pri spodbujanju trajnostnih energij poudarja, da je treba podnacionalne ravni tesno vključiti v pripravo in izvajanje takšnih nacionalnih načrtov; |
| --- | --- |

26.

glede na pristojnosti in številne naloge lokalnih in regionalnih oblasti v energetski politiki na splošno ter zlasti pri spodbujanju trajnostnih energij poudarja, da je treba podnacionalne ravni tesno vključiti v pripravo in izvajanje takšnih nacionalnih načrtov;

| 27. | spodbuja lokalne in regionalne oblasti, da v večjem številu podpišejo Konvencijo županov (ali se pridružijo ustrezni obliki nacionalnega ali regionalnega sodelovanja), in priporoča, da vse lokalne in regionalne oblasti sprejmejo formalne ukrepe in postopke za podporo trajnostnim energijam, vključno s spodbujanjem lokalne proizvodnje in uporabe biomase, kadar je to primerno; |
| --- | --- |

27.

spodbuja lokalne in regionalne oblasti, da v večjem številu podpišejo Konvencijo županov (ali se pridružijo ustrezni obliki nacionalnega ali regionalnega sodelovanja), in priporoča, da vse lokalne in regionalne oblasti sprejmejo formalne ukrepe in postopke za podporo trajnostnim energijam, vključno s spodbujanjem lokalne proizvodnje in uporabe biomase, kadar je to primerno;

| 28. | glede na to, da so predlagana trajnostna merila omejena na večje proizvajalce energije z zmogljivostjo 1 MW in več, priporoča, da se učinke določitve te mejne vrednosti nadzoruje pri ustanavljanju novih industrijskih obratov; |
| --- | --- |

28.

glede na to, da so predlagana trajnostna merila omejena na večje proizvajalce energije z zmogljivostjo 1 MW in več, priporoča, da se učinke določitve te mejne vrednosti nadzoruje pri ustanavljanju novih industrijskih obratov;

| 29. | meni, da bi bilo treba preudariti zahtevo, da bi se trajnostna merila uporabljala tudi za velike dobavitelje biomase, ki oskrbujejo manjše elektroenergetske, ogrevalne in hladilne postaje; |
| --- | --- |

29.

meni, da bi bilo treba preudariti zahtevo, da bi se trajnostna merila uporabljala tudi za velike dobavitelje biomase, ki oskrbujejo manjše elektroenergetske, ogrevalne in hladilne postaje;

| 30. | meni, da bi moralo poročilo o trajnosti biomase, ki ga bo Komisija predložila leta 2011:






  — | predstaviti najnovejše podatke o biomasi, pri čemer bi bil uvoz razčlenjen glede na vrsto biomase, državo proizvodnje in glede tega, ali biomasa izvira iz certificiranega trajnostnega vira; |
| --- | --- | --- |

30.

meni, da bi moralo poročilo o trajnosti biomase, ki ga bo Komisija predložila leta 2011:

—

predstaviti najnovejše podatke o biomasi, pri čemer bi bil uvoz razčlenjen glede na vrsto biomase, državo proizvodnje in glede tega, ali biomasa izvira iz certificiranega trajnostnega vira;

| — | povzeti vplive obstoječih trajnostnih sistemov za biomaso, ki se razvijajo v regijah in državah članicah; |
| --- | --- |

—

povzeti vplive obstoječih trajnostnih sistemov za biomaso, ki se razvijajo v regijah in državah članicah;

| — | vključevati predloge za zavezujoča minimalna trajnostna merila za uporabo trdnih in plinastih virov biomase v elektroenergetiki ter pri ogrevanju in hlajenju, vključno z zahtevo glede prihranka toplogrednih plinov, ob upoštevanju morebitnih posrednih učinkov spremembe rabe zemljišč; |
| --- | --- |

—

vključevati predloge za zavezujoča minimalna trajnostna merila za uporabo trdnih in plinastih virov biomase v elektroenergetiki ter pri ogrevanju in hlajenju, vključno z zahtevo glede prihranka toplogrednih plinov, ob upoštevanju morebitnih posrednih učinkov spremembe rabe zemljišč;

| — | namesto osredotočenosti na trgovinske ovire vključevati oceno vpliva proizvodnje biomase na proizvodnjo živil, gozdarstvo in lesno industrijo kot tudi druge učinke spremembe rabe zemljišč; |
| --- | --- |

—

namesto osredotočenosti na trgovinske ovire vključevati oceno vpliva proizvodnje biomase na proizvodnjo živil, gozdarstvo in lesno industrijo kot tudi druge učinke spremembe rabe zemljišč;

| — | oceniti posledice priporočil iz poročila Komisije za lokalne in regionalne oblasti, ki morajo nazadnje takšna priporočila izvajati; |
| --- | --- |

—

oceniti posledice priporočil iz poročila Komisije za lokalne in regionalne oblasti, ki morajo nazadnje takšna priporočila izvajati;

| — | sprejeti priporočila o širših najboljših praksah pri proizvodnji in pretvorbi biomase. |
| --- | --- |

—

sprejeti priporočila o širših najboljših praksah pri proizvodnji in pretvorbi biomase.

V Bruslju, 27. januarja 2011

Predsednica Odbora regij

Mercedes BRESSO

---

| 2.4.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 104/39 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 104/39

---

Mnenje Odbora regij – Za ustrezne, vzdržne in varne evropske pokojninske sisteme

2011/C 104/09

ODBOR REGIJ

| — | opozarja, da lokalne in regionalne oblasti zagotavljajo večino delovnih mest v evropskem javnem sektorju in so zato pogosto odgovorne za izvajanje tako javnih kot poklicnih pokojninskih načrtov (drugi steber) svojih zaposlenih po upokojitvi; |
| --- | --- |

—

opozarja, da lokalne in regionalne oblasti zagotavljajo večino delovnih mest v evropskem javnem sektorju in so zato pogosto odgovorne za izvajanje tako javnih kot poklicnih pokojninskih načrtov (drugi steber) svojih zaposlenih po upokojitvi;

| — | poudarja, da bodo javne pokojnine še naprej temeljnega pomena pri zagotavljanju pokojninskih sistemov, ki vsakemu upokojencu nudijo ustrezen dohodek; |
| --- | --- |

—

poudarja, da bodo javne pokojnine še naprej temeljnega pomena pri zagotavljanju pokojninskih sistemov, ki vsakemu upokojencu nudijo ustrezen dohodek;

| — | poudarja, da bi morali pri proračunski konsolidaciji upoštevati tudi odgovornost držav članic, da do razumne mere zagotavljajo ohranitev življenjskega standarda po upokojitvi, kot to zahteva Listina Evropske unije o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

—

poudarja, da bi morali pri proračunski konsolidaciji upoštevati tudi odgovornost držav članic, da do razumne mere zagotavljajo ohranitev življenjskega standarda po upokojitvi, kot to zahteva Listina Evropske unije o temeljnih pravicah;

| — | od Komisije pričakuje zagotovitev, da bodo naslednje korake, ki jih bo naredila na tem področju, spremljale prave ocene učinka, ki bodo zlasti preverile posledice za lokalne in regionalne oblasti; |
| --- | --- |

—

od Komisije pričakuje zagotovitev, da bodo naslednje korake, ki jih bo naredila na tem področju, spremljale prave ocene učinka, ki bodo zlasti preverile posledice za lokalne in regionalne oblasti;

| — | Komisijo in države članice poziva, naj razmislijo o usklajevanju pokojninskih politik na ravni EU, zlasti v okviru odprte metode koordinacije, kot osrednjem elementu izvajanja strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast; |
| --- | --- |

—

Komisijo in države članice poziva, naj razmislijo o usklajevanju pokojninskih politik na ravni EU, zlasti v okviru odprte metode koordinacije, kot osrednjem elementu izvajanja strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast;

| — | Komisijo in države članice poziva, naj makroekonomskemu nadzoru dodajo socialno, pa tudi lokalno in regionalno razsežnost. Pri proračunskih ukrepih in reformah je treba upoštevati njihov vpliv na pokojnine in socialne posledice za upokojence ter zmožnosti lokalnih in regionalnih oblasti, da s socialno podporo in socialnimi storitvami nadomestijo znižanje prihodkov upokojencev in tistih, ki so pred upokojitvijo, ki ga bodo povzročili ti ukrepi in reforme; |
| --- | --- |

—

Komisijo in države članice poziva, naj makroekonomskemu nadzoru dodajo socialno, pa tudi lokalno in regionalno razsežnost. Pri proračunskih ukrepih in reformah je treba upoštevati njihov vpliv na pokojnine in socialne posledice za upokojence ter zmožnosti lokalnih in regionalnih oblasti, da s socialno podporo in socialnimi storitvami nadomestijo znižanje prihodkov upokojencev in tistih, ki so pred upokojitvijo, ki ga bodo povzročili ti ukrepi in reforme;

| — | meni, da bi morala EU razviti kodekse dobre prakse za načrtovanje in upravljanje pokojninskih načrtov z določenimi prispevki. |
| --- | --- |

—

meni, da bi morala EU razviti kodekse dobre prakse za načrtovanje in upravljanje pokojninskih načrtov z določenimi prispevki.

| Poročevalka | : | Mia De Vits (BE/PES), poslanka flamskega parlamenta |
| --- | --- | --- |
| Referenčni dokument | : | Zelena knjiga za ustrezne, vzdržne in varne evropske pokojninske sisteme
  COM(2010) 365 konč. |

Poročevalka

:

Mia De Vits (BE/PES), poslanka flamskega parlamenta

Referenčni dokument

:

Zelena knjiga za ustrezne, vzdržne in varne evropske pokojninske sisteme

COM(2010) 365 konč.

I.   UVOD

ODBOR REGIJ

| 1. | pozdravlja pobudo Komisije, ki je objavila to zeleno knjigo in začela obsežno posvetovanje o pomembnem vprašanju ustreznih, vzdržnih in varnih evropskih pokojninskih sistemov; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja pobudo Komisije, ki je objavila to zeleno knjigo in začela obsežno posvetovanje o pomembnem vprašanju ustreznih, vzdržnih in varnih evropskih pokojninskih sistemov;

| 2. | želi omeniti člen 9 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ki navaja, da pri „opredeljevanju in izvajanju svojih politik in dejavnosti Unija upošteva zahteve, ki so povezane s spodbujanjem visoke stopnje zaposlenosti, zagotavljanjem ustrezne socialne zaščite, bojem proti socialni izključenosti in visoko stopnjo izobraževanja in usposabljanja ter varovanjem človekovega zdravja“; |
| --- | --- |

2.

želi omeniti člen 9 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ki navaja, da pri „opredeljevanju in izvajanju svojih politik in dejavnosti Unija upošteva zahteve, ki so povezane s spodbujanjem visoke stopnje zaposlenosti, zagotavljanjem ustrezne socialne zaščite, bojem proti socialni izključenosti in visoko stopnjo izobraževanja in usposabljanja ter varovanjem človekovega zdravja“;

| 3. | ugotavlja, da ta zelena knjiga izpolnjuje cilje tako iz člena 9 PDEU kot iz konkretnejšega člena 153 PDEU ter da s svojo posvetovalno naravo ne sproža nikakršnih pomislekov glede svoje skladnosti z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da ta zelena knjiga izpolnjuje cilje tako iz člena 9 PDEU kot iz konkretnejšega člena 153 PDEU ter da s svojo posvetovalno naravo ne sproža nikakršnih pomislekov glede svoje skladnosti z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti;

| 4. | se strinja, da bo vsaka politična raven, vključno z regionalnimi in lokalnimi oblastmi, prevzela odgovornosti, ki s popolnim spoštovanjem načela subsidiarnosti izvirajo iz njenih pristojnosti, za spodbujanje dobrega počutja starejših pri vseh vidikih življenja; |
| --- | --- |

4.

se strinja, da bo vsaka politična raven, vključno z regionalnimi in lokalnimi oblastmi, prevzela odgovornosti, ki s popolnim spoštovanjem načela subsidiarnosti izvirajo iz njenih pristojnosti, za spodbujanje dobrega počutja starejših pri vseh vidikih življenja;

| 5. | opozarja, da so ustrezni in vzdržni pokojninski sistemi, ki posameznikom do razumne mere zagotavljajo ohranitev življenjskega standarda po upokojitvi, ključni za državljane in socialno kohezijo; |
| --- | --- |

5.

opozarja, da so ustrezni in vzdržni pokojninski sistemi, ki posameznikom do razumne mere zagotavljajo ohranitev življenjskega standarda po upokojitvi, ključni za državljane in socialno kohezijo;

| 6. | poudarja, da imajo pokojninski sistemi pomembno vlogo samodejnih stabilizatorjev; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da imajo pokojninski sistemi pomembno vlogo samodejnih stabilizatorjev;

| 7. | priznava, da se države članice soočajo z vrsto podobnih sprememb, ki zadevajo njihove pokojninske sisteme, zlasti zaradi staranja prebivalstva in posledic nedavne finančne in gospodarske krize; |
| --- | --- |

7.

priznava, da se države članice soočajo z vrsto podobnih sprememb, ki zadevajo njihove pokojninske sisteme, zlasti zaradi staranja prebivalstva in posledic nedavne finančne in gospodarske krize;

| 8. | priznava tri skupne cilje za zagotavljanje ustreznih in vzdržnih pokojnin iz novega okvira za proces socialne zaščite in socialnega vključevanja, ki ga je Evropski svet sprejel marca 2006 in vključuje zagotavljanje:






  — | ustreznih pokojninskih prihodkov in pokojnin, |
| --- | --- | --- |

8.

priznava tri skupne cilje za zagotavljanje ustreznih in vzdržnih pokojnin iz novega okvira za proces socialne zaščite in socialnega vključevanja, ki ga je Evropski svet sprejel marca 2006 in vključuje zagotavljanje:

—

ustreznih pokojninskih prihodkov in pokojnin,

| — | finančne vzdržnosti javnih in zasebnih pokojninskih sistemov, |
| --- | --- |

—

finančne vzdržnosti javnih in zasebnih pokojninskih sistemov,

| — | preglednih informacij o pokojninskih sistemih; |
| --- | --- |

—

preglednih informacij o pokojninskih sistemih;

| 9. | priznava tridelno strategijo za obravnavo vpliva na javne proračune, ki je bila dogovorjena leta 2001 na Evropskem svetu v Stockholmu in jo sestavljajo tri točke:






  — | hitro zmanjšanje dolga, |
| --- | --- | --- |

9.

priznava tridelno strategijo za obravnavo vpliva na javne proračune, ki je bila dogovorjena leta 2001 na Evropskem svetu v Stockholmu in jo sestavljajo tri točke:

—

hitro zmanjšanje dolga,

| — | dvig stopenj zaposlenosti in produktivnosti ter |
| --- | --- |

—

dvig stopenj zaposlenosti in produktivnosti ter

| — | reforme pokojninskih in zdravstvenih sistemov ter sistemov dolgotrajne nege; |
| --- | --- |

—

reforme pokojninskih in zdravstvenih sistemov ter sistemov dolgotrajne nege;

| 10. | opozarja, da se nekateri vidiki pokojninskih politik EU in strategije Evropa 2020 medsebojno dopolnjujejo. Doseganje višjih stopenj zaposlenosti prispeva k večjim pokojninskim pravicam posameznih upokojencev, s tem pa prispeva tudi k celotni vzdržnosti socialne zaščite in pokojninskih sistemov. Ustrezne pokojninske pravice pa so glavni pogoj za doseganje cilja strategije Evropa 2020 za zmanjšanje revščine, saj starejši Evropejci ostajajo ranljiva socialno-ekonomska skupina; |
| --- | --- |

10.

opozarja, da se nekateri vidiki pokojninskih politik EU in strategije Evropa 2020 medsebojno dopolnjujejo. Doseganje višjih stopenj zaposlenosti prispeva k večjim pokojninskim pravicam posameznih upokojencev, s tem pa prispeva tudi k celotni vzdržnosti socialne zaščite in pokojninskih sistemov. Ustrezne pokojninske pravice pa so glavni pogoj za doseganje cilja strategije Evropa 2020 za zmanjšanje revščine, saj starejši Evropejci ostajajo ranljiva socialno-ekonomska skupina;

| 11. | poudarja, da je razprava o pokojninah povezana z drugimi političnimi področji, kot so zaposlovanje, zdravstvo, dolgotrajna nega, izobraževanje, stanovanjska politika, javne storitve, infrastruktura, socialna pomoč in varstvo, za kar si v pomembni meri delijo pristojnost nacionalne ter regionalne in lokalne oblasti; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da je razprava o pokojninah povezana z drugimi političnimi področji, kot so zaposlovanje, zdravstvo, dolgotrajna nega, izobraževanje, stanovanjska politika, javne storitve, infrastruktura, socialna pomoč in varstvo, za kar si v pomembni meri delijo pristojnost nacionalne ter regionalne in lokalne oblasti;

| 12. | podpira preoblikovanje pretežno enotnih pokojninskih sistemov v mešane pokojninske sisteme (ki temeljijo na več stebrih); |
| --- | --- |

12.

podpira preoblikovanje pretežno enotnih pokojninskih sistemov v mešane pokojninske sisteme (ki temeljijo na več stebrih);

| 13. | opozarja, da lokalne in regionalne oblasti zagotavljajo večino delovnih mest v evropskem javnem sektorju in so zato pogosto odgovorne za izvajanje tako javnih kot poklicnih pokojninskih načrtov (drugi steber) svojih zaposlenih po upokojitvi; |
| --- | --- |

13.

opozarja, da lokalne in regionalne oblasti zagotavljajo večino delovnih mest v evropskem javnem sektorju in so zato pogosto odgovorne za izvajanje tako javnih kot poklicnih pokojninskih načrtov (drugi steber) svojih zaposlenih po upokojitvi;

| 14. | poudarja, da so ustrezni pokojninski sistemi bistveni, če želimo preprečiti preobremenitev lokalnih in regionalni oblasti, ki zagotavljajo preostali del varnostne mreže, kot sta socialna pomoč in dolgotrajna nega; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da so ustrezni pokojninski sistemi bistveni, če želimo preprečiti preobremenitev lokalnih in regionalni oblasti, ki zagotavljajo preostali del varnostne mreže, kot sta socialna pomoč in dolgotrajna nega;

| 15. | opozarja, da nekatere regionalne oblasti promovirajo in aktivno spodbujajo vključevanje v načrte dodatnega pokojninskega zavarovanja s subvencioniranjem nekaterih regionalnih pokojninskih skladov ali celo ustanavljanjem lastnih pokojninskih skladov na regionalni ravni; |
| --- | --- |

15.

opozarja, da nekatere regionalne oblasti promovirajo in aktivno spodbujajo vključevanje v načrte dodatnega pokojninskega zavarovanja s subvencioniranjem nekaterih regionalnih pokojninskih skladov ali celo ustanavljanjem lastnih pokojninskih skladov na regionalni ravni;

| 16. | poudarja, da bodo javne pokojnine še naprej temeljnega pomena pri zagotavljanju pokojninskih sistemov, ki vsakemu upokojencu nudijo ustrezen dohodek, v skladu s Konvencijo Mednarodne organizacije dela št. 102. Javne pokojnine predstavljajo načelo solidarnosti med delavci in upokojenci; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da bodo javne pokojnine še naprej temeljnega pomena pri zagotavljanju pokojninskih sistemov, ki vsakemu upokojencu nudijo ustrezen dohodek, v skladu s Konvencijo Mednarodne organizacije dela št. 102. Javne pokojnine predstavljajo načelo solidarnosti med delavci in upokojenci;

| 17. | priznava, da so lahko poklicne pokojnine pomemben instrument za dopolnitev javnih pokojnin, zlasti če upoštevamo ustrezne izkušnje, pridobljene z nedavno gospodarsko in finančno krizo. EU bi si morala močno prizadevati za spodbujanje najboljših praks in modelov. Prav tako pozivamo odbor za socialno zaščito, da pregleda vlogo, zasnovo in uspešnost stebrov zasebnega pokojninskega zavarovanja, na primer z izmenjavo najboljših praks o tem, kako izboljšati varnost in učinkovitost pridobivanja pravic z boljšim obvladovanjem tveganj, večjo zmogljivostjo odzivanja na šoke, boljšim obveščanjem o tveganjih in donosu iz različnih naložbenih možnosti ter učinkovitejšo administracijo; |
| --- | --- |

17.

priznava, da so lahko poklicne pokojnine pomemben instrument za dopolnitev javnih pokojnin, zlasti če upoštevamo ustrezne izkušnje, pridobljene z nedavno gospodarsko in finančno krizo. EU bi si morala močno prizadevati za spodbujanje najboljših praks in modelov. Prav tako pozivamo odbor za socialno zaščito, da pregleda vlogo, zasnovo in uspešnost stebrov zasebnega pokojninskega zavarovanja, na primer z izmenjavo najboljših praks o tem, kako izboljšati varnost in učinkovitost pridobivanja pravic z boljšim obvladovanjem tveganj, večjo zmogljivostjo odzivanja na šoke, boljšim obveščanjem o tveganjih in donosu iz različnih naložbenih možnosti ter učinkovitejšo administracijo;

| 18. | poudarja, da je splošno uvajanje poklicnih pokojninskih načrtov pomemben izziv v številnih državah članicah, saj je poklicno pokojninsko zavarovanje nizkokvalificiranim in netipičnim delavcem redkeje na voljo, manj pogosto pa je tudi v malih in srednje velikih podjetjih in šibkejših gospodarskih sektorjih; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da je splošno uvajanje poklicnih pokojninskih načrtov pomemben izziv v številnih državah članicah, saj je poklicno pokojninsko zavarovanje nizkokvalificiranim in netipičnim delavcem redkeje na voljo, manj pogosto pa je tudi v malih in srednje velikih podjetjih in šibkejših gospodarskih sektorjih;

| 19. | poudarja, da bi morali biti poklicni pokojninski sistemi zaradi svoje dolgoročne usmeritve primerno zavarovani s posebnimi varnostnimi in izravnalnimi mehanizmi; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da bi morali biti poklicni pokojninski sistemi zaradi svoje dolgoročne usmeritve primerno zavarovani s posebnimi varnostnimi in izravnalnimi mehanizmi;

| 20. | priznava, da vrzeli v ustreznosti pokojnin, tako v javnih kot v poklicnih pokojninskih načrtih, ostajajo problem v številnih državah članicah. Med drugim bi jih bilo mogoče odpravljati s podporo kopičenju pokojninskih pravic, večjo finančno podporo za revnejše upokojence, prizadevanji za razširitev kritja, vključno z večjim zagotavljanjem pokojninskih pravic v času porodniškega in starševskega dopusta ter za različne druge kategorije, kot so negovalci, in ranljive skupine, kot so nizkokvalificirani in netipični delavci; |
| --- | --- |

20.

priznava, da vrzeli v ustreznosti pokojnin, tako v javnih kot v poklicnih pokojninskih načrtih, ostajajo problem v številnih državah članicah. Med drugim bi jih bilo mogoče odpravljati s podporo kopičenju pokojninskih pravic, večjo finančno podporo za revnejše upokojence, prizadevanji za razširitev kritja, vključno z večjim zagotavljanjem pokojninskih pravic v času porodniškega in starševskega dopusta ter za različne druge kategorije, kot so negovalci, in ranljive skupine, kot so nizkokvalificirani in netipični delavci;

| 21. | priznava, da je mogoče ustreznost in proračunsko vzdržnost pokojnin občutno izboljšati s spodbujanjem in olajševanjem – na nacionalni ter regionalni in lokalni ravni – udeležbe in zaposlovanja vseh za delo sposobnih ljudi, pri čemer je treba posebno pozornost posvetiti prenizki stopnji zaposlenosti žensk in mladih, starejših in priseljenih delavcev, kjer je to potrebno; |
| --- | --- |

21.

priznava, da je mogoče ustreznost in proračunsko vzdržnost pokojnin občutno izboljšati s spodbujanjem in olajševanjem – na nacionalni ter regionalni in lokalni ravni – udeležbe in zaposlovanja vseh za delo sposobnih ljudi, pri čemer je treba posebno pozornost posvetiti prenizki stopnji zaposlenosti žensk in mladih, starejših in priseljenih delavcev, kjer je to potrebno;

| 22. | spodbuja države članice, da za zagotovitev ustreznih in vzdržnih pokojninskih sistemov preučijo možnost zmanjšanja spodbud, ki podpirajo zgodnje upokojevanje, ter povečajo spodbude za dvig upokojitvene starosti; |
| --- | --- |

22.

spodbuja države članice, da za zagotovitev ustreznih in vzdržnih pokojninskih sistemov preučijo možnost zmanjšanja spodbud, ki podpirajo zgodnje upokojevanje, ter povečajo spodbude za dvig upokojitvene starosti;

| 23. | poudarja, da bi morali pri proračunski konsolidaciji upoštevati tudi obstoječo odgovornost držav članic, da do razumne mere zagotavljajo ohranitev življenjskega standarda po upokojitvi, kot to zahteva Listina Evropske unije o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da bi morali pri proračunski konsolidaciji upoštevati tudi obstoječo odgovornost držav članic, da do razumne mere zagotavljajo ohranitev življenjskega standarda po upokojitvi, kot to zahteva Listina Evropske unije o temeljnih pravicah;

| 24. | poudarja, da proračunska konsolidacija ne bi smela ovirati spodbujanja rasti in kohezije, na primer z izvajanjem spodbujevalnih ukrepov, saj bi boljša osnova davčnih prihodkov koristila tudi finančni vzdržnosti pokojnin; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da proračunska konsolidacija ne bi smela ovirati spodbujanja rasti in kohezije, na primer z izvajanjem spodbujevalnih ukrepov, saj bi boljša osnova davčnih prihodkov koristila tudi finančni vzdržnosti pokojnin;

| 25. | opozarja, da bi morale javne oblasti in socialni partnerji razviti in izvajati dodatne ukrepe za spodbujanje in prednostno obravnavanje nadaljnjega zaposlovanja starejših delavcev, da bi se razkorak med starostjo ob umiku s trga dela in zakonsko določeno upokojitveno starostjo zmanjšal in odpravil; |
| --- | --- |

25.

opozarja, da bi morale javne oblasti in socialni partnerji razviti in izvajati dodatne ukrepe za spodbujanje in prednostno obravnavanje nadaljnjega zaposlovanja starejših delavcev, da bi se razkorak med starostjo ob umiku s trga dela in zakonsko določeno upokojitveno starostjo zmanjšal in odpravil;

| 26. | poudarja, da je vprašanje zakonsko določene upokojitvene starosti povezano z drugimi vprašanji trga dela, kot so krajšanje delovne dobe zaradi poznega vstopa na trg dela kot tudi zgodnjega umika, potreba po razvoju politik poklicne poti za olajšanje nadaljnjega zaposlovanja in usposabljanja, vprašanje prožnega in postopnega upokojevanja, spodbujanje vključujočih trgov dela in potreba po obravnavi vprašanja „napornosti“, tj. potrebe po razlikovanju med različnimi kategorijami delavcev pri razpravi o zgodnjem umiku in upokojitvi s trga dela; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da je vprašanje zakonsko določene upokojitvene starosti povezano z drugimi vprašanji trga dela, kot so krajšanje delovne dobe zaradi poznega vstopa na trg dela kot tudi zgodnjega umika, potreba po razvoju politik poklicne poti za olajšanje nadaljnjega zaposlovanja in usposabljanja, vprašanje prožnega in postopnega upokojevanja, spodbujanje vključujočih trgov dela in potreba po obravnavi vprašanja „napornosti“, tj. potrebe po razlikovanju med različnimi kategorijami delavcev pri razpravi o zgodnjem umiku in upokojitvi s trga dela;

| 27. | meni, da bi morali prihodnji upokojenci dobiti ustrezne informacije, saj bi bili tako lahko povsem in pravilno obveščeni o svojih prihodnjih pokojninskih pravicah v skladu s ciljem 11 odprte metode koordinacije; podpira nove pobude na področju finančnega izobraževanja in opismenjevanja; |
| --- | --- |

27.

meni, da bi morali prihodnji upokojenci dobiti ustrezne informacije, saj bi bili tako lahko povsem in pravilno obveščeni o svojih prihodnjih pokojninskih pravicah v skladu s ciljem 11 odprte metode koordinacije; podpira nove pobude na področju finančnega izobraževanja in opismenjevanja;

| 28. | pozdravlja skupno analizo pokojninskih sistemov v Evropski uniji in njihovih trenutnih izzivov, ki sta jo pripravila odbor za ekonomsko politiko in odbor za socialno zaščito pri Svetu Evropske unije; |
| --- | --- |

28.

pozdravlja skupno analizo pokojninskih sistemov v Evropski uniji in njihovih trenutnih izzivov, ki sta jo pripravila odbor za ekonomsko politiko in odbor za socialno zaščito pri Svetu Evropske unije;

| 29. | poudarja pomen uravnoteženega pristopa, ki bi enako pozornost namenil gospodarskim, finančnim in socialnim ciljem pokojninskih sistemov; |
| --- | --- |

29.

poudarja pomen uravnoteženega pristopa, ki bi enako pozornost namenil gospodarskim, finančnim in socialnim ciljem pokojninskih sistemov;

| 30. | meni, da razprava o pokojninah sodi v okvir strategije Evropa 2020, in poudarja, da je vzdržnost in ustreznost naših pokojninskih sistemov mogoče doseči s celostnim socialno-ekonomskim pristopom, vključno z gospodarskimi, socialnimi in finančnimi političnimi ukrepi; |
| --- | --- |

30.

meni, da razprava o pokojninah sodi v okvir strategije Evropa 2020, in poudarja, da je vzdržnost in ustreznost naših pokojninskih sistemov mogoče doseči s celostnim socialno-ekonomskim pristopom, vključno z gospodarskimi, socialnimi in finančnimi političnimi ukrepi;

| 31. | podpira celostni pristop, ki ga predlaga Evropska komisija, in ugotavlja, da so lokalne in regionalne oblasti pripravljene na nadaljnje sodelovanje v načrtih reform v okviru odprte metode koordinacije; |
| --- | --- |

31.

podpira celostni pristop, ki ga predlaga Evropska komisija, in ugotavlja, da so lokalne in regionalne oblasti pripravljene na nadaljnje sodelovanje v načrtih reform v okviru odprte metode koordinacije;

| 32. | meni, da je odprta metoda koordinacije ključno orodje za podporo socialnega razvoja v EU in državah članicah ter bistveno dopolnilo zakonodaji in finančnim mehanizmom pri krepitvi socialne kohezije v EU v okviru strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

32.

meni, da je odprta metoda koordinacije ključno orodje za podporo socialnega razvoja v EU in državah članicah ter bistveno dopolnilo zakonodaji in finančnim mehanizmom pri krepitvi socialne kohezije v EU v okviru strategije Evropa 2020;

| 33. | priznava pomembno vlogo socialnih partnerjev v razpravi o ustreznih, vzdržnih in varnih evropskih pokojninskih sistemih ter poudarja njihovo odgovornost pri spodbujanju pravičnih rešitev s socialnim dialogom na evropski, nacionalni, regionalni, lokalni in sektorski ravni. |
| --- | --- |

33.

priznava pomembno vlogo socialnih partnerjev v razpravi o ustreznih, vzdržnih in varnih evropskih pokojninskih sistemih ter poudarja njihovo odgovornost pri spodbujanju pravičnih rešitev s socialnim dialogom na evropski, nacionalni, regionalni, lokalni in sektorski ravni.

II.   POLITIČNA PRIPOROČILA

ODBOR REGIJ

| 34. | pozdravlja zavezo Evropske komisije, da kot nadaljevanje zelene knjige za ustrezne, vzdržne in varne evropske pokojninske sisteme v letu 2011 objavi belo knjigo; |
| --- | --- |

34.

pozdravlja zavezo Evropske komisije, da kot nadaljevanje zelene knjige za ustrezne, vzdržne in varne evropske pokojninske sisteme v letu 2011 objavi belo knjigo;

| 35. | od Komisije pričakuje zagotovitev, da bodo naslednje korake, ki jih bo naredila na tem področju, spremljale prave ocene učinka, ki bodo zlasti preverile posledice za lokalne in regionalne oblasti; |
| --- | --- |

35.

od Komisije pričakuje zagotovitev, da bodo naslednje korake, ki jih bo naredila na tem področju, spremljale prave ocene učinka, ki bodo zlasti preverile posledice za lokalne in regionalne oblasti;

| 36. | Komisijo in države članice poziva, naj razmislijo o usklajevanju pokojninskih politik na ravni EU, zlasti v okviru odprte metode koordinacije, kot osrednjem elementu izvajanja strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast; |
| --- | --- |

36.

Komisijo in države članice poziva, naj razmislijo o usklajevanju pokojninskih politik na ravni EU, zlasti v okviru odprte metode koordinacije, kot osrednjem elementu izvajanja strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast;

| 37. | Komisijo in države članice poziva, naj na podlagi obstoječih okvirov usklajevanja politik na ravni EU sodelujejo pri razvoju metodologij, ki bodo državam članicam omogočile, da skupaj in dosledno ocenijo posledice pokojninskih politik za vzdržnost in ustreznost; |
| --- | --- |

37.

Komisijo in države članice poziva, naj na podlagi obstoječih okvirov usklajevanja politik na ravni EU sodelujejo pri razvoju metodologij, ki bodo državam članicam omogočile, da skupaj in dosledno ocenijo posledice pokojninskih politik za vzdržnost in ustreznost;

| 38. | Komisijo in države članice poziva, naj makroekonomskemu nadzoru dodajo socialno, pa tudi lokalno in regionalno razsežnost. Pri proračunskih ukrepih in reformah je treba upoštevati njihov vpliv na pokojnine in socialne posledice za upokojence ter zmožnosti lokalnih in regionalnih oblasti, da s socialno podporo in socialnimi storitvami nadomestijo znižanje prihodkov upokojencev in tistih, ki so pred upokojitvijo, ki ga bodo povzročili ti ukrepi in reforme; |
| --- | --- |

38.

Komisijo in države članice poziva, naj makroekonomskemu nadzoru dodajo socialno, pa tudi lokalno in regionalno razsežnost. Pri proračunskih ukrepih in reformah je treba upoštevati njihov vpliv na pokojnine in socialne posledice za upokojence ter zmožnosti lokalnih in regionalnih oblasti, da s socialno podporo in socialnimi storitvami nadomestijo znižanje prihodkov upokojencev in tistih, ki so pred upokojitvijo, ki ga bodo povzročili ti ukrepi in reforme;

| 39. | od Komisije in držav članic pričakuje, da bodo pri obravnavanju ustreznosti pokojnin upoštevale vidik spola, pri čemer se morajo zavedati ne samo, da je obdobje med povprečno pričakovano življenjsko dobo in zakonsko določeno upokojitveno starostjo pri ženskah daljše kot pri moških, ampak tudi, da so ženske največja skupina upokojencev, največ jih je tudi med starejšimi upokojenci, pogosto pa jih je tudi največ med osebami s prekinitvami poklicne poti in netipičnimi zaposlitvenimi pogodbami, pa tudi med osebnimi negovalci; poudarja, da se te razmere dodatno zaostrujejo s sedanjim širjenjem pokojninskih načrtov z določenimi prispevki; |
| --- | --- |

39.

od Komisije in držav članic pričakuje, da bodo pri obravnavanju ustreznosti pokojnin upoštevale vidik spola, pri čemer se morajo zavedati ne samo, da je obdobje med povprečno pričakovano življenjsko dobo in zakonsko določeno upokojitveno starostjo pri ženskah daljše kot pri moških, ampak tudi, da so ženske največja skupina upokojencev, največ jih je tudi med starejšimi upokojenci, pogosto pa jih je tudi največ med osebami s prekinitvami poklicne poti in netipičnimi zaposlitvenimi pogodbami, pa tudi med osebnimi negovalci; poudarja, da se te razmere dodatno zaostrujejo s sedanjim širjenjem pokojninskih načrtov z določenimi prispevki;

| 40. | Komisijo in države članice poziva, naj nadalje razvijajo opredelitve različnih pokojninskih pojmov, da bi razpravo razjasnili, zlasti zaradi zabrisanih meja med sistemi socialne varnosti in zasebnimi načrti, med poklicnimi in individualnimi shemami ter med prostovoljnimi in obveznimi shemami; |
| --- | --- |

40.

Komisijo in države članice poziva, naj nadalje razvijajo opredelitve različnih pokojninskih pojmov, da bi razpravo razjasnili, zlasti zaradi zabrisanih meja med sistemi socialne varnosti in zasebnimi načrti, med poklicnimi in individualnimi shemami ter med prostovoljnimi in obveznimi shemami;

| 41. | Komisijo in države članice poziva k izmenjavi informacij glede pojma „ustreznega“ pokojninskega prihodka, kot je v veljavi v različnih nacionalnih pokojninskih sistemih, tako zaradi preprečevanja revščine kot zaradi zavarovanja kupne moči po upokojitvi; |
| --- | --- |

41.

Komisijo in države članice poziva k izmenjavi informacij glede pojma „ustreznega“ pokojninskega prihodka, kot je v veljavi v različnih nacionalnih pokojninskih sistemih, tako zaradi preprečevanja revščine kot zaradi zavarovanja kupne moči po upokojitvi;

| 42. | Komisijo in države članice poziva, naj spremljajo kakovost tako javnih kot poklicnih pokojninskih sistemov pri zagotavljanju ustreznih, dostopnih, varnih in vzdržnih pokojnin, ter tudi njihove socialne rezultate. Obenem naj razmislijo o možnosti uvedbe referenčnih meril, na primer v okviru odprte metode koordinacije, za izboljšanje kakovosti pokojninskih sistemov; |
| --- | --- |

42.

Komisijo in države članice poziva, naj spremljajo kakovost tako javnih kot poklicnih pokojninskih sistemov pri zagotavljanju ustreznih, dostopnih, varnih in vzdržnih pokojnin, ter tudi njihove socialne rezultate. Obenem naj razmislijo o možnosti uvedbe referenčnih meril, na primer v okviru odprte metode koordinacije, za izboljšanje kakovosti pokojninskih sistemov;

| 43. | meni, da bi morala EU razviti kodekse dobre prakse za načrtovanje in upravljanje pokojninskih načrtov z določenimi prispevki; |
| --- | --- |

43.

meni, da bi morala EU razviti kodekse dobre prakse za načrtovanje in upravljanje pokojninskih načrtov z določenimi prispevki;

| 44. | Komisijo in države članice poziva, naj razvijejo in izboljšajo statistične mehanizme in analitična orodja, s tem pa izboljšajo tudi svoje sposobnosti za oceno vpliva pokojninskih politik na ustreznost in vzdržnost zagotavljanja pokojninskih prihodkov; |
| --- | --- |

44.

Komisijo in države članice poziva, naj razvijejo in izboljšajo statistične mehanizme in analitična orodja, s tem pa izboljšajo tudi svoje sposobnosti za oceno vpliva pokojninskih politik na ustreznost in vzdržnost zagotavljanja pokojninskih prihodkov;

| 45. | Komisijo poziva, naj razvije metodološki okvir za ocenjevanje dejanskih posledic pokojninskih reform na ravnotežje med vzdržnostjo in ustreznostjo. To pomeni, da bi morala Odbor za socialno zaščito in Odbor za ekonomsko politiko sodelovati pri razvoju kombinacije sedanjih makroekonomskih pristopov za ocenjevanje prihodnje porabe za pokojnine in mikroekonomskih pristopov, katerih podlaga so mikro-simulacije različnih možnosti ustreznosti; |
| --- | --- |

45.

Komisijo poziva, naj razvije metodološki okvir za ocenjevanje dejanskih posledic pokojninskih reform na ravnotežje med vzdržnostjo in ustreznostjo. To pomeni, da bi morala Odbor za socialno zaščito in Odbor za ekonomsko politiko sodelovati pri razvoju kombinacije sedanjih makroekonomskih pristopov za ocenjevanje prihodnje porabe za pokojnine in mikroekonomskih pristopov, katerih podlaga so mikro-simulacije različnih možnosti ustreznosti;

| 46. | od Komisije pričakuje, da oceni, ali je na tem področju potrebna okrepljena odprta koordinacija, da se podpreta tako prost pretok oseb kot tudi vzdržnost pokojninskih sistemov. |
| --- | --- |

46.

od Komisije pričakuje, da oceni, ali je na tem področju potrebna okrepljena odprta koordinacija, da se podpreta tako prost pretok oseb kot tudi vzdržnost pokojninskih sistemov.

V Bruslju, 28. januarja 2011

Predsednica Odbora regij

Mercedes BRESSO

---

III Pripravljalni akti

Odbor regij

88. plenarno zasedanje 27. in 28. januarja 2011

| 2.4.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 104/44 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 104/44

---

Mnenje Odbora regij – Spremenjeni predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 1234/2007 glede razdeljevanja prehrambnih proizvodov najbolj ogroženim osebam v Uniji

2011/C 104/10

ODBOR REGIJ

| — | obžaluje, da novega programa za razdeljevanje prehrambnih proizvodov najbolj ogroženim osebam ni bilo mogoče začeti prej; |
| --- | --- |

—

obžaluje, da novega programa za razdeljevanje prehrambnih proizvodov najbolj ogroženim osebam ni bilo mogoče začeti prej;

| — | meni, da negotove gospodarske razmere in nižja zaposlenost v številnih državah članicah, ki jih je povzročila gospodarska kriza, zahtevajo zlasti v regijah, ki so jih najbolj prizadele strukturne spremembe, nagle odločitve institucij EU, s čimer bodo dosegle, da bo pravna podlaga, ki ureja razdeljevanje hrane in njegove vire, ustrezala sedanjim potrebam; |
| --- | --- |

—

meni, da negotove gospodarske razmere in nižja zaposlenost v številnih državah članicah, ki jih je povzročila gospodarska kriza, zahtevajo zlasti v regijah, ki so jih najbolj prizadele strukturne spremembe, nagle odločitve institucij EU, s čimer bodo dosegle, da bo pravna podlaga, ki ureja razdeljevanje hrane in njegove vire, ustrezala sedanjim potrebam;

| — | meni, da bi morala biti pomoč v hrani za najbolj ogrožene osebe še naprej pod okriljem skupne kmetijske politike ter prispevati k uresničevanju ciljev SKP na področju zagotavljanja varnosti preskrbe s hrano; |
| --- | --- |

—

meni, da bi morala biti pomoč v hrani za najbolj ogrožene osebe še naprej pod okriljem skupne kmetijske politike ter prispevati k uresničevanju ciljev SKP na področju zagotavljanja varnosti preskrbe s hrano;

| — | meni, da mora finančni prispevek Skupnosti k financiranju pomoči v hrani ostati velik, glede na to, da gre za ukrep Skupnosti za izravnavo socialnih in regionalnih razlik, ki je usmerjen neposredno na državljane EU; |
| --- | --- |

—

meni, da mora finančni prispevek Skupnosti k financiranju pomoči v hrani ostati velik, glede na to, da gre za ukrep Skupnosti za izravnavo socialnih in regionalnih razlik, ki je usmerjen neposredno na državljane EU;

| — | opozarja na pomembno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti ter organizacij tretjega sektorja pri zagotavljanju dostopa do pomoči za ljudi, ki pomoč potrebujejo, pri organiziranju praktičnih vidikov razdeljevanja pomoči ter pri obveščanju o pomoči. |
| --- | --- |

—

opozarja na pomembno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti ter organizacij tretjega sektorja pri zagotavljanju dostopa do pomoči za ljudi, ki pomoč potrebujejo, pri organiziranju praktičnih vidikov razdeljevanja pomoči ter pri obveščanju o pomoči.

| Poročevalec | : | Ossi Martikainen (FI/ALDE), predsednik občinskega sveta občine Lapinlahti |
| --- | --- | --- |
| Referenčni dokument | : | Spremenjeni predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 1234/2007 glede razdeljevanja prehrambnih proizvodov najbolj ogroženim osebam v Uniji
  COM(2010) 486 konč. |

Poročevalec

:

Ossi Martikainen (FI/ALDE), predsednik občinskega sveta občine Lapinlahti

Referenčni dokument

:

Spremenjeni predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 1234/2007 glede razdeljevanja prehrambnih proizvodov najbolj ogroženim osebam v Uniji

COM(2010) 486 konč.

I.   POLITIČNA PRIPOROČILA

ODBOR REGIJ

| 1. | obžaluje, da novega programa za razdeljevanje prehrambnih proizvodov najbolj ogroženim osebam ni bilo mogoče začeti prej; |
| --- | --- |

1.

obžaluje, da novega programa za razdeljevanje prehrambnih proizvodov najbolj ogroženim osebam ni bilo mogoče začeti prej;

| 2. | želi institucije EU opozoriti na ugotovitve, ki jih je zapisal v svoja prejšnja mnenja o prihodnosti SKP po letu 2013 (CdR 127/2010), evropskem letu boja proti socialni izključenosti in revščini (CdR 57/2008) ter o neenakostih na področju zdravja v EU (CdR 47/2010); |
| --- | --- |

2.

želi institucije EU opozoriti na ugotovitve, ki jih je zapisal v svoja prejšnja mnenja o prihodnosti SKP po letu 2013 (CdR 127/2010), evropskem letu boja proti socialni izključenosti in revščini (CdR 57/2008) ter o neenakostih na področju zdravja v EU (CdR 47/2010);

| 3. | meni, da sta dostop do hrane in ustrezna, raznolika prehrana temeljni pravici, ki ju je treba zagotoviti vsem ljudem ne glede na njihove socialne razmere; |
| --- | --- |

3.

meni, da sta dostop do hrane in ustrezna, raznolika prehrana temeljni pravici, ki ju je treba zagotoviti vsem ljudem ne glede na njihove socialne razmere;

| 4. | ugotavlja, da lahko na primer brezposelnost, socialna izključenost, nizek dohodek ali izključenost zaradi zdravstvenih težav povzročijo razmere, v katerih ljudje nimajo dovolj raznolike in zdrave prehrane. To in tudi člen 168 Lizbonske pogodbe (varovanje zdravstvenega varstva pri izvajanju vseh dejavnosti EU) je treba upoštevati pri načrtovanju prihodnje pomoči EU v hrani, pri čemer je treba zagotoviti, da bo hrana, razdeljena v okviru tega programa, visokokakovostna; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da lahko na primer brezposelnost, socialna izključenost, nizek dohodek ali izključenost zaradi zdravstvenih težav povzročijo razmere, v katerih ljudje nimajo dovolj raznolike in zdrave prehrane. To in tudi člen 168 Lizbonske pogodbe (varovanje zdravstvenega varstva pri izvajanju vseh dejavnosti EU) je treba upoštevati pri načrtovanju prihodnje pomoči EU v hrani, pri čemer je treba zagotoviti, da bo hrana, razdeljena v okviru tega programa, visokokakovostna;

| 5. | ugotavlja, da je leta 2008 program razdeljevanja hrane koristil več kot 13 milijonom ljudem, in meni, da bo program tudi v prihodnosti eden ključnih elementov osnovne zaščite najbolj ogroženih oseb; |
| --- | --- |

5.

ugotavlja, da je leta 2008 program razdeljevanja hrane koristil več kot 13 milijonom ljudem, in meni, da bo program tudi v prihodnosti eden ključnih elementov osnovne zaščite najbolj ogroženih oseb;

| 6. | meni, da negotove gospodarske razmere in nižja zaposlenost v številnih državah članicah, ki jih je povzročila gospodarska kriza, zahtevajo zlasti v regijah, ki so jih najbolj prizadele strukturne spremembe, nagle odločitve institucij EU, s čimer bodo dosegle, da bo pravna podlaga, ki ureja razdeljevanje hrane in njegove vire, ustrezala sedanjim potrebam; |
| --- | --- |

6.

meni, da negotove gospodarske razmere in nižja zaposlenost v številnih državah članicah, ki jih je povzročila gospodarska kriza, zahtevajo zlasti v regijah, ki so jih najbolj prizadele strukturne spremembe, nagle odločitve institucij EU, s čimer bodo dosegle, da bo pravna podlaga, ki ureja razdeljevanje hrane in njegove vire, ustrezala sedanjim potrebam;

| 7. | je mnenja, da so ukrepi po gospodarski krizi, namenjeni uravnovešenju javnih financ v državah članicah ter v njihovih lokalnih in regionalnih gospodarstvih, ključnega pomena. Vendar bi ti ukrepi v nekaterih primerih lahko vodili v povečanje socialne negotovosti med najbolj ogroženimi osebami ter s tem v povečanje potrebe po pomoči v hrani. Zato je treba to orodje socialne kohezije nadalje razviti, si prizadevati za izboljšanje njegove učinkovitosti, ljudi bolje seznaniti z njim in povečati njegovo sprejemljivost; |
| --- | --- |

7.

je mnenja, da so ukrepi po gospodarski krizi, namenjeni uravnovešenju javnih financ v državah članicah ter v njihovih lokalnih in regionalnih gospodarstvih, ključnega pomena. Vendar bi ti ukrepi v nekaterih primerih lahko vodili v povečanje socialne negotovosti med najbolj ogroženimi osebami ter s tem v povečanje potrebe po pomoči v hrani. Zato je treba to orodje socialne kohezije nadalje razviti, si prizadevati za izboljšanje njegove učinkovitosti, ljudi bolje seznaniti z njim in povečati njegovo sprejemljivost;

| 8. | meni, da bi morala biti pomoč v hrani za najbolj ogrožene osebe še naprej pod okriljem skupne kmetijske politike ter prispevati k uresničevanju ciljev SKP na področju zagotavljanja varnosti preskrbe s hrano; |
| --- | --- |

8.

meni, da bi morala biti pomoč v hrani za najbolj ogrožene osebe še naprej pod okriljem skupne kmetijske politike ter prispevati k uresničevanju ciljev SKP na področju zagotavljanja varnosti preskrbe s hrano;

| 9. | ugotavlja, da v mnogih državah članicah pomen razdeljevanja pomoči v hrani narašča zaradi povečanja maloprodajnih cen hrane, ki jih povzročajo motnje na kmetijskih trgih, višji stroški proizvodnje in koncentracija na distribucijskih poteh. Trgovina in distribucija imata danes večjo vlogo pri oblikovanju cen hrane, kar se zaskrbljujoče kaže v upadu prihodka kmetov in višjih potrošnikih cenah; |
| --- | --- |

9.

ugotavlja, da v mnogih državah članicah pomen razdeljevanja pomoči v hrani narašča zaradi povečanja maloprodajnih cen hrane, ki jih povzročajo motnje na kmetijskih trgih, višji stroški proizvodnje in koncentracija na distribucijskih poteh. Trgovina in distribucija imata danes večjo vlogo pri oblikovanju cen hrane, kar se zaskrbljujoče kaže v upadu prihodka kmetov in višjih potrošnikih cenah;

| 10. | meni, da je pri reviziji skupne kmetijske politike potreben dosleden in dolgoročen pristop, da spremembe politike ne bodo vodile v prekomerno hitre strukturne spremembe, še posebej ne v razmere, ki bi majhne kmetije prisilile v stečaj, lastnike kmetij pa iz proizvajalcev hrane spremenile v potencialne prejemnike pomoči v hrani; |
| --- | --- |

10.

meni, da je pri reviziji skupne kmetijske politike potreben dosleden in dolgoročen pristop, da spremembe politike ne bodo vodile v prekomerno hitre strukturne spremembe, še posebej ne v razmere, ki bi majhne kmetije prisilile v stečaj, lastnike kmetij pa iz proizvajalcev hrane spremenile v potencialne prejemnike pomoči v hrani;

| 11. | meni, da lahko pomoč v hrani pomaga ublažiti motnje na trgih kmetijskih proizvodov in izravnati nihanja cen. Pomoč v hrani je treba razumeti kot del celote, ki jo tvorita skupna kmetijska politika in tržna politika. Ne sme pa se razumeti preprosto kot instrument, povezan z intervencijskim sistemom. Potreba po pomoči najbolj ogroženim osebam je neodvisna od prihodnosti intervencijskega sistema. OR pozdravlja načrte v spremenjeni uredbi, da se bo hrana vse bolj nabavljala na trgu in ne le pridobivala iz intervencijskih zalog ter da nabava na trgu ne bodo več omejena na primere začasne nerazpoložljivosti intervencijskih zalog; |
| --- | --- |

11.

meni, da lahko pomoč v hrani pomaga ublažiti motnje na trgih kmetijskih proizvodov in izravnati nihanja cen. Pomoč v hrani je treba razumeti kot del celote, ki jo tvorita skupna kmetijska politika in tržna politika. Ne sme pa se razumeti preprosto kot instrument, povezan z intervencijskim sistemom. Potreba po pomoči najbolj ogroženim osebam je neodvisna od prihodnosti intervencijskega sistema. OR pozdravlja načrte v spremenjeni uredbi, da se bo hrana vse bolj nabavljala na trgu in ne le pridobivala iz intervencijskih zalog ter da nabava na trgu ne bodo več omejena na primere začasne nerazpoložljivosti intervencijskih zalog;

| 12. | je mnenja, da bo zagotavljanje raznolike hrane v okviru programa pomoči v hrani v prihodnosti izziv; izbor pomoči v hrani mora pokrivati vse kategorije osnovnih živil, proizvedenih v EU; |
| --- | --- |

12.

je mnenja, da bo zagotavljanje raznolike hrane v okviru programa pomoči v hrani v prihodnosti izziv; izbor pomoči v hrani mora pokrivati vse kategorije osnovnih živil, proizvedenih v EU;

| 13. | poudarja tudi, da so zaradi podnebnih in okoljskih razlogov lokalne prehrambne verige pomembne pri zagotavljanju pomoči v hrani. Veriga od proizvodnje do razdeljevanja bi morala biti čim krajša in organizirana učinkovito; |
| --- | --- |

13.

poudarja tudi, da so zaradi podnebnih in okoljskih razlogov lokalne prehrambne verige pomembne pri zagotavljanju pomoči v hrani. Veriga od proizvodnje do razdeljevanja bi morala biti čim krajša in organizirana učinkovito;

| 14. | meni, da lahko upoštevanje lokalnih in regionalnih prehranjevalnih kultur pri izbiranju prehrambnih proizvodov za pomoč v hrani tudi pripomore k prejemanju bolj smiselne in sprejemljivejše pomoči; |
| --- | --- |

14.

meni, da lahko upoštevanje lokalnih in regionalnih prehranjevalnih kultur pri izbiranju prehrambnih proizvodov za pomoč v hrani tudi pripomore k prejemanju bolj smiselne in sprejemljivejše pomoči;

| 15. | meni, da lahko v prihodnosti tesnejše sodelovanje med lokalnimi in regionalnimi upravami, regionalnimi proizvajalci ter humanitarnimi organizacijami pri organiziranju pomoči v hrani pomaga izboljšati učinkovitost tega orodja, poveča njegovo sprejemljivost in izboljša doseganje cilja ustreznega dodeljevanja pomoči; |
| --- | --- |

15.

meni, da lahko v prihodnosti tesnejše sodelovanje med lokalnimi in regionalnimi upravami, regionalnimi proizvajalci ter humanitarnimi organizacijami pri organiziranju pomoči v hrani pomaga izboljšati učinkovitost tega orodja, poveča njegovo sprejemljivost in izboljša doseganje cilja ustreznega dodeljevanja pomoči;

| 16. | pozdravlja dejstvo, da bo izbor prehrambnih proizvodov za razdeljevanje v okviru programa pomoči še naprej naloga držav članic in da bo imel tretji sektor tudi v prihodnje pomembno vlogo pri razdeljevanju pomoči; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja dejstvo, da bo izbor prehrambnih proizvodov za razdeljevanje v okviru programa pomoči še naprej naloga držav članic in da bo imel tretji sektor tudi v prihodnje pomembno vlogo pri razdeljevanju pomoči;

| 17. | poziva, da se je treba pri lokalnem organiziranju pomoči izogibati nepotrebni birokraciji in ohranjati čim nižje upravne stroške; |
| --- | --- |

17.

poziva, da se je treba pri lokalnem organiziranju pomoči izogibati nepotrebni birokraciji in ohranjati čim nižje upravne stroške;

| 18. | poziva lokalne in regionalne uprave, naj instrumente nacionalne socialne politike, za katere so pristojne, uskladijo s programom EU za pomoč v hrani, da bo pomoč dodeljena osebam, ki jo potrebujejo, na pravičen način in kot logična sestavina preživetja najbolj ogroženih oseb. |
| --- | --- |

18.

poziva lokalne in regionalne uprave, naj instrumente nacionalne socialne politike, za katere so pristojne, uskladijo s programom EU za pomoč v hrani, da bo pomoč dodeljena osebam, ki jo potrebujejo, na pravičen način in kot logična sestavina preživetja najbolj ogroženih oseb.

Na podlagi načel subsidiarnosti in bližine državljanom

ODBOR REGIJ

| 19. | meni, da mora finančni prispevek Skupnosti k financiranju pomoči v hrani ostati velik, glede na to, da gre za ukrep Skupnosti za izravnavo socialnih in regionalnih razlik, ki je usmerjen neposredno na državljane EU; |
| --- | --- |

19.

meni, da mora finančni prispevek Skupnosti k financiranju pomoči v hrani ostati velik, glede na to, da gre za ukrep Skupnosti za izravnavo socialnih in regionalnih razlik, ki je usmerjen neposredno na državljane EU;

| 20. | je mnenja, da je treba okrepiti pooblastila Komisije na področju pomoči v hrani, na primer v zvezi s postopki za javne razpise ter splošneje v zvezi z dodelitvijo sredstev, izvajanjem ter mehanizmi spremljanja in nadzora, četudi se bo namesto financiranja izključno iz proračuna EU uporabljal sistem sofinanciranja. Namen poenostavitve pristojnosti mora biti preglednost, učinkovitost in izboljšanje uspešnosti; |
| --- | --- |

20.

je mnenja, da je treba okrepiti pooblastila Komisije na področju pomoči v hrani, na primer v zvezi s postopki za javne razpise ter splošneje v zvezi z dodelitvijo sredstev, izvajanjem ter mehanizmi spremljanja in nadzora, četudi se bo namesto financiranja izključno iz proračuna EU uporabljal sistem sofinanciranja. Namen poenostavitve pristojnosti mora biti preglednost, učinkovitost in izboljšanje uspešnosti;

| 21. | sprejema, da je lahko finančni prispevek Skupnosti k stroškom pomoči v hrani v regijah, ki so zajete v Kohezijski sklad, višji kot v drugih regijah, vendar se ne sme dovoliti, da bi postala razlika v finančnih virih med regijami prevelika, saj gre za pobudo Skupnosti, usmerjeno neposredno na državljane, ki tudi ocenjujejo njeno upravičenost in sprejemljivost. Tudi v bogatih regijah so socialne razlike lahko velike; |
| --- | --- |

21.

sprejema, da je lahko finančni prispevek Skupnosti k stroškom pomoči v hrani v regijah, ki so zajete v Kohezijski sklad, višji kot v drugih regijah, vendar se ne sme dovoliti, da bi postala razlika v finančnih virih med regijami prevelika, saj gre za pobudo Skupnosti, usmerjeno neposredno na državljane, ki tudi ocenjujejo njeno upravičenost in sprejemljivost. Tudi v bogatih regijah so socialne razlike lahko velike;

| 22. | poziva Komisijo, naj stalno ocenjuje, ali zgornja letna meja financiranja v višini 500 milijonov EUR, določena za programsko obdobje, zadostuje, glede na to, da lahko gospodarska kriza poveča pritisk za zmanjšanje javnih izdatkov in gospodarska negotovost v številnih državah vodi v večjo brezposelnost; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, naj stalno ocenjuje, ali zgornja letna meja financiranja v višini 500 milijonov EUR, določena za programsko obdobje, zadostuje, glede na to, da lahko gospodarska kriza poveča pritisk za zmanjšanje javnih izdatkov in gospodarska negotovost v številnih državah vodi v večjo brezposelnost;

| 23. | poziva Komisijo in vse vpletene strani, naj spremljajo, kako meje finančnega prispevka EU k programu, določene v spremenjeni uredbi, vplivajo na pripravljenost za uporabo pomoči in kakšne potencialne posledice bi to lahko imelo za dobrobit najbolj ogroženih; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo in vse vpletene strani, naj spremljajo, kako meje finančnega prispevka EU k programu, določene v spremenjeni uredbi, vplivajo na pripravljenost za uporabo pomoči in kakšne potencialne posledice bi to lahko imelo za dobrobit najbolj ogroženih;

| 24. | meni, da mora udeležba v prejemanju in razdeljevanju pomoči EU v hrani še naprej temeljiti na prosti presoji držav članic in njihovi pripravljenosti za udeležbo v programu; |
| --- | --- |

24.

meni, da mora udeležba v prejemanju in razdeljevanju pomoči EU v hrani še naprej temeljiti na prosti presoji držav članic in njihovi pripravljenosti za udeležbo v programu;

| 25. | opozarja na pomembno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti ter organizacij tretjega sektorja pri zagotavljanju dostopa do pomoči za ljudi, ki pomoč potrebujejo, pri organiziranju praktičnih vidikov razdeljevanja pomoči ter pri obveščanju o pomoči. |
| --- | --- |

25.

opozarja na pomembno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti ter organizacij tretjega sektorja pri zagotavljanju dostopa do pomoči za ljudi, ki pomoč potrebujejo, pri organiziranju praktičnih vidikov razdeljevanja pomoči ter pri obveščanju o pomoči.

V Bruslju, 27. januarja 2011

Predsednica Odbora regij

Mercedes BRESSO

---

| 2.4.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 104/47 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 104/47

---

Mnenje Odbora regij – Razvoj celostne pomorske politike in znanja o morju 2020

2011/C 104/11

ODBOR REGIJ

| — | poudarja, da je nadaljnjemu razvoju celostne pomorske politike za EU (CPP) treba nameniti zadostna finančna sredstva do konca sedanje finančne perspektive leta 2013. Meni tudi, da je v naslednjem proračunskem obdobju, ki se začne leta 2014, treba dodeliti specifična in ustrezna finančna sredstva za razvoj in nadaljnjo krepitev CPP, in vse strani, udeležene pri pripravi proračuna EU, poziva, naj temu posvetijo ustrezno pozornost. To je nujno, če želimo doseči že zastavljene cilje in preprečiti, da bi bili ves dosedanji napredek in naložbe zaman; |
| --- | --- |

—

poudarja, da je nadaljnjemu razvoju celostne pomorske politike za EU (CPP) treba nameniti zadostna finančna sredstva do konca sedanje finančne perspektive leta 2013. Meni tudi, da je v naslednjem proračunskem obdobju, ki se začne leta 2014, treba dodeliti specifična in ustrezna finančna sredstva za razvoj in nadaljnjo krepitev CPP, in vse strani, udeležene pri pripravi proračuna EU, poziva, naj temu posvetijo ustrezno pozornost. To je nujno, če želimo doseči že zastavljene cilje in preprečiti, da bi bili ves dosedanji napredek in naložbe zaman;

| — | poudarja, da je treba večjo pozornost nameniti prednostni nalogi trajnostne gospodarske rasti, zaposlovanja in inovacij. Evropa se še vedno bojuje za zmago v eni najhujših gospodarskih kriz, kar jih pomni, zato bi ukrepi v ta namen zaslužili večjo pozornost, vsekakor pa bi močno prispevali k doseganju ciljev strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

—

poudarja, da je treba večjo pozornost nameniti prednostni nalogi trajnostne gospodarske rasti, zaposlovanja in inovacij. Evropa se še vedno bojuje za zmago v eni najhujših gospodarskih kriz, kar jih pomni, zato bi ukrepi v ta namen zaslužili večjo pozornost, vsekakor pa bi močno prispevali k doseganju ciljev strategije Evropa 2020;

| — | poudarja, da je treba tudi po letu 2014 namenjati evropska sredstva celostni pomorski politiki, s čimer bi ta politični pristop pridobil kontinuiteto in težo, kar pa je odvisno od razprave o večletnem finančnem okviru po letu 2013. Primer za to bi lahko bil obalni sklad, o katerem sta že razpravljala Odbor regij in Evropski parlament; |
| --- | --- |

—

poudarja, da je treba tudi po letu 2014 namenjati evropska sredstva celostni pomorski politiki, s čimer bi ta politični pristop pridobil kontinuiteto in težo, kar pa je odvisno od razprave o večletnem finančnem okviru po letu 2013. Primer za to bi lahko bil obalni sklad, o katerem sta že razpravljala Odbor regij in Evropski parlament;

| — | poziva k posvetovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi pri razvoju in izvajanju ukrepov, katerih cilj je izboljšanje kakovosti javnega odločanja na vseh ravneh. OR je že pozval k temu, da bi se upravljanje na tem področju izvajalo v duhu upravljanja na več ravneh in v skladu z načelom subsidiarnosti, poziva pa tudi k večji vključenosti in sodelovanju vseh držav zunaj EU na področju znanja o morju. Pomen boljšega usklajevanja s temi partnerji glede drugih vidikov pomorske politike je že splošno priznan, očitne pa so tudi koristi v večji meri skupnih ukrepov na tem področju. |
| --- | --- |

—

poziva k posvetovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi pri razvoju in izvajanju ukrepov, katerih cilj je izboljšanje kakovosti javnega odločanja na vseh ravneh. OR je že pozval k temu, da bi se upravljanje na tem področju izvajalo v duhu upravljanja na več ravneh in v skladu z načelom subsidiarnosti, poziva pa tudi k večji vključenosti in sodelovanju vseh držav zunaj EU na področju znanja o morju. Pomen boljšega usklajevanja s temi partnerji glede drugih vidikov pomorske politike je že splošno priznan, očitne pa so tudi koristi v večji meri skupnih ukrepov na tem področju.

| Poročevalec | : | Noel Formosa (MT/EPP), župan San Lawrenza, Gozo (Sindku ta’ San Lawrenz, Għawdex) |
| --- | --- | --- |
| Referenčna dokumenta | : | Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o programu za podporo nadaljnjemu oblikovanju celostne pomorske politike
  COM(2010) 494 konč.
  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu – Znanje o morju 2020 – opazovanje in podatki o morju za pametno in trajnostno rast
  COM(2010) 461 konč. |

Poročevalec

:

Noel Formosa (MT/EPP), župan San Lawrenza, Gozo (Sindku ta’ San Lawrenz, Għawdex)

Referenčna dokumenta

:

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o programu za podporo nadaljnjemu oblikovanju celostne pomorske politike

COM(2010) 494 konč.

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu – Znanje o morju 2020 – opazovanje in podatki o morju za pametno in trajnostno rast

COM(2010) 461 konč.

I.   SPLOŠNE UGOTOVITVE

ODBOR REGIJ

| 1. | poudarja, da je nadaljnjemu razvoju celostne pomorske politike za EU (CPP) treba nameniti zadostna finančna sredstva do konca sedanje finančne perspektive leta 2013. Meni tudi, da je v naslednjem proračunskem obdobju, ki se začne leta 2014, treba dodeliti specifična in ustrezna finančna sredstva za razvoj in nadaljnjo krepitev CPP, in vse strani, udeležene pri pripravi proračuna EU, poziva, naj temu posvetijo ustrezno pozornost. To je nujno, če želimo doseči že zastavljene cilje in preprečiti, da bi bili ves dosedanji napredek in naložbe zaman; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da je nadaljnjemu razvoju celostne pomorske politike za EU (CPP) treba nameniti zadostna finančna sredstva do konca sedanje finančne perspektive leta 2013. Meni tudi, da je v naslednjem proračunskem obdobju, ki se začne leta 2014, treba dodeliti specifična in ustrezna finančna sredstva za razvoj in nadaljnjo krepitev CPP, in vse strani, udeležene pri pripravi proračuna EU, poziva, naj temu posvetijo ustrezno pozornost. To je nujno, če želimo doseči že zastavljene cilje in preprečiti, da bi bili ves dosedanji napredek in naložbe zaman;

| 2. | poudarja velik pomen zagotavljanja uspeha CPP, saj bi bilo kar koli drugega pogubno tako z okoljskega kot z gospodarskega in socialnega vidika. Blaginja številnih evropskih regij je preveč odvisna od morja, da bi ga lahko zanemarjali; |
| --- | --- |

2.

poudarja velik pomen zagotavljanja uspeha CPP, saj bi bilo kar koli drugega pogubno tako z okoljskega kot z gospodarskega in socialnega vidika. Blaginja številnih evropskih regij je preveč odvisna od morja, da bi ga lahko zanemarjali;

| 3. | pozdravlja namen Evropske komisije, da dodeli finančna sredstva v višini 50 milijonov EUR nadaljnjemu razvoju in izvajanju celostne pomorske politike v obdobju 2011–2013 ter s tem podpre nadaljnji razvoj evropske pomorske politike, zlasti „modro rast“, trajnostno rabo naših morij, oceanov in obal, zaščito morskega okolja ter spodbujanje zaposlovanja v pomorskih sektorjih; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja namen Evropske komisije, da dodeli finančna sredstva v višini 50 milijonov EUR nadaljnjemu razvoju in izvajanju celostne pomorske politike v obdobju 2011–2013 ter s tem podpre nadaljnji razvoj evropske pomorske politike, zlasti „modro rast“, trajnostno rabo naših morij, oceanov in obal, zaščito morskega okolja ter spodbujanje zaposlovanja v pomorskih sektorjih;

| 4. | poudarja, da je treba večjo pozornost nameniti prednostni nalogi trajnostne gospodarske rasti, zaposlovanja in inovacij. Evropa se še vedno bojuje za zmago v eni najhujših gospodarskih kriz, kar jih pomni, zato bi ukrepi v ta namen zaslužili večjo pozornost, vsekakor pa bi močno prispevali k doseganju ciljev strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je treba večjo pozornost nameniti prednostni nalogi trajnostne gospodarske rasti, zaposlovanja in inovacij. Evropa se še vedno bojuje za zmago v eni najhujših gospodarskih kriz, kar jih pomni, zato bi ukrepi v ta namen zaslužili večjo pozornost, vsekakor pa bi močno prispevali k doseganju ciljev strategije Evropa 2020;

| 5. | pozdravlja sklep Evropske komisije, da s programom za podporo prispeva k izvajanju strategij, prilagojenih posameznim morskim regijam. Regionalne pomorske strategije z usmerjeno uporabo sredstev omogočajo oblikovanje specifičnih rešitev za posamezne regionalne izzive; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja sklep Evropske komisije, da s programom za podporo prispeva k izvajanju strategij, prilagojenih posameznim morskim regijam. Regionalne pomorske strategije z usmerjeno uporabo sredstev omogočajo oblikovanje specifičnih rešitev za posamezne regionalne izzive;

| 6. | poudarja, da Komisija v sporočilu o znanju o morju 2020 navaja, da je sporočilo večinoma osredotočeno na zbiranje in združevanje podatkov, torej področji, na katerih imajo številne lokalne in regionalne oblasti pomembno vlogo kot finančni organ. Zato si je treba prizadevati za boljše usklajevanje prizadevanj in se tako izogniti prekrivanju nalog; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da Komisija v sporočilu o znanju o morju 2020 navaja, da je sporočilo večinoma osredotočeno na zbiranje in združevanje podatkov, torej področji, na katerih imajo številne lokalne in regionalne oblasti pomembno vlogo kot finančni organ. Zato si je treba prizadevati za boljše usklajevanje prizadevanj in se tako izogniti prekrivanju nalog;

| 7. | poudarja, da je pomorsko prostorsko načrtovanje pomemben instrument celostne pomorske politike in ga je treba uporabljati povsod, kjer je to smotrno; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da je pomorsko prostorsko načrtovanje pomemben instrument celostne pomorske politike in ga je treba uporabljati povsod, kjer je to smotrno;

| 8. | pozdravlja posebno pozornost, ki jo je Komisija namenila sodelovanju z državami zunaj EU. Trdno uveljavljeno stališče Odbora je, da se EU sama ne more uspešno spoprijeti s širokim obsegom izzivov, s katerimi se soočajo naša morja, in je zato nujno čim tesneje vključiti naše mednarodne partnerje. Pobude, kot je Evro-sredozemska skupščina lokalnih in regionalnih oblasti (ARLEM), ki je prav zdaj v začetni fazi, bodo sčasoma postale učinkovito orodje za uresničevanje skupnih interesov in sodelovanje na regionalni ravni; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja posebno pozornost, ki jo je Komisija namenila sodelovanju z državami zunaj EU. Trdno uveljavljeno stališče Odbora je, da se EU sama ne more uspešno spoprijeti s širokim obsegom izzivov, s katerimi se soočajo naša morja, in je zato nujno čim tesneje vključiti naše mednarodne partnerje. Pobude, kot je Evro-sredozemska skupščina lokalnih in regionalnih oblasti (ARLEM), ki je prav zdaj v začetni fazi, bodo sčasoma postale učinkovito orodje za uresničevanje skupnih interesov in sodelovanje na regionalni ravni;

| 9. | meni, da je treba spodbujati konkretne vodilne projekte za razvoj in prikaz evropskega pomorskega znanja, kot je razvoj „čistega evropskega pristanišča“ ali „čiste evropske ladje“. Takšni vodilni projekti bi lahko prikazali tehnične možnosti, ki upoštevaje splošne politične cilje lahko pripomorejo k srednjeročnemu izboljšanju zakonskih standardov in njihovo uveljavitev na evropski in mednarodni ravni ter s tem h konkurenčni prednosti evropskega pomorskega sektorja (npr. na področju energetske učinkovitosti, zmanjšanja emisij, alternativnih pogonov za plovila in pomorske varnosti). Tovrstne vodilne projekte je mogoče dolgoročno izvajati le, če je zagotovljen varen finančni okvir za prihodnost. |
| --- | --- |

9.

meni, da je treba spodbujati konkretne vodilne projekte za razvoj in prikaz evropskega pomorskega znanja, kot je razvoj „čistega evropskega pristanišča“ ali „čiste evropske ladje“. Takšni vodilni projekti bi lahko prikazali tehnične možnosti, ki upoštevaje splošne politične cilje lahko pripomorejo k srednjeročnemu izboljšanju zakonskih standardov in njihovo uveljavitev na evropski in mednarodni ravni ter s tem h konkurenčni prednosti evropskega pomorskega sektorja (npr. na področju energetske učinkovitosti, zmanjšanja emisij, alternativnih pogonov za plovila in pomorske varnosti). Tovrstne vodilne projekte je mogoče dolgoročno izvajati le, če je zagotovljen varen finančni okvir za prihodnost.

II.   POLITIČNA PRIPOROČILA ODBOR REGIJ

| 10. | pozdravlja pobudo za vzpostavitev bolj integriranega omrežja za evropsko znanje s področja pomorstva. Glede na stopnjo razvoja IKT in čedalje tesnejše sodelovanje med znanstvenimi skupnostmi različnih držav se zdi sedanja razdrobljena struktura zastarela in stroškovno izjemno neučinkovita; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja pobudo za vzpostavitev bolj integriranega omrežja za evropsko znanje s področja pomorstva. Glede na stopnjo razvoja IKT in čedalje tesnejše sodelovanje med znanstvenimi skupnostmi različnih držav se zdi sedanja razdrobljena struktura zastarela in stroškovno izjemno neučinkovita;

| 11. | poudarja, da je treba tudi po letu 2014 namenjati evropska sredstva celostni pomorski politiki, s čimer bi ta politični pristop pridobil kontinuiteto in težo, kar pa je odvisno od razprave o večletnem finančnem okviru po letu 2013. Primer za to bi lahko bil obalni sklad, o katerem sta že razpravljala Odbor regij in Evropski parlament; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da je treba tudi po letu 2014 namenjati evropska sredstva celostni pomorski politiki, s čimer bi ta politični pristop pridobil kontinuiteto in težo, kar pa je odvisno od razprave o večletnem finančnem okviru po letu 2013. Primer za to bi lahko bil obalni sklad, o katerem sta že razpravljala Odbor regij in Evropski parlament;

| 12. | izraža obžalovanje, da ni več pozornosti namenjene lokalnim in regionalnim oblastem, čeprav se sporočilo v veliki meri ukvarja z vprašanji, ki spadajo v njihovo pristojnost in pri katerih so pogosto finančni organ in/ali organ izvajanja. Zbiranje podatkov je sicer lahko v pristojnosti držav članic, toda v stvarnosti se zelo pogosto izvaja na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

12.

izraža obžalovanje, da ni več pozornosti namenjene lokalnim in regionalnim oblastem, čeprav se sporočilo v veliki meri ukvarja z vprašanji, ki spadajo v njihovo pristojnost in pri katerih so pogosto finančni organ in/ali organ izvajanja. Zbiranje podatkov je sicer lahko v pristojnosti držav članic, toda v stvarnosti se zelo pogosto izvaja na lokalni in regionalni ravni;

| 13. | poziva k posvetovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi pri razvoju in izvajanju ukrepov, katerih cilj je izboljšanje kakovosti javnega odločanja na vseh ravneh. OR je že pozval k temu, da bi se upravljanje na tem področju izvajalo v duhu upravljanja na več ravneh in v skladu z načelom subsidiarnosti, poziva pa tudi k večji vključenosti in sodelovanju vseh držav zunaj EU na področju znanja o morju. Pomen boljšega usklajevanja s temi partnerji glede drugih vidikov pomorske politike je že splošno priznan, očitne pa so tudi koristi v večji meri skupnih ukrepov na tem področju; |
| --- | --- |

13.

poziva k posvetovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi pri razvoju in izvajanju ukrepov, katerih cilj je izboljšanje kakovosti javnega odločanja na vseh ravneh. OR je že pozval k temu, da bi se upravljanje na tem področju izvajalo v duhu upravljanja na več ravneh in v skladu z načelom subsidiarnosti, poziva pa tudi k večji vključenosti in sodelovanju vseh držav zunaj EU na področju znanja o morju. Pomen boljšega usklajevanja s temi partnerji glede drugih vidikov pomorske politike je že splošno priznan, očitne pa so tudi koristi v večji meri skupnih ukrepov na tem področju;

| 14. | priporoča, da Komisija pri razmisleku o doslednih ukrepih za spodbujanje obalnih informacijskih sistemov v okviru spremljanja priporočila EU o celostnem upravljanju obalnih območij išče najboljše prakse med evropskimi regijami. Nekatere med njimi, na primer Bretanja, Schleswig-Holstein in Južna Holandija, so vodilne na tem področju, številne njihove prakse pa je mogoče prilagoditi tudi drugim regijam; |
| --- | --- |

14.

priporoča, da Komisija pri razmisleku o doslednih ukrepih za spodbujanje obalnih informacijskih sistemov v okviru spremljanja priporočila EU o celostnem upravljanju obalnih območij išče najboljše prakse med evropskimi regijami. Nekatere med njimi, na primer Bretanja, Schleswig-Holstein in Južna Holandija, so vodilne na tem področju, številne njihove prakse pa je mogoče prilagoditi tudi drugim regijam;

| 15. | pozdravlja zamisel o sprejetju pristopa, temelječega na ravni morskih bazenov, za sisteme za opazovanje morja in ugotavljanje velikih pomanjkljivosti. Velja proučiti možnost, da bi konvencijam o regionalnih morjih in regionalnim svetovalnim svetom za ribištvo dodelili več pristojnosti, vključno s potencialno pristojnostjo usklajevanja. V vsakem primeru pa je treba zagotavljati interoperabilnost podatkov in spoštovati standarde visoke kakovosti; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja zamisel o sprejetju pristopa, temelječega na ravni morskih bazenov, za sisteme za opazovanje morja in ugotavljanje velikih pomanjkljivosti. Velja proučiti možnost, da bi konvencijam o regionalnih morjih in regionalnim svetovalnim svetom za ribištvo dodelili več pristojnosti, vključno s potencialno pristojnostjo usklajevanja. V vsakem primeru pa je treba zagotavljati interoperabilnost podatkov in spoštovati standarde visoke kakovosti;

| 16. | predlaga, da Komisija podpre razvoj kazalnikov za regionalne podatke, ki bi lahko prispevali k boljši določitvi prednostnih nalog v regionalnih pomorskih strategijah, saj so regije med glavnimi zbiratelji in uporabniki podatkov; |
| --- | --- |

16.

predlaga, da Komisija podpre razvoj kazalnikov za regionalne podatke, ki bi lahko prispevali k boljši določitvi prednostnih nalog v regionalnih pomorskih strategijah, saj so regije med glavnimi zbiratelji in uporabniki podatkov;

| 17. | ugotavlja, da je boljše rezultate verjetno mogoče doseči z bolj celovitim pristopom, med drugim z namenitvijo večje pozornosti potencialni vlogi zasebnih subjektov pri razvoju CPP. Ne da bi pozabili na socialno razsežnost Evropske unije, je treba na vsaki stopnji procesa in strukturirano vključiti vse zainteresirane strani. Poleg tega zainteresiranih strani ne bi smeli povabiti samo k delitvi stroškov zbiranja podatkov in njihovega shranjevanja, marveč tudi k prispevanju zamisli in dobrih praks, da bi od teh imeli korist ter bi spodbudili gospodarsko rast in ustvarjanje delovnih mest na vsem evropskem območju; |
| --- | --- |

17.

ugotavlja, da je boljše rezultate verjetno mogoče doseči z bolj celovitim pristopom, med drugim z namenitvijo večje pozornosti potencialni vlogi zasebnih subjektov pri razvoju CPP. Ne da bi pozabili na socialno razsežnost Evropske unije, je treba na vsaki stopnji procesa in strukturirano vključiti vse zainteresirane strani. Poleg tega zainteresiranih strani ne bi smeli povabiti samo k delitvi stroškov zbiranja podatkov in njihovega shranjevanja, marveč tudi k prispevanju zamisli in dobrih praks, da bi od teh imeli korist ter bi spodbudili gospodarsko rast in ustvarjanje delovnih mest na vsem evropskem območju;

| 18. | priznava, da je izboljšanje znanja o morju bistvenega pomena ne le za boljše razumevanje procesov v morjih, marveč tudi za krepitev drugih dveh orodij CPP, namreč boljšega prostorskega načrtovanja in celostnega pomorskega nadzora; |
| --- | --- |

18.

priznava, da je izboljšanje znanja o morju bistvenega pomena ne le za boljše razumevanje procesov v morjih, marveč tudi za krepitev drugih dveh orodij CPP, namreč boljšega prostorskega načrtovanja in celostnega pomorskega nadzora;

| 19. | ugotavlja, da se sedanje sporočilo osredotoča na zbiranje in združevanje podatkov, kar sta začetna koraka v procesu nastajanja znanja o morju. Hkrati pa so na teh stopnjah izjemno dejavne lokalne in regionalne oblasti; |
| --- | --- |

19.

ugotavlja, da se sedanje sporočilo osredotoča na zbiranje in združevanje podatkov, kar sta začetna koraka v procesu nastajanja znanja o morju. Hkrati pa so na teh stopnjah izjemno dejavne lokalne in regionalne oblasti;

| 20. | soglaša, da ta pobuda temelji na zahtevah več direktiv, katerih cilj je v osnovi priprava bolj usklajenih programov spremljanja morskih voda, poenostavitev izmenjave informacij med organi oblasti, objava javnih podatkov, pa tudi oblikovanje nekaterih skupnih standardov; |
| --- | --- |

20.

soglaša, da ta pobuda temelji na zahtevah več direktiv, katerih cilj je v osnovi priprava bolj usklajenih programov spremljanja morskih voda, poenostavitev izmenjave informacij med organi oblasti, objava javnih podatkov, pa tudi oblikovanje nekaterih skupnih standardov;

| 21. | poudarja, da sporočilo posebej omenja pomen podatkov o obalah in da je veliko regionalnih oblasti razvilo obalne informacijske sisteme. Očitno je, da je za čim večje koristi teh ukrepov potrebno doseči določeno stopnjo interoperabilnosti. Zato bi Komisija morala proučiti možnosti za izboljšanje sodelovanja in usklajevanja na regionalni ravni; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da sporočilo posebej omenja pomen podatkov o obalah in da je veliko regionalnih oblasti razvilo obalne informacijske sisteme. Očitno je, da je za čim večje koristi teh ukrepov potrebno doseči določeno stopnjo interoperabilnosti. Zato bi Komisija morala proučiti možnosti za izboljšanje sodelovanja in usklajevanja na regionalni ravni;

| 22. | priznava tudi pomen načela, da je podatke treba ohraniti čim bliže viru. Predlog je brez dvoma smiseln, treba pa je zagotoviti, da ne bo dodatno obremenil lokalnih in regionalnih oblasti. S tega vidika stališče Komisije, da bi tudi vse zainteresirane strani morale ustrezno prispevati k varstvu podatkov tudi po tem, ko ni več socialnega in tržnega interesa za to, zasluži večjo pozornost; |
| --- | --- |

22.

priznava tudi pomen načela, da je podatke treba ohraniti čim bliže viru. Predlog je brez dvoma smiseln, treba pa je zagotoviti, da ne bo dodatno obremenil lokalnih in regionalnih oblasti. S tega vidika stališče Komisije, da bi tudi vse zainteresirane strani morale ustrezno prispevati k varstvu podatkov tudi po tem, ko ni več socialnega in tržnega interesa za to, zasluži večjo pozornost;

| 23. | ugotavlja, da Komisija zasleduje tri glavne cilje:






  — | znižanje operativnih stroškov in zamud za tiste, ki uporabljajo podatke o morju; |
| --- | --- | --- |

23.

ugotavlja, da Komisija zasleduje tri glavne cilje:

—

znižanje operativnih stroškov in zamud za tiste, ki uporabljajo podatke o morju;

| — | povečanje konkurence in inovativnosti med uporabniki in ponovnimi uporabniki podatkov o morju; |
| --- | --- |

—

povečanje konkurence in inovativnosti med uporabniki in ponovnimi uporabniki podatkov o morju;

| — | zmanjšanje negotovosti v zvezi z znanjem o morjih. |
| --- | --- |

—

zmanjšanje negotovosti v zvezi z znanjem o morjih.

Doseganje teh ciljev in prehod od sedanjega zelo razdrobljenega pristopa k celoviti mreži bi tudi prinesla prihranke v višini 300 milijonov EUR na leto, kar bi bilo v veliki meri v korist lokalnim in regionalnim upravam;

| 24. | priporoča, da se omenjeni cilji dosežejo z nadaljnjim razvojem in izboljševanjem obstoječih instrumentov EU, kot sta pobuda za globalno nadzorovanje okolja in varnosti (GMES) in evropska mreža za pomorsko opazovanje in podatke „ur-EMODnet“ (European Marine Observation and Data Network). Poleg tega se močno zavzema za to, da Komisija prouči, kako bi bilo mogoče doseči, da bi bili podatki iz programov za regionalni razvoj ter morske in pomorske raziskave, ki jih podpira EU, bolj dostopni za ponovno uporabo, zlasti pa zagotoviti, da bodo države članice v celoti izvajale predpise o dostopu do podatkov o ribištvu, ter omogočiti njihovo večstransko uporabo; |
| --- | --- |

24.

priporoča, da se omenjeni cilji dosežejo z nadaljnjim razvojem in izboljševanjem obstoječih instrumentov EU, kot sta pobuda za globalno nadzorovanje okolja in varnosti (GMES) in evropska mreža za pomorsko opazovanje in podatke „ur-EMODnet“ (European Marine Observation and Data Network). Poleg tega se močno zavzema za to, da Komisija prouči, kako bi bilo mogoče doseči, da bi bili podatki iz programov za regionalni razvoj ter morske in pomorske raziskave, ki jih podpira EU, bolj dostopni za ponovno uporabo, zlasti pa zagotoviti, da bodo države članice v celoti izvajale predpise o dostopu do podatkov o ribištvu, ter omogočiti njihovo večstransko uporabo;

| 25. | soglaša z namero Komisije, da si še naprej prizadeva za dokončanje t. i. delujoče strukture podatkov o morju. Da bi to dosegla, bi Komisija morala vključiti vse zainteresirane strani, spodbujati komunikacijo med nacionalnimi podatkovnimi središči in ustanoviti sekretariat za obvladovanje postopka v zvezi z ur-EMODnet; |
| --- | --- |

25.

soglaša z namero Komisije, da si še naprej prizadeva za dokončanje t. i. delujoče strukture podatkov o morju. Da bi to dosegla, bi Komisija morala vključiti vse zainteresirane strani, spodbujati komunikacijo med nacionalnimi podatkovnimi središči in ustanoviti sekretariat za obvladovanje postopka v zvezi z ur-EMODnet;

| 26. | predlaga, naj se „pomorska skupnost“ pri Evropskem inštitutu za inovacije in tehnologijo zavzema za čimprejšnje oblikovanje skupnosti znanja in inovacij (SZI) v zvezi z zaščito in trajnostno rabo morskih virov, ki bi lahko obsegala široko paleto znanstvenih, tehnoloških, gospodarskih in izobraževalnih dejavnosti na področju bioloških in mineralnih virov ter energije in bi upoštevala okoljevarstvo. |
| --- | --- |

26.

predlaga, naj se „pomorska skupnost“ pri Evropskem inštitutu za inovacije in tehnologijo zavzema za čimprejšnje oblikovanje skupnosti znanja in inovacij (SZI) v zvezi z zaščito in trajnostno rabo morskih virov, ki bi lahko obsegala široko paleto znanstvenih, tehnoloških, gospodarskih in izobraževalnih dejavnosti na področju bioloških in mineralnih virov ter energije in bi upoštevala okoljevarstvo.

III.   PRIPOROČILA ZA SPREMEMBE

Predlog spremembe 1

Člen 4

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| V okviru programa se lahko odobri finančna pomoč za ukrepe, ki so v skladu s cilji iz členov 2 in 3, na primer:






  (a) | študije in programi sodelovanja; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

V okviru programa se lahko odobri finančna pomoč za ukrepe, ki so v skladu s cilji iz členov 2 in 3, na primer:

(a)

študije in programi sodelovanja;

| (b) | obveščanje javnosti in izmenjava najboljših praks, spodbujanje ozaveščenosti in s tem povezane komunikacijske dejavnosti in dejavnosti razširjanja informacij, vključno z oglaševalskimi kampanjami, prireditve ter vzpostavljanje in vzdrževanje spletišč; |
| --- | --- |

(b)

obveščanje javnosti in izmenjava najboljših praks, spodbujanje ozaveščenosti in s tem povezane komunikacijske dejavnosti in dejavnosti razširjanja informacij, vključno z oglaševalskimi kampanjami, prireditve ter vzpostavljanje in vzdrževanje spletišč;

| (c) | konference, seminarji, delavnice in forumi, namenjeni zainteresiranim stranem; |
| --- | --- |

(c)

konference, seminarji, delavnice in forumi, namenjeni zainteresiranim stranem;

| (d) | zbiranje, spremljanje in vizualizacija znatne količine podatkov in najboljših praks ter podatkovna zbirka o regionalnih projektih, ki jih financira Unija, ter zagotavljanje dostopa le-teh javnosti, kjer je to primerno, tudi z ustanovitvijo sekretariata za opravljanje ene ali več teh nalog; |
| --- | --- |

(d)

zbiranje, spremljanje in vizualizacija znatne količine podatkov in najboljših praks ter podatkovna zbirka o regionalnih projektih, ki jih financira Unija, ter zagotavljanje dostopa le-teh javnosti, kjer je to primerno, tudi z ustanovitvijo sekretariata za opravljanje ene ali več teh nalog;

| (e) | ukrepi v zvezi z medsektorskimi instrumenti, vključno s testnimi projekti. |
| --- | --- |

(e)

ukrepi v zvezi z medsektorskimi instrumenti, vključno s testnimi projekti.

V okviru programa odobri finančna pomoč za ukrepe, ki so v skladu s cilji iz členov 2 in 3 na primer:

| (a) | študije in programi sodelovanja; |
| --- | --- |

(a)

študije in programi sodelovanja;

| (b) | obveščanje javnosti in izmenjava najboljših praks, spodbujanje ozaveščenosti in s tem povezane komunikacijske dejavnosti in dejavnosti razširjanja informacij, vključno z oglaševalskimi kampanjami, prireditve ter vzpostavljanje in vzdrževanje spletišč; |
| --- | --- |

(b)

obveščanje javnosti in izmenjava najboljših praks, spodbujanje ozaveščenosti in s tem povezane komunikacijske dejavnosti in dejavnosti razširjanja informacij, vključno z oglaševalskimi kampanjami, prireditve ter vzpostavljanje in vzdrževanje spletišč;

| (c) | konference, seminarji, delavnice in forumi, namenjeni zainteresiranim stranem; |
| --- | --- |

(c)

konference, seminarji, delavnice in forumi, namenjeni zainteresiranim stranem;

| (d) | zbiranje, spremljanje in vizualizacija znatne količine podatkov in najboljših praks ter podatkovna zbirka o regionalnih projektih, ki jih financira Unija, ter zagotavljanje dostopa le-teh javnosti, kjer je to primerno, tudi z ustanovitvijo sekretariata za opravljanje ene ali več teh nalog; |
| --- | --- |

(d)

zbiranje, spremljanje in vizualizacija znatne količine podatkov in najboljših praks ter podatkovna zbirka o regionalnih projektih, ki jih financira Unija, ter zagotavljanje dostopa le-teh javnosti, kjer je to primerno, tudi z ustanovitvijo sekretariata za opravljanje ene ali več teh nalog;

| (e) | ukrepi v zvezi z medsektorskimi instrumenti, vključno s testnimi projekti. |
| --- | --- |

(e)

ukrepi v zvezi z medsektorskimi instrumenti, vključno s testnimi projekti.

Obrazložitev

Da bi dosegli cilje, ki jih navaja predlog, je treba zagotoviti finančna sredstva. Če črtamo besedo „lahko“, dodelitev sredstev postane obvezna. Z dodatkom „med drugim“ v financiranje vključimo tudi druge ukrepe, ki v besedilu niso navedeni.

Predlog spremembe 2

Člen 6

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| V programu lahko sodelujejo tudi tretje države, zainteresirane strani iz tretjih držav ter mednarodne organizacije ali organi, ki si prizadevajo za dosego enega ali več splošnih in posebnih ciljev iz členov 2 in 3. | V programu sodelujejo tudi tretje države, zainteresirane strani iz tretjih držav ter mednarodne organizacije ali organi, ki si prizadevajo za dosego enega ali več splošnih in posebnih ciljev iz členov 2 in 3. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

V programu lahko sodelujejo tudi tretje države, zainteresirane strani iz tretjih držav ter mednarodne organizacije ali organi, ki si prizadevajo za dosego enega ali več splošnih in posebnih ciljev iz členov 2 in 3.

V programu sodelujejo tudi tretje države, zainteresirane strani iz tretjih držav ter mednarodne organizacije ali organi, ki si prizadevajo za dosego enega ali več splošnih in posebnih ciljev iz členov 2 in 3.

Obrazložitev

OR meni, da je nujno vključiti mednarodne partnerje.

Amandma 3

Člen 7

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Komisija izvaja program v skladu s finančno uredbo. | Komisija izvaja program v skladu s finančno uredbo. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Komisija izvaja program v skladu s finančno uredbo.

Komisija izvaja program v skladu s finančno uredbo.

Obrazložitev

Op. prev.: Amandma se ne nanaša na slovensko različico.

Predlog spremembe 4

Člen 10

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Upravičenec do finančne pomoči Komisiji predloži tehnična in finančna poročila o napredku pri dejavnostih, ki se financirajo v okviru programa. V treh mesecih po koncu projekta predloži tudi končno poročilo. | Upravičenec do finančne pomoči Komisiji predloži tehnična in finančna poročila o napredku pri dejavnostih, ki se financirajo v okviru programa. V mesecih po koncu projekta predloži tudi končno poročilo. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Upravičenec do finančne pomoči Komisiji predloži tehnična in finančna poročila o napredku pri dejavnostih, ki se financirajo v okviru programa. V treh mesecih po koncu projekta predloži tudi končno poročilo.

Upravičenec do finančne pomoči Komisiji predloži tehnična in finančna poročila o napredku pri dejavnostih, ki se financirajo v okviru programa. V mesecih po koncu projekta predloži tudi končno poročilo.

Obrazložitev

Dokončanju poročila je treba nameniti več časa.

Predlog spremembe 5

Člen 11

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 1.   Komisija zagotovi, da so pri izvajanju ukrepov, financiranih v okviru programa, finančni interesi Unije zaščiteni s:






  (a) | preventivnimi ukrepi proti goljufijam, korupciji ali drugim nezakonitim dejavnostim, |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

1.   Komisija zagotovi, da so pri izvajanju ukrepov, financiranih v okviru programa, finančni interesi Unije zaščiteni s:

(a)

preventivnimi ukrepi proti goljufijam, korupciji ali drugim nezakonitim dejavnostim,

| (b) | učinkovitimi pregledi, |
| --- | --- |

(b)

učinkovitimi pregledi,

| (c) | izterjavo neupravičeno izplačanih zneskov ter |
| --- | --- |

(c)

izterjavo neupravičeno izplačanih zneskov ter

| (d) | uporabo učinkovitih, sorazmernih in odvračilnih kazni v primeru odkritja nepravilnosti. |
| --- | --- |

(d)

uporabo učinkovitih, sorazmernih in odvračilnih kazni v primeru odkritja nepravilnosti.

2.   Za namene odstavka 1 Komisija deluje v skladu z Uredbo (ES, Euratom) št. 2988/95, Uredbo (Euratom, ES) št. 2185/96 in Uredbo (ES) št. 1073/1999.

3.   Če Komisija ugotovi nepravilnosti, vključno z neupoštevanjem določb te uredbe ali posameznega sklepa, pogodbe ali sporazuma o odobritvi te finančne pomoči, ali če je očitno, da je bila narava ukrepa spremenjena brez odobritve Komisije ali da sprememba nasprotuje pogojem za izvedbo ukrepa, lahko Komisija zmanjša, ustavi izplačilo ali zahteva vračilo odobrenega zneska finančne pomoči za ukrep.

4.   Če upravičenec ne upošteva rokov ali če napredek, dosežen pri izvajanju ukrepa, le delno upraviči odobreno finančno pomoč, Komisija od upravičenca zahteva, da v določenem roku predloži svoje stališče. Če upravičenec ne poda zadovoljivega odgovora, lahko Komisija preostalo finančno pomoč ukine in zahteva vračilo že izplačanih zneskov.

5.   Vsako neupravičeno izplačilo se vrne Komisiji. Vsem zneskom, ki niso bili vrnjeni pravočasno, se v skladu s pogoji iz finančne uredbe prištejejo obresti.

6.   V tem členu „nepravilnost“ pomeni vsako kršitev določb zakonodaje Unije ali vsako kršitev pogodbene obveznosti, ki je posledica dejanja ali opustitve gospodarskega subjekta in ki z neupravičenim izdatkom povzroči ali bi lahko povzročila škodo splošnemu proračunu Evropske unije ali proračunom, ki jih upravlja Unija.

1.   Komisija zagotovi, da so pri izvajanju ukrepov, financiranih v okviru programa, finančni interesi Unije zaščiteni s:

| (a) | preventivnimi ukrepi proti goljufijam, korupciji ali drugim nezakonitim dejavnostim, |
| --- | --- |

(a)

preventivnimi ukrepi proti goljufijam, korupciji ali drugim nezakonitim dejavnostim,

| (b) | učinkovitimi pregledi, |
| --- | --- |

(b)

učinkovitimi pregledi,

| (c) | izterjavo neupravičeno izplačanih zneskov ter |
| --- | --- |

(c)

izterjavo neupravičeno izplačanih zneskov ter

| (d) | uporabo učinkovitih, sorazmernih in odvračilnih kazni v primeru odkritja nepravilnosti. |
| --- | --- |

(d)

uporabo učinkovitih, sorazmernih in odvračilnih kazni v primeru odkritja nepravilnosti.

2.   Za namene odstavka 1 Komisija deluje v skladu z Uredbo (ES, Euratom) št. 2988/95, Uredbo (Euratom, ES) št. 2185/96 in Uredbo (ES) št. 1073/1999.

.   Če Komisija ugotovi nepravilnosti, vključno z neupoštevanjem določb te uredbe ali posameznega sklepa, pogodbe ali sporazuma o odobritvi te finančne pomoči, ali če je očitno, da je bila narava ukrepa spremenjena brez odobritve Komisije ali da sprememba nasprotuje pogojem za izvedbo ukrepa, lahko Komisija zmanjša, ustavi izplačilo ali zahteva vračilo odobrenega zneska finančne pomoči za ukrep.

.   Če upravičenec ne upošteva rokov ali če napredek, dosežen pri izvajanju ukrepa, le delno upraviči odobreno finančno pomoč, Komisija od upravičenca zahteva, da v določenem roku predloži svoje stališče. Če upravičenec ne poda zadovoljivega odgovora, lahko Komisija preostalo finančno pomoč ukine in zahteva vračilo že izplačanih zneskov.

.   Vsako neupravičeno izplačilo se vrne Komisiji. Vsem zneskom, ki niso bili vrnjeni pravočasno, se v skladu s pogoji iz finančne uredbe prištejejo obresti.

Obrazložitev

Opredelitev „nepravilnosti“ mora biti na začetku člena. Op. prev.: popravek v alineji 6 se ne nanaša na slovensko različico (v angleščini se beseda „sums“ nadomesti z „amounts“).

V Bruslju, 27. januarja 2011

Predsednica Odbora regij

Mercedes BRESSO

---

| 2.4.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 104/53 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 104/53

---

Mnenje Odbora regij – Enotno evropsko železniško območje

2011/C 104/12

ODBOR REGIJ

| — | podpira pristop Evropske komisije v zvezi z odprtjem trgov storitev v železniškem prometu, vendar poudarja, da cilj ni neomejena konkurenca, temveč konkurenca, usmerjena v večjo produktivnost in boljše storitve za uporabnike v železniškem sektorju. Konkurenca je le sredstvo in ni sama sebi namen, v njenem okviru pa morajo za vse železniške prevoznike veljati enaki pogoji; |
| --- | --- |

—

podpira pristop Evropske komisije v zvezi z odprtjem trgov storitev v železniškem prometu, vendar poudarja, da cilj ni neomejena konkurenca, temveč konkurenca, usmerjena v večjo produktivnost in boljše storitve za uporabnike v železniškem sektorju. Konkurenca je le sredstvo in ni sama sebi namen, v njenem okviru pa morajo za vse železniške prevoznike veljati enaki pogoji;

| — | podpira razvoj specializiranih omrežij (za visoke hitrosti, tovorni prevoz), vendar opozarja na cilje evropske kohezijske politike in na potrebo po preprečevanju ustvarjanja Evrope različnih hitrosti; |
| --- | --- |

—

podpira razvoj specializiranih omrežij (za visoke hitrosti, tovorni prevoz), vendar opozarja na cilje evropske kohezijske politike in na potrebo po preprečevanju ustvarjanja Evrope različnih hitrosti;

| — | meni, da je treba natančneje določiti prihodnji predlog za finančni okvir, zlasti glede razlik v primerjavi z ustanovitvijo enotnega sklada, ki ga Odbor regij zavrača. Vmesna rešitev bi bila, da se v novih uredbah o strukturnih skladih predvidi mehanizem dodeljevanja sredstev, namenjenih za trajnostne načine prevoza, pri čemer bi prednost dali zlasti financiranju posameznih delov prednostnih projektov TEN-T in akcijskim načrtom na področju mobilnosti v mestih; |
| --- | --- |

—

meni, da je treba natančneje določiti prihodnji predlog za finančni okvir, zlasti glede razlik v primerjavi z ustanovitvijo enotnega sklada, ki ga Odbor regij zavrača. Vmesna rešitev bi bila, da se v novih uredbah o strukturnih skladih predvidi mehanizem dodeljevanja sredstev, namenjenih za trajnostne načine prevoza, pri čemer bi prednost dali zlasti financiranju posameznih delov prednostnih projektov TEN-T in akcijskim načrtom na področju mobilnosti v mestih;

| — | načeloma podpira povezavo, ki jo je Komisija vzpostavila med različnim zaračunavanjem uporabnine glede na hrup železniškega prometa in uvedbo evrovinjete o ponotranjenju zunanjih stroškov prevoza s tovornjaki; |
| --- | --- |

—

načeloma podpira povezavo, ki jo je Komisija vzpostavila med različnim zaračunavanjem uporabnine glede na hrup železniškega prometa in uvedbo evrovinjete o ponotranjenju zunanjih stroškov prevoza s tovornjaki;

| — | v zvezi s financiranjem infrastrukture obžaluje, da države članice niso zavezane k posvetovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi pri pripravi nacionalne strategije razvoja železniške infrastrukture; |
| --- | --- |

—

v zvezi s financiranjem infrastrukture obžaluje, da države članice niso zavezane k posvetovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi pri pripravi nacionalne strategije razvoja železniške infrastrukture;

| — | obžaluje, da Komisija ni določila zavezujočih pravnih predpisov o popolnem ločevanju upravljavcev železniške infrastrukture in prevoznikov v železniškem prometu. |
| --- | --- |

—

obžaluje, da Komisija ni določila zavezujočih pravnih predpisov o popolnem ločevanju upravljavcev železniške infrastrukture in prevoznikov v železniškem prometu.

| Poročevalec | : | Michel Delebarre (FR/PES), župan mesta Dunkerque |
| --- | --- | --- |
| Referenčna dokumenta | : | Sporočilo Komisije v zvezi z razvojem enotnega evropskega železniškega prostora
  COM(2010) 474 konč.
  Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja
  COM(2010) 475 konč. |

Poročevalec

:

Michel Delebarre (FR/PES), župan mesta Dunkerque

Referenčna dokumenta

:

Sporočilo Komisije v zvezi z razvojem enotnega evropskega železniškega prostora

COM(2010) 474 konč.

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja

COM(2010) 475 konč.

I.   POLITIČNA PRIPOROČILA

Sporočilo o enotnem evropskem železniškem prostoru

ODBOR REGIJ

| 1. | podpira pristop Evropske komisije v zvezi z odprtjem trgov storitev v železniškem prometu, vendar poudarja, da cilj ni neomejena konkurenca, temveč konkurenca, usmerjena v večjo produktivnost in boljše storitve za uporabnike v železniškem sektorju. Konkurenca je le sredstvo in ni sama sebi namen, v njenem okviru pa morajo za vse železniške prevoznike veljati enaki pogoji; |
| --- | --- |

1.

podpira pristop Evropske komisije v zvezi z odprtjem trgov storitev v železniškem prometu, vendar poudarja, da cilj ni neomejena konkurenca, temveč konkurenca, usmerjena v večjo produktivnost in boljše storitve za uporabnike v železniškem sektorju. Konkurenca je le sredstvo in ni sama sebi namen, v njenem okviru pa morajo za vse železniške prevoznike veljati enaki pogoji;

| 2. | znova potrjuje svojo podporo izboljšanju medsebojne povezljivosti in varnosti železniških sistemov Evropske unije ter za odpravo vseh pravnih ovir in/ali ovir na področju infrastrukture, ki otežujejo ali onemogočajo železniški promet med državami članicami. To morajo biti prednostne smernice politike Skupnosti na področju železniškega prometa, da bi spodbujali mednarodni promet med državami članicami in prispevali k učinkovitemu uresničevanju enotnega trga. Vlogo Evropske agencije za železnice je treba prilagoditi izvajanju teh prednostnih nalog. Poleg tega je treba Evropski agenciji za železnice dati pristojnosti, da razsoja in po potrebi nadomesti organe za nacionalno varnost držav članic v primeru sporov glede izdaje potrdil; |
| --- | --- |

2.

znova potrjuje svojo podporo izboljšanju medsebojne povezljivosti in varnosti železniških sistemov Evropske unije ter za odpravo vseh pravnih ovir in/ali ovir na področju infrastrukture, ki otežujejo ali onemogočajo železniški promet med državami članicami. To morajo biti prednostne smernice politike Skupnosti na področju železniškega prometa, da bi spodbujali mednarodni promet med državami članicami in prispevali k učinkovitemu uresničevanju enotnega trga. Vlogo Evropske agencije za železnice je treba prilagoditi izvajanju teh prednostnih nalog. Poleg tega je treba Evropski agenciji za železnice dati pristojnosti, da razsoja in po potrebi nadomesti organe za nacionalno varnost držav članic v primeru sporov glede izdaje potrdil;

| 3. | podpira uporabo načela onesnaževalec plača in ponotranjenje zunanjih stroškov za vse načine prevoza, da bi ustvarili resnično enake konkurenčne pogoje; |
| --- | --- |

3.

podpira uporabo načela onesnaževalec plača in ponotranjenje zunanjih stroškov za vse načine prevoza, da bi ustvarili resnično enake konkurenčne pogoje;

| 4. | podpira razvoj specializiranih omrežij (za visoke hitrosti, tovorni prevoz), vendar opozarja na cilje evropske kohezijske politike in na potrebo po preprečevanju ustvarjanja Evrope različnih hitrosti. S tega vidika si morajo evropske institucije prizadevati, da razvijejo železniške koridorje regij, ki so oddaljene od osrednjih evropskih osi, in teh koridorjev ne zapostavijo, da bi spodbudili enake konkurenčne pogoje ter dejansko in učinkovito kohezijo enotnega trga; |
| --- | --- |

4.

podpira razvoj specializiranih omrežij (za visoke hitrosti, tovorni prevoz), vendar opozarja na cilje evropske kohezijske politike in na potrebo po preprečevanju ustvarjanja Evrope različnih hitrosti. S tega vidika si morajo evropske institucije prizadevati, da razvijejo železniške koridorje regij, ki so oddaljene od osrednjih evropskih osi, in teh koridorjev ne zapostavijo, da bi spodbudili enake konkurenčne pogoje ter dejansko in učinkovito kohezijo enotnega trga;

| 5. | podpira uporabo ustreznih sredstev za razvoj železniške infrastrukture; |
| --- | --- |

5.

podpira uporabo ustreznih sredstev za razvoj železniške infrastrukture;

| 6. | meni, da je treba natančneje določiti prihodnji predlog za finančni okvir, zlasti glede razlik v primerjavi z ustanovitvijo enotnega sklada, ki ga Odbor regij zavrača. Odbor nasprotuje ustanovitvi enotnega sklada, ki bi zlasti s sredstvi, ki so na voljo v okviru kohezijske politike, združil vse evropske instrumente financiranja prometne infrastrukture. Prenos sredstev predstavlja nevarnost neto izgube sredstev, ki so na voljo za prometno politiko, lahko pa bi postavil pod vprašaj tudi vključitev prometnih projektov v decentralizirane strategije razvoja. Vmesna rešitev bi bila, da se v novih uredbah o strukturnih skladih predvidi mehanizem dodeljevanja sredstev, namenjenih trajnostnim načinom prevoza, pri čemer bi prednost dali zlasti financiranju posameznih delov prednostnih projektov TEN-T in akcijskim načrtom na področju mobilnosti v mestih. |
| --- | --- |

6.

meni, da je treba natančneje določiti prihodnji predlog za finančni okvir, zlasti glede razlik v primerjavi z ustanovitvijo enotnega sklada, ki ga Odbor regij zavrača. Odbor nasprotuje ustanovitvi enotnega sklada, ki bi zlasti s sredstvi, ki so na voljo v okviru kohezijske politike, združil vse evropske instrumente financiranja prometne infrastrukture. Prenos sredstev predstavlja nevarnost neto izgube sredstev, ki so na voljo za prometno politiko, lahko pa bi postavil pod vprašaj tudi vključitev prometnih projektov v decentralizirane strategije razvoja. Vmesna rešitev bi bila, da se v novih uredbah o strukturnih skladih predvidi mehanizem dodeljevanja sredstev, namenjenih trajnostnim načinom prevoza, pri čemer bi prednost dali zlasti financiranju posameznih delov prednostnih projektov TEN-T in akcijskim načrtom na področju mobilnosti v mestih.

Predlog prenove prvega železniškega paketa – regionalni izzivi

ODBOR REGIJ

| 7. | v zvezi z izvzetjem iz področja uporabe (člen 2) poudarja, da Evropska komisija ohranja izjemo za prevoznike v železniškem prometu, katerih dejavnost je omejena samo na mestni, primestni ali regionalni promet (člen 2), in da je ta izjema v skladu z veljavno uredbo o obveznosti javne službe prevoza potnikov v železniškem prometu; |
| --- | --- |

7.

v zvezi z izvzetjem iz področja uporabe (člen 2) poudarja, da Evropska komisija ohranja izjemo za prevoznike v železniškem prometu, katerih dejavnost je omejena samo na mestni, primestni ali regionalni promet (člen 2), in da je ta izjema v skladu z veljavno uredbo o obveznosti javne službe prevoza potnikov v železniškem prometu;

| 8. | priznava, da regionalne železnice bistveno prispevajo k lokalnemu in regionalnemu razvoju, zaradi česar so evropske regije privlačnejše, spodbuja se trajnostni način prevoza tovora in okolju prijazni turizem ter ustvarjajo nova delovna mesta; |
| --- | --- |

8.

priznava, da regionalne železnice bistveno prispevajo k lokalnemu in regionalnemu razvoju, zaradi česar so evropske regije privlačnejše, spodbuja se trajnostni način prevoza tovora in okolju prijazni turizem ter ustvarjajo nova delovna mesta;

| 9. | v zvezi s storitvami v železniškem prometu (člen 13, Priloga III) z zadovoljstvom ugotavlja, da so električni napajalni sistemi za vlečni tok in naprave za oskrbo z gorivom vključeni v minimalni paket storitev dostopa, da se zagotovi nediskriminatoren dostop do teh osnovnih storitev. Upravljavec infrastrukture mora poskrbeti, da bo za načrtovano obratovanje na razpolago dovolj toka, in spodbuditi uporabo energije za vleko, ki ima majhen vpliv na okolje; |
| --- | --- |

9.

v zvezi s storitvami v železniškem prometu (člen 13, Priloga III) z zadovoljstvom ugotavlja, da so električni napajalni sistemi za vlečni tok in naprave za oskrbo z gorivom vključeni v minimalni paket storitev dostopa, da se zagotovi nediskriminatoren dostop do teh osnovnih storitev. Upravljavec infrastrukture mora poskrbeti, da bo za načrtovano obratovanje na razpolago dovolj toka, in spodbuditi uporabo energije za vleko, ki ima majhen vpliv na okolje;

| 10. | podpira obvezno ločevanje med prevozniki, ki imajo prevladujoč položaj, in upravljavci objektov, potrebnih za izvajanje železniških storitev, navedenih v Prilogi III. To ločevanje bo omogočilo boljši razvoj lokalnih in tudi mednarodnih trgov storitev v železniškem prometu; |
| --- | --- |

10.

podpira obvezno ločevanje med prevozniki, ki imajo prevladujoč položaj, in upravljavci objektov, potrebnih za izvajanje železniških storitev, navedenih v Prilogi III. To ločevanje bo omogočilo boljši razvoj lokalnih in tudi mednarodnih trgov storitev v železniškem prometu;

| 11. | pozdravlja vključitev pristaniških naprav, povezanih z železniškimi dejavnostmi, med objekte, potrebne za opravljanje železniških storitev, pri čemer mora biti dostop do njih bolj pregleden in odprt; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja vključitev pristaniških naprav, povezanih z železniškimi dejavnostmi, med objekte, potrebne za opravljanje železniških storitev, pri čemer mora biti dostop do njih bolj pregleden in odprt;

| 12. | želi natančnejšo opredelitev gospodarsko smiselnih možnosti, zaradi katerih upravljavec objektov, potrebnih za izvajanje železniških storitev, lahko zavrne dostop, če obstaja podobna storitev „na isti progi pod gospodarsko sprejemljivimi pogoji“; |
| --- | --- |

12.

želi natančnejšo opredelitev gospodarsko smiselnih možnosti, zaradi katerih upravljavec objektov, potrebnih za izvajanje železniških storitev, lahko zavrne dostop, če obstaja podobna storitev „na isti progi pod gospodarsko sprejemljivimi pogoji“;

| 13. | meni, da bi regulatorni organ moral imeti pristojnost odločanja o dodeljevanju zmogljivosti za storitve v železniškem prometu; |
| --- | --- |

13.

meni, da bi regulatorni organ moral imeti pristojnost odločanja o dodeljevanju zmogljivosti za storitve v železniškem prometu;

| 14. | poziva, da se v petem odstavku člena 47 doda določba, ki bi prometnim povezavam morskih pristanišč z notranjostjo načeloma podelila enak status kot mednarodnim prevozom blaga; |
| --- | --- |

14.

poziva, da se v petem odstavku člena 47 doda določba, ki bi prometnim povezavam morskih pristanišč z notranjostjo načeloma podelila enak status kot mednarodnim prevozom blaga;

| 15. | meni, da bi za objekt za izvajanje železniških storitev moralo veljati načelo „uporabi ali opusti“ (use it or lose it) že takoj, ko se pojavijo načrti za njegovo opustitev (obvezna objava razpisa za novega upravljavca objekta). Ravno tako naprave za vzdrževanje in druge tehnične naprave, ki so bile razvite za poseben železniški vozni park, ne bi smele biti rezervirane za posameznega uporabnika za obdobje petih let; |
| --- | --- |

15.

meni, da bi za objekt za izvajanje železniških storitev moralo veljati načelo „uporabi ali opusti“ (use it or lose it) že takoj, ko se pojavijo načrti za njegovo opustitev (obvezna objava razpisa za novega upravljavca objekta). Ravno tako naprave za vzdrževanje in druge tehnične naprave, ki so bile razvite za poseben železniški vozni park, ne bi smele biti rezervirane za posameznega uporabnika za obdobje petih let;

| 16. | v zvezi s hrupom tovornih vlakov (člen 31(5) in Priloga VIII) ugotavlja, da je hrup šibka okoljska točka železniškega prometa, ki je vzrok številnih pritožb stanovalcev ob železniških progah; |
| --- | --- |

16.

v zvezi s hrupom tovornih vlakov (člen 31(5) in Priloga VIII) ugotavlja, da je hrup šibka okoljska točka železniškega prometa, ki je vzrok številnih pritožb stanovalcev ob železniških progah;

| 17. | poudarja, da je opremljanje vagonov s „tihimi“ zavornimi bloki najbolj učinkovit ukrep proti hrupnosti vlakov. Vendar pa financiranje in tehnična opredelitev te opreme predstavljata problem; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da je opremljanje vagonov s „tihimi“ zavornimi bloki najbolj učinkovit ukrep proti hrupnosti vlakov. Vendar pa financiranje in tehnična opredelitev te opreme predstavljata problem;

| 18. | načeloma podpira povezavo, ki jo je Komisija vzpostavila med različnim zaračunavanjem uporabnine glede na hrup železniškega prometa in uvedbo evrovinjete o ponotranjenju zunanjih stroškov prevoza s tovornjaki, vendar opozarja, da sedanji osnutek predvideva obvezno zaračunavanje zunanjih stroškov za hrup v železniškem prometu, v cestnem pa neobvezno, kar lahko povzroči izkrivljanje konkurence; |
| --- | --- |

18.

načeloma podpira povezavo, ki jo je Komisija vzpostavila med različnim zaračunavanjem uporabnine glede na hrup železniškega prometa in uvedbo evrovinjete o ponotranjenju zunanjih stroškov prevoza s tovornjaki, vendar opozarja, da sedanji osnutek predvideva obvezno zaračunavanje zunanjih stroškov za hrup v železniškem prometu, v cestnem pa neobvezno, kar lahko povzroči izkrivljanje konkurence;

| 19. | pozdravlja predlog Komisije, da uvede obveznost zaračunavanja uporabnine, ki spodbuja zmanjšanje hrupa železniškega prometa, vendar obžaluje, da Komisija te obveznosti ne pogojuje s podobno obveznostjo tudi v cestnem prevozu blaga; poleg tega meni, da je treba zagotoviti, da tišja vozila ne bodo nenehno predmet zapletenega upravnega postopka. Če se doseže cilj zmanjšanja hrupa in ohranitev postopka za skupnost nima ustreznih koristi, je treba omogočiti, da se sistem uporabnin za vlakovne poti, ki se izračunajo glede na povzročeni hrup, znova odpravi ali prilagodi danemu stanju; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja predlog Komisije, da uvede obveznost zaračunavanja uporabnine, ki spodbuja zmanjšanje hrupa železniškega prometa, vendar obžaluje, da Komisija te obveznosti ne pogojuje s podobno obveznostjo tudi v cestnem prevozu blaga; poleg tega meni, da je treba zagotoviti, da tišja vozila ne bodo nenehno predmet zapletenega upravnega postopka. Če se doseže cilj zmanjšanja hrupa in ohranitev postopka za skupnost nima ustreznih koristi, je treba omogočiti, da se sistem uporabnin za vlakovne poti, ki se izračunajo glede na povzročeni hrup, znova odpravi ali prilagodi danemu stanju;

| 20. | v zvezi s financiranjem infrastrukture (člena 8 in 30, Priloga VII) obžaluje, da države članice niso zavezane k posvetovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi pri pripravi nacionalne strategije razvoja železniške infrastrukture. Lokalne in regionalne oblasti bi lahko poleg tega pripravile lokalno strategijo za železniško infrastrukturo za obdobje najmanj petih let; |
| --- | --- |

20.

v zvezi s financiranjem infrastrukture (člena 8 in 30, Priloga VII) obžaluje, da države članice niso zavezane k posvetovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi pri pripravi nacionalne strategije razvoja železniške infrastrukture. Lokalne in regionalne oblasti bi lahko poleg tega pripravile lokalno strategijo za železniško infrastrukturo za obdobje najmanj petih let;

| 21. | podpira obvezno sprejetje večletnih pogodb med državami članicami in upravljavci infrastrukture za financiranje vzdrževanja in prenovo tirov. Vendar je treba zagotoviti, da odločitve o javnem interesu, povezanem z infrastrukturo, in o potrebnih značilnostih infrastrukture ostanejo v pristojnosti posamezne države članice; |
| --- | --- |

21.

podpira obvezno sprejetje večletnih pogodb med državami članicami in upravljavci infrastrukture za financiranje vzdrževanja in prenovo tirov. Vendar je treba zagotoviti, da odločitve o javnem interesu, povezanem z infrastrukturo, in o potrebnih značilnostih infrastrukture ostanejo v pristojnosti posamezne države članice;

| 22. | vendar pa obžaluje, da lokalne in regionalne oblasti niso izrecno vključene v pogajanja o teh pogodbah, ki bodo močno vplivale na stanje njihovih železniških omrežij; |
| --- | --- |

22.

vendar pa obžaluje, da lokalne in regionalne oblasti niso izrecno vključene v pogajanja o teh pogodbah, ki bodo močno vplivale na stanje njihovih železniških omrežij;

| 23. | v zvezi s pooblaščenimi prosilci (člen 3(12), člen 44) pozdravlja razširitev opredelitve pojma pooblaščeni prosilec. Subjekti, ki nimajo železniških licenc, kot so prevozniki tovora ali pristanišča, lahko lažje rezervirajo vlakovne poti. To bi moralo omogočiti tudi razvoj prevoznikov tovora za kratke razdalje (shortliners). |
| --- | --- |

23.

v zvezi s pooblaščenimi prosilci (člen 3(12), člen 44) pozdravlja razširitev opredelitve pojma pooblaščeni prosilec. Subjekti, ki nimajo železniških licenc, kot so prevozniki tovora ali pristanišča, lahko lažje rezervirajo vlakovne poti. To bi moralo omogočiti tudi razvoj prevoznikov tovora za kratke razdalje (shortliners).

Predlog prenove prvega železniškega paketa – drugi politični izzivi

ODBOR REGIJ

| 24. | v zvezi z odprtjem trgov in urejanjem na splošno pozdravlja ukrepe za povečanje pristojnosti regulativnega organa, da bi bilo mogoče bolje nadzirati nediskriminatoren dostop do trga storitev v železniškem prometu in spodbujati učinkovito opravljanje storitev s pomočjo upravljavcev infrastrukture. Sem spada ohranitev dosedanje možnosti, da države članice take spodbude dajejo s pomočjo regulativnih ukrepov. Ker izzivi v železniškem prometu vse pogosteje zadevajo več kot eno državo, je treba ob upoštevanju načela subsidiarnosti in pristojnosti nacionalnih regulatorjev razmisliti o ustanovitvi evropskega regulativnega organa za večnacionalna vprašanja. Komisija bi lahko najprej ustanovila evropski odbor regulatorjev v železniškem prometu, katerega naloga bi bila v postopku pritožbe reševati nacionalne spore glede urejanja omrežja in ki bi imel na voljo pravna sredstva za uveljavljanje svojih odločitev v državah članicah. Odbor regij meni tudi, da si mora Komisija dejavneje prizadevati za oblikovanje skupne terminologije upravljanja, skupnih delovnih predpisov in skupnega sistema za upravljanje prometa, da bi bil ta učinkovitejši; |
| --- | --- |

24.

v zvezi z odprtjem trgov in urejanjem na splošno pozdravlja ukrepe za povečanje pristojnosti regulativnega organa, da bi bilo mogoče bolje nadzirati nediskriminatoren dostop do trga storitev v železniškem prometu in spodbujati učinkovito opravljanje storitev s pomočjo upravljavcev infrastrukture. Sem spada ohranitev dosedanje možnosti, da države članice take spodbude dajejo s pomočjo regulativnih ukrepov. Ker izzivi v železniškem prometu vse pogosteje zadevajo več kot eno državo, je treba ob upoštevanju načela subsidiarnosti in pristojnosti nacionalnih regulatorjev razmisliti o ustanovitvi evropskega regulativnega organa za večnacionalna vprašanja. Komisija bi lahko najprej ustanovila evropski odbor regulatorjev v železniškem prometu, katerega naloga bi bila v postopku pritožbe reševati nacionalne spore glede urejanja omrežja in ki bi imel na voljo pravna sredstva za uveljavljanje svojih odločitev v državah članicah. Odbor regij meni tudi, da si mora Komisija dejavneje prizadevati za oblikovanje skupne terminologije upravljanja, skupnih delovnih predpisov in skupnega sistema za upravljanje prometa, da bi bil ta učinkovitejši;

| 25. | obžaluje, da Komisija ni določila zavezujočih pravnih predpisov o popolnem ločevanju upravljavcev železniške infrastrukture in prevoznikov v železniškem prometu. S takšnim ločevanjem bi lahko bolje zagotavljali nediskriminatoren dostop do infrastrukture, saj bi se izognili konfliktom interesov med upravljavci naravnega monopola in uporabniki njihovih storitev. Na voljo bi morale biti smernice, ki jasno določajo pristojnosti na področju dostopa do omrežja in peronov, terminalov ter druge infrastrukture; |
| --- | --- |

25.

obžaluje, da Komisija ni določila zavezujočih pravnih predpisov o popolnem ločevanju upravljavcev železniške infrastrukture in prevoznikov v železniškem prometu. S takšnim ločevanjem bi lahko bolje zagotavljali nediskriminatoren dostop do infrastrukture, saj bi se izognili konfliktom interesov med upravljavci naravnega monopola in uporabniki njihovih storitev. Na voljo bi morale biti smernice, ki jasno določajo pristojnosti na področju dostopa do omrežja in peronov, terminalov ter druge infrastrukture;

| 26. | poudarja, da popolna ločitev upravljavcev infrastrukture in prevoznikov v železniškem prometu nikakor ne sme biti v nasprotju z načelom iz člena 345 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim „Pogodbi v ničemer ne posegata v lastninskopravno ureditev v državah članicah“; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da popolna ločitev upravljavcev infrastrukture in prevoznikov v železniškem prometu nikakor ne sme biti v nasprotju z načelom iz člena 345 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim „Pogodbi v ničemer ne posegata v lastninskopravno ureditev v državah članicah“;

| 27. | v zvezi s preglednostjo in uporabninami pozdravlja večje ločevanje poslovnih računov za dejavnosti prevoza blaga in potniške prevozne storitve ter za upravljanje infrastrukture in prevozne storitve (člen 6); |
| --- | --- |

27.

v zvezi s preglednostjo in uporabninami pozdravlja večje ločevanje poslovnih računov za dejavnosti prevoza blaga in potniške prevozne storitve ter za upravljanje infrastrukture in prevozne storitve (člen 6);

| 28. | ugotavlja, da ureditve za izvedbo in načrti izboljšanja kakovosti izvedbe (ki so že obvezni) za ugotavljanje odgovornosti za zamude vlakov v EU še vedno ne delujejo ustrezno; |
| --- | --- |

28.

ugotavlja, da ureditve za izvedbo in načrti izboljšanja kakovosti izvedbe (ki so že obvezni) za ugotavljanje odgovornosti za zamude vlakov v EU še vedno ne delujejo ustrezno;

| 29. | dvomi o smiselnosti podrobnega seznama vzrokov za zamude v Prilogi VIII in priporoča, da se najprej pripravijo obvezujoči programi za izboljšanje izvedbe, ki so prilagojeni zahtevam in sredstvom posameznih upravljavcev infrastrukture; |
| --- | --- |

29.

dvomi o smiselnosti podrobnega seznama vzrokov za zamude v Prilogi VIII in priporoča, da se najprej pripravijo obvezujoči programi za izboljšanje izvedbe, ki so prilagojeni zahtevam in sredstvom posameznih upravljavcev infrastrukture;

| 30. | pozdravlja dopolnila referenčnih dokumentov v zvezi z omrežji, zlasti v zvezi z železniškimi storitvami (člena 27 in 56(2)); |
| --- | --- |

30.

pozdravlja dopolnila referenčnih dokumentov v zvezi z omrežji, zlasti v zvezi z železniškimi storitvami (člena 27 in 56(2));

| 31. | v zvezi z delegiranimi akti ugotavlja, da Evropska komisija predlaga, da se ji priznajo zelo pomembna pooblastila, saj se večina prilog iz predloga lahko spremeni z delegiranimi akti (člen 60). Te priloge pa vsebujejo bistvene elemente pravnih predpisov na področju železniškega prometa. |
| --- | --- |

31.

v zvezi z delegiranimi akti ugotavlja, da Evropska komisija predlaga, da se ji priznajo zelo pomembna pooblastila, saj se večina prilog iz predloga lahko spremeni z delegiranimi akti (člen 60). Te priloge pa vsebujejo bistvene elemente pravnih predpisov na področju železniškega prometa.

II.   PRIPOROČILA ZA SPREMEMBE

Predlog spremembe 1

Člen 6(3)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Države članice zagotovijo, da se izdelajo in objavijo ločeni izkazi uspeha in bilance stanja na eni strani za poslovanje v zvezi z zagotavljanjem prevoza blaga v železniškem prometu in na drugi strani za dejavnosti, povezane z zagotavljanjem potniških prevoznih storitev. Javna sredstva za dejavnosti v zvezi z zagotavljanjem prevoza v železniškem prometu kot javne službe morajo biti prikazana ločeno za vsako pogodbo o javni službi v ustreznih poslovnih računih in se ne prenesejo na dejavnosti v zvezi z zagotavljanjem drugih prevoznih storitev ali na kakršno koli drugo poslovanje. | Države članice zagotovijo, da se izdelajo in objavijo ločeni izkazi uspeha in bilance stanja na eni strani za poslovanje v zvezi z zagotavljanjem prevoza blaga v železniškem prometu in na drugi strani za dejavnosti, povezane z zagotavljanjem potniških prevoznih storitev. Javna sredstva za dejavnosti v zvezi z zagotavljanjem prevoza v železniškem prometu kot javne službe morajo biti prikazana ločeno za vsako pogodbo o javni službi v ustreznih poslovnih računih in se ne prenesejo na dejavnosti v zvezi z zagotavljanjem drugih prevoznih storitev ali na kakršno koli drugo poslovanje. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Države članice zagotovijo, da se izdelajo in objavijo ločeni izkazi uspeha in bilance stanja na eni strani za poslovanje v zvezi z zagotavljanjem prevoza blaga v železniškem prometu in na drugi strani za dejavnosti, povezane z zagotavljanjem potniških prevoznih storitev. Javna sredstva za dejavnosti v zvezi z zagotavljanjem prevoza v železniškem prometu kot javne službe morajo biti prikazana ločeno za vsako pogodbo o javni službi v ustreznih poslovnih računih in se ne prenesejo na dejavnosti v zvezi z zagotavljanjem drugih prevoznih storitev ali na kakršno koli drugo poslovanje.

Države članice zagotovijo, da se izdelajo in objavijo ločeni izkazi uspeha in bilance stanja na eni strani za poslovanje v zvezi z zagotavljanjem prevoza blaga v železniškem prometu in na drugi strani za dejavnosti, povezane z zagotavljanjem potniških prevoznih storitev. Javna sredstva za dejavnosti v zvezi z zagotavljanjem prevoza v železniškem prometu kot javne službe morajo biti prikazana ločeno za vsako pogodbo o javni službi v ustreznih poslovnih računih in se ne prenesejo na dejavnosti v zvezi z zagotavljanjem drugih prevoznih storitev ali na kakršno koli drugo poslovanje.

Obrazložitev

Trenutno v primeru, ko ima neko podjetje več pogodb za izvajanje javnih storitev, a ni organizirano v lokalne podružnice za izvajanje posameznih pogodb, objava ločenih poslovnih računov ni obvezna. Takšno stanje podjetju omogoča, da različnih pogodb o javnih storitvah, za katere je pooblaščeno, ne upravlja povsem „neprepustno“, kar pa škoduje dobremu nadzoru uporabe javnih sredstev.

Predlog spremembe 2

Člen 8(1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Države članice svoje nacionalne železniške infrastrukture razvijajo tako, da po potrebi upoštevajo splošne potrebe Unije. V ta namen objavijo najpozneje dve leti po začetku veljavnosti te direktive strategijo razvoja železniške infrastrukture z namenom izpolniti prihodnje potrebe po mobilnosti na podlagi preudarnega in trajnostnega financiranja železniškega sistema. Strategija se mora nanašati na obdobje najmanj petih let in mora biti obnovljiva. | Države članice svoje nacionalne železniške infrastrukture razvijajo tako, da po potrebi upoštevajo splošne potrebe Unije V ta namen objavijo najpozneje dve leti po začetku veljavnosti te direktive strategijo razvoja železniške infrastrukture z namenom izpolniti prihodnje potrebe po mobilnosti na podlagi preudarnega in trajnostnega financiranja železniškega sistema. Strategija se mora nanašati na obdobje najmanj petih let in mora biti obnovljiva. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Države članice svoje nacionalne železniške infrastrukture razvijajo tako, da po potrebi upoštevajo splošne potrebe Unije. V ta namen objavijo najpozneje dve leti po začetku veljavnosti te direktive strategijo razvoja železniške infrastrukture z namenom izpolniti prihodnje potrebe po mobilnosti na podlagi preudarnega in trajnostnega financiranja železniškega sistema. Strategija se mora nanašati na obdobje najmanj petih let in mora biti obnovljiva.

Države članice svoje nacionalne železniške infrastrukture razvijajo tako, da po potrebi upoštevajo splošne potrebe Unije V ta namen objavijo najpozneje dve leti po začetku veljavnosti te direktive strategijo razvoja železniške infrastrukture z namenom izpolniti prihodnje potrebe po mobilnosti na podlagi preudarnega in trajnostnega financiranja železniškega sistema. Strategija se mora nanašati na obdobje najmanj petih let in mora biti obnovljiva.

Obrazložitev

Države članice bi se morale v okviru priprave nacionalne strategije železniške infrastrukture obvezno posvetovati z lokalnimi oblastmi. Lokalne in regionalne oblasti bi lahko poleg tega pripravile lokalno strategijo za železniško infrastrukturo za obdobje najmanj petih let.

Predlog spremembe 3

Člen 30(3)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Države članice se z zainteresiranimi strankami posvetujejo vsaj en mesec pred podpisom sporazuma, ki ga objavijo v enem mesecu po njegovi sklenitvi. | Države članice se z zainteresiranimi strankami posvetujejo vsaj en mesec pred podpisom sporazuma, ki ga objavijo v enem mesecu po njegovi sklenitvi. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Države članice se z zainteresiranimi strankami posvetujejo vsaj en mesec pred podpisom sporazuma, ki ga objavijo v enem mesecu po njegovi sklenitvi.

Države članice se z zainteresiranimi strankami posvetujejo vsaj en mesec pred podpisom sporazuma, ki ga objavijo v enem mesecu po njegovi sklenitvi.

Obrazložitev

Lokalne oblasti bi morali izrecno vključiti v pogajanja o pogodbah za večletno financiranje, ki bodo imela močan vpliv na stanje njihovih železniških omrežij.

Predlog spremembe 4

Člen 31(5)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Kadar zakonodaja Unije dovoljuje zaračunavanje uporabnin za stroške učinkov hrupa za cestni prevoz blaga, se uporabnine za uporabo infrastrukture spremenijo, da bi se upoštevali stroški učinkov hrupa, ki jih povzroči železniški promet v skladu s Prilogo VIII, točko 2. | |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Kadar zakonodaja Unije dovoljuje zaračunavanje uporabnin za stroške učinkov hrupa za cestni prevoz blaga, se uporabnine za uporabo infrastrukture spremenijo, da bi se upoštevali stroški učinkov hrupa, ki jih povzroči železniški promet v skladu s Prilogo VIII, točko 2.

Obrazložitev

V besedilo člena 31 je treba vnesti nadaljnjo zahtevo, da je pri sistemu določanja cen vlakovnih poti glede na emisije hrupa poleg zunanjih stroškov učinkov hrupa treba upoštevati tudi bistvene stroške predelave tovornih vagonov in lokomotiv, da bo učinek spodbude dovolj velik.

Predlog spremembe 5

Člen 47(5)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Pri določanju prednostnih meril se ustrezno upošteva pomembnost storitev za prevoz blaga, zlasti mednarodnega prevoza blaga | Pri določanju prednostnih meril se ustrezno upošteva pomembnost storitev za prevoz blaga, zlasti mednarodnega prevoza blaga, |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Pri določanju prednostnih meril se ustrezno upošteva pomembnost storitev za prevoz blaga, zlasti mednarodnega prevoza blaga

Pri določanju prednostnih meril se ustrezno upošteva pomembnost storitev za prevoz blaga, zlasti mednarodnega prevoza blaga,

Obrazložitev

Prevoz blaga iz morskih pristanišč do odjemalcev v notranjosti in obratno nadpovprečno obremenjuje posamezne dele prog. Tukaj lahko pomaga upoštevanje morskih pristanišč pri določanju prednostnih meril in tako bodo ta pristanišča bolje povezana z notranjostjo.

Predlog spremembe 6

Priloga I

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Seznam postavk železniške infrastrukture

  Železniško infrastrukturo sestavljajo naslednji sestavni deli, če tvorijo del zgornjega ustroja, vključno s stranskimi tiri, vendar izključujejo tire, ki potekajo skozi delavnice za popravilo železniških vozil, tire v lokomotivskih depojih, garažne tire ter tire in stranske tire v zasebni lasti:






  — | talni del; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Seznam postavk železniške infrastrukture

Železniško infrastrukturo sestavljajo naslednji sestavni deli, če tvorijo del zgornjega ustroja, vključno s stranskimi tiri, vendar izključujejo tire, ki potekajo skozi delavnice za popravilo železniških vozil, tire v lokomotivskih depojih, garažne tire ter tire in stranske tire v zasebni lasti:

—

talni del;

| — | tirnice in progovno telo, zlasti nasipi, useki, drenaže, odvodni jarki in kanali, prepusti, obložni zidovi, nasadi za zaščito pobočij itd.; potniški peroni in tovorne klančine; dostopne poti; zidne ograje, žive meje, palisade, protipožarni pasovi; naprave za ogrevanje kretnic; kretniške zveze itd.; snegolovi; |
| --- | --- |

—

tirnice in progovno telo, zlasti nasipi, useki, drenaže, odvodni jarki in kanali, prepusti, obložni zidovi, nasadi za zaščito pobočij itd.; potniški peroni in tovorne klančine; dostopne poti; zidne ograje, žive meje, palisade, protipožarni pasovi; naprave za ogrevanje kretnic; kretniške zveze itd.; snegolovi;

| — | grajeni objekti: mostovi, prepusti in drugi nadhodi, predori, nadkriti useki in drugi podvozi; podporni zidovi in objekti za zaščito pred plazovi in padajočim kamenjem itd.; |
| --- | --- |

—

grajeni objekti: mostovi, prepusti in drugi nadhodi, predori, nadkriti useki in drugi podvozi; podporni zidovi in objekti za zaščito pred plazovi in padajočim kamenjem itd.;

| — | nivojska križanja, vključno z varnostnimi napravami za cestni promet; |
| --- | --- |

—

nivojska križanja, vključno z varnostnimi napravami za cestni promet;

| — | zgornji ustroj, zlasti: tirnice, vodilne tirnice in profilirane tirnice; železniški pragovi in vzdolžne vezi, vezni in pritrdilni material, gramozna greda, vključno s tamponskim slojem; kretnice, križišča itd.; okretnice in prenosnice (razen tistih, ki so namenjene izključno lokomotivam); |
| --- | --- |

—

zgornji ustroj, zlasti: tirnice, vodilne tirnice in profilirane tirnice; železniški pragovi in vzdolžne vezi, vezni in pritrdilni material, gramozna greda, vključno s tamponskim slojem; kretnice, križišča itd.; okretnice in prenosnice (razen tistih, ki so namenjene izključno lokomotivam);

| — | dostopne poti za potnike in dovoz blaga, vključno z dostopom po cesti; |
| --- | --- |

—

dostopne poti za potnike in dovoz blaga, vključno z dostopom po cesti;

| — | signalno-varnostne in telekomunikacijske naprave na odprti progi, na železniških in ranžirnih postajah, vključno z napravami za njihovo napajanje z električno energijo; prostori ali objekti za te naprave; tirne zavore; |
| --- | --- |

—

signalno-varnostne in telekomunikacijske naprave na odprti progi, na železniških in ranžirnih postajah, vključno z napravami za njihovo napajanje z električno energijo; prostori ali objekti za te naprave; tirne zavore;

| — | električna razsvetljava za varen železniški promet; |
| --- | --- |

—

električna razsvetljava za varen železniški promet;

| — | naprave za pretvorbo in prenos električne energije za vleko vlakov: elektronapajalne postaje, energetski vodi od elektronapajalnih postaj do vozne mreže, vozna mreža z nosilno konstrukcijo; tretje tirnice z nosilci; |
| --- | --- |

—

naprave za pretvorbo in prenos električne energije za vleko vlakov: elektronapajalne postaje, energetski vodi od elektronapajalnih postaj do vozne mreže, vozna mreža z nosilno konstrukcijo; tretje tirnice z nosilci;

| — | objekti, ki jih uporablja oddelek za infrastrukturo. |
| --- | --- |

—

objekti, ki jih uporablja oddelek za infrastrukturo.

Seznam postavk železniške infrastrukture

Železniško infrastrukturo sestavljajo naslednji sestavni deli, če tvorijo del zgornjega ustroja, vključno s stranskimi tiri, vendar izključujejo tire, ki potekajo skozi delavnice za popravilo železniških vozil, tire v lokomotivskih depojih, garažne tire ter tire in stranske tire v zasebni lasti:

| — | talni del; |
| --- | --- |

—

talni del;

| — | tirnice in progovno telo, zlasti nasipi, useki, drenaže, odvodni jarki in kanali, prepusti, obložni zidovi, nasadi za zaščito pobočij itd.; potniški peroni in tovorne klančine; dostopne poti; zidne ograje, žive meje, palisade, protipožarni pasovi; naprave za ogrevanje kretnic; kretniške zveze itd.; snegolovi; |
| --- | --- |

—

tirnice in progovno telo, zlasti nasipi, useki, drenaže, odvodni jarki in kanali, prepusti, obložni zidovi, nasadi za zaščito pobočij itd.; potniški peroni in tovorne klančine; dostopne poti; zidne ograje, žive meje, palisade, protipožarni pasovi; naprave za ogrevanje kretnic; kretniške zveze itd.; snegolovi;

| — | grajeni objekti: mostovi, prepusti in drugi nadhodi, predori, nadkriti useki in drugi podvozi; podporni zidovi in objekti za zaščito pred plazovi in padajočim kamenjem itd.; |
| --- | --- |

—

grajeni objekti: mostovi, prepusti in drugi nadhodi, predori, nadkriti useki in drugi podvozi; podporni zidovi in objekti za zaščito pred plazovi in padajočim kamenjem itd.;

| — | nivojska križanja, vključno z varnostnimi napravami za cestni promet; |
| --- | --- |

—

nivojska križanja, vključno z varnostnimi napravami za cestni promet;

| — | zgornji ustroj, zlasti: tirnice, vodilne tirnice in profilirane tirnice; železniški pragovi in vzdolžne vezi, vezni in pritrdilni material, gramozna greda, vključno s tamponskim slojem; kretnice, križišča itd.; okretnice in prenosnice (razen tistih, ki so namenjene izključno lokomotivam); |
| --- | --- |

—

zgornji ustroj, zlasti: tirnice, vodilne tirnice in profilirane tirnice; železniški pragovi in vzdolžne vezi, vezni in pritrdilni material, gramozna greda, vključno s tamponskim slojem; kretnice, križišča itd.; okretnice in prenosnice (razen tistih, ki so namenjene izključno lokomotivam);

| — | dostopne poti za potnike in dovoz blaga, vključno z dostopom po cesti; |
| --- | --- |

—

dostopne poti za potnike in dovoz blaga, vključno z dostopom po cesti;

| — | signalno-varnostne in telekomunikacijske naprave na odprti progi, na železniških in ranžirnih postajah, vključno z napravami za njihovo napajanje z električno energijo; prostori ali objekti za te naprave; tirne zavore; |
| --- | --- |

—

signalno-varnostne in telekomunikacijske naprave na odprti progi, na železniških in ranžirnih postajah, vključno z napravami za njihovo napajanje z električno energijo; prostori ali objekti za te naprave; tirne zavore;

| — | električna razsvetljava za varen železniški promet; |
| --- | --- |

—

električna razsvetljava za varen železniški promet;

| — | naprave za pretvorbo in prenos električne energije za vleko vlakov: elektronapajalne postaje, energetski vodi od elektronapajalnih postaj do vozne mreže, vozna mreža z nosilno konstrukcijo; tretje tirnice z nosilci; |
| --- | --- |

—

naprave za pretvorbo in prenos električne energije za vleko vlakov: elektronapajalne postaje, energetski vodi od elektronapajalnih postaj do vozne mreže, vozna mreža z nosilno konstrukcijo; tretje tirnice z nosilci;

| — | objekti, ki jih uporablja oddelek za infrastrukturo. |
| --- | --- |

—

objekti, ki jih uporablja oddelek za infrastrukturo.

| — | |
| --- | --- |

—

Obrazložitev

V Prilogo I bi bilo treba vključiti dele železniških postaj, ki so pomembni za promet.

Predlog spremembe 7

Priloga III

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Storitve, ki se zagotovijo prevoznikom v železniškem prometu (iz člena 13)






  1. | Minimalni paket storitev dostopa obsega:






  a) | obravnavo prošenj za dodelitev železniških infrastrukturnih zmogljivosti; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Storitve, ki se zagotovijo prevoznikom v železniškem prometu (iz člena 13)

1.

Minimalni paket storitev dostopa obsega:

a)

obravnavo prošenj za dodelitev železniških infrastrukturnih zmogljivosti;

| b) | pravico uporabe dodeljenih zmogljivosti; |
| --- | --- |

b)

pravico uporabe dodeljenih zmogljivosti;

| c) | uporabo kretnic in vozlišč omrežja; |
| --- | --- |

c)

uporabo kretnic in vozlišč omrežja;

| d) | vodenje vlakovnega prometa, vključno s signalizacijo, urejanjem, odpravo ter sporočanjem in zagotavljanjem informacij o vožnjah vlakov; |
| --- | --- |

d)

vodenje vlakovnega prometa, vključno s signalizacijo, urejanjem, odpravo ter sporočanjem in zagotavljanjem informacij o vožnjah vlakov;

| e) | uporabo električnega napajalnega sistema za vlečni tok, če je na voljo; |
| --- | --- |

e)

uporabo električnega napajalnega sistema za vlečni tok, če je na voljo;

| f) | naprave za oskrbo z gorivom, kjer so na voljo; |
| --- | --- |

f)

naprave za oskrbo z gorivom, kjer so na voljo;

| g) | vse druge informacije, potrebne za izvajanje ali opravljanje prevoznih storitev, za katere so bile zmogljivosti dodeljene; |
| --- | --- |

g)

vse druge informacije, potrebne za izvajanje ali opravljanje prevoznih storitev, za katere so bile zmogljivosti dodeljene;

Storitve, ki se zagotovijo prevoznikom v železniškem prometu (iz člena 13)

| 1. | Minimalni paket storitev dostopa obsega:






  a) | obravnavo prošenj za dodelitev železniških infrastrukturnih zmogljivosti; |
| --- | --- | --- |

1.

Minimalni paket storitev dostopa obsega:

a)

obravnavo prošenj za dodelitev železniških infrastrukturnih zmogljivosti;

| b) | pravico uporabe dodeljenih zmogljivosti; |
| --- | --- |

b)

pravico uporabe dodeljenih zmogljivosti;

| c) | uporabo kretnic in vozlišč omrežja; |
| --- | --- |

c)

uporabo kretnic in vozlišč omrežja;

| d) | vodenje vlakovnega prometa, vključno s signalizacijo, urejanjem, odpravo ter sporočanjem in zagotavljanjem informacij o vožnjah vlakov; |
| --- | --- |

d)

vodenje vlakovnega prometa, vključno s signalizacijo, urejanjem, odpravo ter sporočanjem in zagotavljanjem informacij o vožnjah vlakov;

| e) | uporabo električnega napajalnega sistema za vlečni tok, če je na voljo; |
| --- | --- |

e)

uporabo električnega napajalnega sistema za vlečni tok, če je na voljo;

| f) | naprave za oskrbo z gorivom, kjer so na voljo; |
| --- | --- |

f)

naprave za oskrbo z gorivom, kjer so na voljo;

| g) | vse druge informacije, potrebne za izvajanje ali opravljanje prevoznih storitev, za katere so bile zmogljivosti dodeljene; |
| --- | --- |

g)

vse druge informacije, potrebne za izvajanje ali opravljanje prevoznih storitev, za katere so bile zmogljivosti dodeljene;

| | |
| --- | --- |

2.

| 2. | ⇨ Omogoči se tudi ⇦ dostop do objektov, potrebnih za opravljanje prevoznih storitev, in zagotavljanje storitev ⇨ v naslednjih objektih ⇦ : | |
| --- | --- | --- |

⇨ Omogoči se tudi ⇦ dostop do objektov, potrebnih za opravljanje prevoznih storitev, in zagotavljanje storitev ⇨ v naslednjih objektih ⇦ :

a)

| | |
| --- | --- |

| a) | potniške postaje, njihovi objekti in druge naprave ⇨, vključno z izdajanjem vozovnic in informacijami o potovanju ⇦; |
| --- | --- |

potniške postaje, njihovi objekti in druge naprave ⇨, vključno z izdajanjem vozovnic in informacijami o potovanju ⇦;

| b) | tovorni terminali; |
| --- | --- |

b)

tovorni terminali;

| c) | ranžirne postaje; |
| --- | --- |

c)

ranžirne postaje;

| d) | naprave za sestavo vlakov; |
| --- | --- |

d)

naprave za sestavo vlakov;

| e) | odstavni tiri; |
| --- | --- |

e)

odstavni tiri;

| f) | naprave za vzdrževanje in druge tehnične naprave; |
| --- | --- |

f)

naprave za vzdrževanje in druge tehnične naprave;

| g) | pristaniške naprave, povezane z železniškimi dejavnostmi; |
| --- | --- |

g)

pristaniške naprave, povezane z železniškimi dejavnostmi;

| h) | naprave za podporo, vključno z vleko. |
| --- | --- |

h)

naprave za podporo, vključno z vleko.

| 2. | ⇨ Omogoči se tudi ⇦ dostop do objektov, potrebnih za opravljanje prevoznih storitev, in zagotavljanje storitev ⇨ v naslednjih objektih ⇦ : | |
| --- | --- | --- |

2.

⇨ Omogoči se tudi ⇦ dostop do objektov, potrebnih za opravljanje prevoznih storitev, in zagotavljanje storitev ⇨ v naslednjih objektih ⇦ :

a)

| | |
| --- | --- |

| a) | potniške postaje, njihovi objekti in druge naprave ⇨, ⇦; |
| --- | --- |

potniške postaje, njihovi objekti in druge naprave ⇨, ⇦;

| b) | tovorni terminali; |
| --- | --- |

b)

tovorni terminali;

| c) | ranžirne postaje; |
| --- | --- |

c)

ranžirne postaje;

| d) | naprave za sestavo vlakov; |
| --- | --- |

d)

naprave za sestavo vlakov;

| e) | odstavni tiri; |
| --- | --- |

e)

odstavni tiri;

| f) | naprave za vzdrževanje in druge tehnične naprave; |
| --- | --- |

f)

naprave za vzdrževanje in druge tehnične naprave;

| g) | pristaniške naprave, povezane z železniškimi dejavnostmi; |
| --- | --- |

g)

pristaniške naprave, povezane z železniškimi dejavnostmi;

| h) | naprave za podporo, vključno z vleko |
| --- | --- |

h)

naprave za podporo, vključno z vleko

| | |
| --- | --- |

3.

| 3. | Dodatne storitve lahko zajemajo:






  a) | vlečni tok ⇨, za katerega se uporabnina na računih prikaže ločeno od uporabnine za uporabo električnega napajalnega sistema ⇦; |
| --- | --- | --- |

Dodatne storitve lahko zajemajo:

a)

vlečni tok ⇨, za katerega se uporabnina na računih prikaže ločeno od uporabnine za uporabo električnega napajalnega sistema ⇦;

| b) | vnaprejšnje ogrevanje potniških vlakov; |
| --- | --- |

b)

vnaprejšnje ogrevanje potniških vlakov;

| c) | oskrbo z gorivom, ⇨ za katero se uporabnina na računih prikaže ločeno od uporabnine za uporabo naprav za oskrbo z gorivom ⇦ ; |
| --- | --- |

c)

oskrbo z gorivom, ⇨ za katero se uporabnina na računih prikaže ločeno od uporabnine za uporabo naprav za oskrbo z gorivom ⇦ ;

| d) | posebne pogodbe za:






  — | nadzor prevoza nevarnega blaga, |
| --- | --- | --- |

d)

posebne pogodbe za:

—

nadzor prevoza nevarnega blaga,

| — | pomoč pri vožnji posebnih vlakov. |
| --- | --- |

—

pomoč pri vožnji posebnih vlakov.

| 3. | Dodatne storitve lahko zajemajo:






  a) | vlečni tok ⇨, za katerega se uporabnina na računih prikaže ločeno od uporabnine za uporabo električnega napajalnega sistema ⇦; |
| --- | --- | --- |

3.

Dodatne storitve lahko zajemajo:

a)

vlečni tok ⇨, za katerega se uporabnina na računih prikaže ločeno od uporabnine za uporabo električnega napajalnega sistema ⇦;

| b) | vnaprejšnje ogrevanje potniških vlakov; |
| --- | --- |

b)

vnaprejšnje ogrevanje potniških vlakov;

| c) | oskrbo z gorivom, ⇨ za katero se uporabnina na računih prikaže ločeno od uporabnine za uporabo naprav za oskrbo z gorivom ⇦ ; |
| --- | --- |

c)

oskrbo z gorivom, ⇨ za katero se uporabnina na računih prikaže ločeno od uporabnine za uporabo naprav za oskrbo z gorivom ⇦ ;

| d) | posebne pogodbe za:






  — | nadzor prevoza nevarnega blaga, |
| --- | --- | --- |

d)

posebne pogodbe za:

—

nadzor prevoza nevarnega blaga,

| — | pomoč pri vožnji posebnih vlakov. |
| --- | --- |

—

pomoč pri vožnji posebnih vlakov.

| 4. | Pomožne storitve lahko obsegajo:






  a) | dostop do telekomunikacijskih omrežij; |
| --- | --- | --- |

4.

Pomožne storitve lahko obsegajo:

a)

dostop do telekomunikacijskih omrežij;

| b) | zagotavljanje dodatnih informacij; |
| --- | --- |

b)

zagotavljanje dodatnih informacij;

| c) | tehnično inšpekcijo voznega parka. |
| --- | --- |

c)

tehnično inšpekcijo voznega parka.

| 4. | Pomožne storitve lahko obsegajo:






  a) | dostop do telekomunikacijskih omrežij; |
| --- | --- | --- |

4.

Pomožne storitve lahko obsegajo:

a)

dostop do telekomunikacijskih omrežij;

| b) | zagotavljanje dodatnih informacij; |
| --- | --- |

b)

zagotavljanje dodatnih informacij;

| c) | tehnično inšpekcijo voznega parka. |
| --- | --- |

c)

tehnično inšpekcijo voznega parka.

Obrazložitev

Informacije, ki potnikom omogočajo, da se orientirajo in imajo dostop do storitev na postaji, ne bi smele biti razdeljene po prevoznikih, saj bi to škodovalo skladnosti in razumljivosti teh informacij. Z ohranitvijo enotnih in skupnih informacij prevozniki zagotovijo dobro preglednost svojih storitev in se izognejo težavam z razdeljevanjem prostora za sprejem in objave.

Sprememba 8

Priloga VIII

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 2. | Stroški infrastrukture, diferencirani na podlagi hrupa, iz člena 31(5) izpolnjujejo naslednje zahteve: |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

2.

Stroški infrastrukture, diferencirani na podlagi hrupa, iz člena 31(5) izpolnjujejo naslednje zahteve:

| 2. | Stroški infrastrukture, diferencirani na podlagi hrupa, iz člena 31(5) izpolnjujejo naslednje zahteve: |
| --- | --- |

2.

Stroški infrastrukture, diferencirani na podlagi hrupa, iz člena 31(5) izpolnjujejo naslednje zahteve:

| (a) | stroški se diferencirajo, tako da odražajo sestavo vlaka vozil ob upoštevanju mejnih vrednosti hrupa, določenih v Odločbi Komisije 2006/66/ES (1) (TSI za hrup); |
| --- | --- |

(a)

stroški se diferencirajo, tako da odražajo sestavo vlaka vozil ob upoštevanju mejnih vrednosti hrupa, določenih v Odločbi Komisije 2006/66/ES (1) (TSI za hrup);

| (a) | stroški se diferencirajo, tako da odražajo sestavo vlaka vozil ob upoštevanju mejnih vrednosti hrupa, določenih v Odločbi Komisije 2006/66/ES (1) (TSI za hrup); |
| --- | --- |

(a)

stroški se diferencirajo, tako da odražajo sestavo vlaka vozil ob upoštevanju mejnih vrednosti hrupa, določenih v Odločbi Komisije 2006/66/ES (1) (TSI za hrup);

| (b) | prednost imajo tovorni vagoni; |
| --- | --- |

(b)

prednost imajo tovorni vagoni;

| (b) | ; |
| --- | --- |

(b)

;

| (c) | diferenciacija glede na emisije hrupa pri tovornih vagonih bo omogočila povračilo naložb v razumnem časovnem obdobju za opremljanje obstoječih vagonov z gospodarsko najbolj sprejemljivo zavorno tehnologijo z nizkimi emisijami hrupa, ki je na voljo; |
| --- | --- |

(c)

diferenciacija glede na emisije hrupa pri tovornih vagonih bo omogočila povračilo naložb v razumnem časovnem obdobju za opremljanje obstoječih vagonov z gospodarsko najbolj sprejemljivo zavorno tehnologijo z nizkimi emisijami hrupa, ki je na voljo;

| (c) | diferenciacija glede na emisije hrupa pri tovornih vagonih bo omogočila povračilo naložb v razumnem časovnem obdobju za opremljanje obstoječih vagonov z gospodarsko najbolj sprejemljivo zavorno tehnologijo z nizkimi emisijami hrupa, ki je na voljo; |
| --- | --- |

(c)

diferenciacija glede na emisije hrupa pri tovornih vagonih bo omogočila povračilo naložb v razumnem časovnem obdobju za opremljanje obstoječih vagonov z gospodarsko najbolj sprejemljivo zavorno tehnologijo z nizkimi emisijami hrupa, ki je na voljo;

| (d) | za diferenciacijo stroškov se lahko upoštevajo tudi drugi elementi, kot:






  i) | čas dneva, zlasti nočni čas glede emisij hrupa; |
| --- | --- | --- |

(d)

za diferenciacijo stroškov se lahko upoštevajo tudi drugi elementi, kot:

i)

čas dneva, zlasti nočni čas glede emisij hrupa;

| ii) | sestava vlaka, ki vpliva na raven emisij hrupa; |
| --- | --- |

ii)

sestava vlaka, ki vpliva na raven emisij hrupa;

| iii) | občutljivost območja, ki je izpostavljeno lokalnim emisijam; |
| --- | --- |

iii)

občutljivost območja, ki je izpostavljeno lokalnim emisijam;

| iv) | nadaljnji razredi emisij hrupa, ki so znatno nižje od emisij iz točke (a). |
| --- | --- |

iv)

nadaljnji razredi emisij hrupa, ki so znatno nižje od emisij iz točke (a).

| (d) | za diferenciacijo stroškov se lahko upoštevajo tudi drugi elementi, kot:






  i) | čas dneva, zlasti nočni čas glede emisij hrupa; |
| --- | --- | --- |

(d)

za diferenciacijo stroškov se lahko upoštevajo tudi drugi elementi, kot:

i)

čas dneva, zlasti nočni čas glede emisij hrupa;

| ii) | sestava vlaka, ki vpliva na raven emisij hrupa; |
| --- | --- |

ii)

sestava vlaka, ki vpliva na raven emisij hrupa;

| iii) | občutljivost območja, ki je izpostavljeno lokalnim emisijam; |
| --- | --- |

iii)

občutljivost območja, ki je izpostavljeno lokalnim emisijam;

| iv) | nadaljnji razredi emisij hrupa, ki so znatno nižje od emisij iz točke (a). |
| --- | --- |

iv)

nadaljnji razredi emisij hrupa, ki so znatno nižje od emisij iz točke (a).

Obrazložitev

Predlog direktive si prizadeva, da bi bila bremenitev zunanjih stroškov zaradi hrupa v železniškem prometu mogoča le, če je mogoča tudi v cestnem prometu. Le tako bodo konkurenčni pogoji železniškega in cestnega prometa enaki.

Ta cilj pa ni uresničen, ker je opredelitev železniškega prometa, katerega hrup se pod tem pogojem lahko vključi v uporabnino za uporabo infrastrukture kot zunanji strošek, dvoumna: člen 31(2) se sklicuje na Prilogo VIII, točka 2. Na tem mestu je za emisije, ki jih je mogoče upoštevati pri merjenju uporabnine za uporabo infrastrukture, naveden sklic na Odločbo Komisije 2006/66/ES (TSI za hrup) – UL L 37/1, 8. 2. 2006 str. 1. (glej točko (a)). Navedena odločba v Prilogi podrobno navaja mejne vrednosti za hrup, toda ne le za tovorne vagone, temveč tudi za potniške vagone.

Iz tega sledi, da je z zunanjimi stroški za emisije hrupa mogoče bremeniti tudi potniški železniški promet. V nasprotju s tem je v cestnem prometu mogoče bremeniti le tovorni promet, ne pa potniškega.

S predlogom spremembe želimo ponovno vzpostaviti enake konkurenčne pogoje.

V Bruslju, 28. januarja 2011

Predsednica Odbora regij

Mercedes BRESSO

---

(1)  UL L 37, 8.2.2006, str. 1.

1

---

| 2.4.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 104/62 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 104/62

---

Mnenje Odbora regij – Možnosti držav članic, da omejijo ali prepovejo gojenje GSO na svojem ozemlju

2011/C 104/13

ODBOR REGIJ

| — | pozdravlja predlog Komisije, katerega cilj je sprememba sedanje zakonodaje, da bi države članice dobile večjo svobodo pri odločanju o možnostih, da na svojem ozemlju omejijo ali prepovejo gojenje gensko spremenjenih organizmov (GSO), ki so odobreni na ravni EU; |
| --- | --- |

—

pozdravlja predlog Komisije, katerega cilj je sprememba sedanje zakonodaje, da bi države članice dobile večjo svobodo pri odločanju o možnostih, da na svojem ozemlju omejijo ali prepovejo gojenje gensko spremenjenih organizmov (GSO), ki so odobreni na ravni EU;

| — | pozdravlja odprtost pristopa in možnost upoštevanja drugih razlogov (socialni, etični, trajnost itd.) za prepoved gojenja GSO na določenem ozemlju; |
| --- | --- |

—

pozdravlja odprtost pristopa in možnost upoštevanja drugih razlogov (socialni, etični, trajnost itd.) za prepoved gojenja GSO na določenem ozemlju;

| — | poziva Komisijo, da opredeli zahteve in merila glede izvajanja novih ukrepov omejevanja, ki jih bo mogoče sprejeti, in poudarja, da bodo morale biti lokalne in regionalne oblasti nujno vključene v sprejemanje odločitev, ki se nanašajo na njihova ozemlja; |
| --- | --- |

—

poziva Komisijo, da opredeli zahteve in merila glede izvajanja novih ukrepov omejevanja, ki jih bo mogoče sprejeti, in poudarja, da bodo morale biti lokalne in regionalne oblasti nujno vključene v sprejemanje odločitev, ki se nanašajo na njihova ozemlja;

| — | meni, da je treba nujno upoštevati odločitve in ukrepe prepovedi, sprejete na ravni držav članic in regij, saj se z vidika preglednosti trga za potrošnika ne smejo znajti v pravni praznini; |
| --- | --- |

—

meni, da je treba nujno upoštevati odločitve in ukrepe prepovedi, sprejete na ravni držav članic in regij, saj se z vidika preglednosti trga za potrošnika ne smejo znajti v pravni praznini;

| — | poudarja naslednje težave, ki jih je po njegovem mnenju treba rešiti pred spremembo direktive 2001/18/ES glede možnosti držav članic, da omejijo ali prepovejo gojenje GSO na svojem ozemlju:






  — | pomanjkljivosti sedanje zakonodaje glede označevanja „proizvodov iz GSO“, |
| --- | --- | --- |

—

poudarja naslednje težave, ki jih je po njegovem mnenju treba rešiti pred spremembo direktive 2001/18/ES glede možnosti držav članic, da omejijo ali prepovejo gojenje GSO na svojem ozemlju:

—

pomanjkljivosti sedanje zakonodaje glede označevanja „proizvodov iz GSO“,

| — | pomanjkljivosti postopka za ocenjevanje tveganj in nadzora, |
| --- | --- |

—

pomanjkljivosti postopka za ocenjevanje tveganj in nadzora,

| — | negativen vpliv gojenja GSO na konvencionalne in ekološko pridelane kulture ter na politike razvoja podeželja; |
| --- | --- |

—

negativen vpliv gojenja GSO na konvencionalne in ekološko pridelane kulture ter na politike razvoja podeželja;

| — | meni, da je na področju gojenja GSO potrebno tesnejše sodelovanje med Evropsko agencijo za varnost hrane ter pristojnimi nacionalnimi in regionalnimi oblastmi, in Komisijo poziva, naj nadaljuje prizadevanja v tej smeri. |
| --- | --- |

—

meni, da je na področju gojenja GSO potrebno tesnejše sodelovanje med Evropsko agencijo za varnost hrane ter pristojnimi nacionalnimi in regionalnimi oblastmi, in Komisijo poziva, naj nadaljuje prizadevanja v tej smeri.

| Poročevalec | : | Savino Antonio Santarella (IT/EPP), župan Candele |
| --- | --- | --- |
| Referenčna dokumenta | : | Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2001/18/ES glede možnosti držav članic, da omejijo ali prepovejo gojenje GSO na svojem ozemlju
  COM(2010) 375 konč.
  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o prosti presoji držav članic glede gojenja gensko spremenjenih pridelkov
  COM(2010) 380 konč. |

Poročevalec

:

Savino Antonio Santarella (IT/EPP), župan Candele

Referenčna dokumenta

:

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2001/18/ES glede možnosti držav članic, da omejijo ali prepovejo gojenje GSO na svojem ozemlju

COM(2010) 375 konč.

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o prosti presoji držav članic glede gojenja gensko spremenjenih pridelkov

COM(2010) 380 konč.

I.   POLITIČNA PRIPOROČILA

ODBOR REGIJ

| 1. | pozdravlja predlog Komisije, katerega cilj je sprememba sedanje zakonodaje, da bi države članice dobile večjo svobodo pri odločanju o možnostih, da na svojem ozemlju omejijo ali prepovejo gojenje gensko spremenjenih organizmov (GSO), ki so odobreni na ravni EU; obenem ugotavlja, da predlog ne vpliva na sistem za odobritev in dajanje na trg, ki zdaj velja v EU; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja predlog Komisije, katerega cilj je sprememba sedanje zakonodaje, da bi države članice dobile večjo svobodo pri odločanju o možnostih, da na svojem ozemlju omejijo ali prepovejo gojenje gensko spremenjenih organizmov (GSO), ki so odobreni na ravni EU; obenem ugotavlja, da predlog ne vpliva na sistem za odobritev in dajanje na trg, ki zdaj velja v EU;

| 2. | opozarja, da sedanji evropski okvir državam članicam omogoča, da na nacionalni ravni sprejemajo potrebne ukrepe za omogočanje soobstoja in izogibanje naključni prisotnosti GSO v konvencionalnih ali ekološko pridelanih kulturah; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da sedanji evropski okvir državam članicam omogoča, da na nacionalni ravni sprejemajo potrebne ukrepe za omogočanje soobstoja in izogibanje naključni prisotnosti GSO v konvencionalnih ali ekološko pridelanih kulturah;

| 3. | poleg tega poudarja, da sta Evropska komisija in Svet priznala potrebo po izboljšanju sedanjih predpisov, zlasti glede gojenja GSO, in meni, da je treba nujno upoštevati odločitve in ukrepe prepovedi, sprejete na ravni držav članic in regij, saj se z vidika preglednosti trga za potrošnika ne smejo znajti v pravni praznini; |
| --- | --- |

3.

poleg tega poudarja, da sta Evropska komisija in Svet priznala potrebo po izboljšanju sedanjih predpisov, zlasti glede gojenja GSO, in meni, da je treba nujno upoštevati odločitve in ukrepe prepovedi, sprejete na ravni držav članic in regij, saj se z vidika preglednosti trga za potrošnika ne smejo znajti v pravni praznini;

| 4. | ugotavlja, da so se številne lokalne in regionalne skupnosti, ki zavračajo gojenje gensko spremenjenih kultur na svojem ozemlju, razglasile za „območja brez GSO“ in se povezale v mreže; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da so se številne lokalne in regionalne skupnosti, ki zavračajo gojenje gensko spremenjenih kultur na svojem ozemlju, razglasile za „območja brez GSO“ in se povezale v mreže;

| 5. | ugotavlja, da je namen predloga Komisije, da se v veljavno Direktivo 2001/18/ES vključi nov člen (26b), državam članicam dovoliti, da sprejmejo ukrepe za omejitev ali prepoved gojenja vseh ali nekaterih GSO, ki so odobreni na ravni EU, na celotnem ozemlju države ali delu ozemlja, pod pogojem, da navedeni ukrepi temeljijo na razlogih, ki niso povezani z oceno škodljivega vpliva na zdravje in okolje, ki ga lahko povzroči namerno sproščanje ali dajanje teh GSO na trg; |
| --- | --- |

5.

ugotavlja, da je namen predloga Komisije, da se v veljavno Direktivo 2001/18/ES vključi nov člen (26b), državam članicam dovoliti, da sprejmejo ukrepe za omejitev ali prepoved gojenja vseh ali nekaterih GSO, ki so odobreni na ravni EU, na celotnem ozemlju države ali delu ozemlja, pod pogojem, da navedeni ukrepi temeljijo na razlogih, ki niso povezani z oceno škodljivega vpliva na zdravje in okolje, ki ga lahko povzroči namerno sproščanje ali dajanje teh GSO na trg;

| 6. | ugotavlja, da se ti ukrepi lahko nanašajo le na gojenje GSO, da ne smejo ovirati dajanja na trg in uvoza gensko spremenjenih semen in proizvodov ter da se morajo ujemati z mednarodnimi obveznostmi EU, zlasti v okviru Svetovne trgovinske organizacije; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da se ti ukrepi lahko nanašajo le na gojenje GSO, da ne smejo ovirati dajanja na trg in uvoza gensko spremenjenih semen in proizvodov ter da se morajo ujemati z mednarodnimi obveznostmi EU, zlasti v okviru Svetovne trgovinske organizacije;

| 7. | se zaveda pozitivnega pristopa Evropske komisije, ki je opravila ponovni pregled obstoječe zakonodaje o gojenju GSO, pri tem pa se oprla na izkušnje in izvajanje načela subsidiarnosti. Vendar pa meni, da predstavljeni predlogi ne zajamejo v celoti vseh težav, ki jih GSO predstavljajo za kmetijstvo in za razvoj teh območij. Komisijo poziva, da opredeli zahteve in merila glede izvajanja novih ukrepov omejevanja, ki jih bo mogoče sprejeti, in poudarja, da bodo morale biti lokalne in regionalne oblasti nujno vključene v sprejemanje odločitev, ki se nanašajo na njihova ozemlja; |
| --- | --- |

7.

se zaveda pozitivnega pristopa Evropske komisije, ki je opravila ponovni pregled obstoječe zakonodaje o gojenju GSO, pri tem pa se oprla na izkušnje in izvajanje načela subsidiarnosti. Vendar pa meni, da predstavljeni predlogi ne zajamejo v celoti vseh težav, ki jih GSO predstavljajo za kmetijstvo in za razvoj teh območij. Komisijo poziva, da opredeli zahteve in merila glede izvajanja novih ukrepov omejevanja, ki jih bo mogoče sprejeti, in poudarja, da bodo morale biti lokalne in regionalne oblasti nujno vključene v sprejemanje odločitev, ki se nanašajo na njihova ozemlja;

| 8. | poudarja, da bodo te odločitve pravzaprav vplivale na kmetijske politike in politike razvoja podeželja, saj zlasti odločitev za gojenje transgenega pridelka pomeni izbire, ki so drugačne od izbir, ki izhajajo iz gojenja konvencionalnih rastlin. Gensko spremenjene kulture težijo na primer k spodbujanju modelov, ki dajejo prednost monokulturi, ter sprožajo vprašanja, povezana z ločevanjem distribucijskih verig in bolj splošno s soobstojem konvencionalnih kultur, ekološke pridelave in transgenega pridelka; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da bodo te odločitve pravzaprav vplivale na kmetijske politike in politike razvoja podeželja, saj zlasti odločitev za gojenje transgenega pridelka pomeni izbire, ki so drugačne od izbir, ki izhajajo iz gojenja konvencionalnih rastlin. Gensko spremenjene kulture težijo na primer k spodbujanju modelov, ki dajejo prednost monokulturi, ter sprožajo vprašanja, povezana z ločevanjem distribucijskih verig in bolj splošno s soobstojem konvencionalnih kultur, ekološke pridelave in transgenega pridelka;

| 9. | poudarja naslednje težave, ki jih je po njegovem mnenju treba rešiti pred spremembo direktive 2001/18/ES glede možnosti držav članic, da omejijo ali prepovejo gojenje GSO na svojem ozemlju:






  — | pomanjkljivosti sedanje zakonodaje glede označevanja „proizvodov iz GSO“, |
| --- | --- | --- |

9.

poudarja naslednje težave, ki jih je po njegovem mnenju treba rešiti pred spremembo direktive 2001/18/ES glede možnosti držav članic, da omejijo ali prepovejo gojenje GSO na svojem ozemlju:

—

pomanjkljivosti sedanje zakonodaje glede označevanja „proizvodov iz GSO“,

| — | pomanjkljivosti postopka za ocenjevanje tveganj in nadzora, |
| --- | --- |

—

pomanjkljivosti postopka za ocenjevanje tveganj in nadzora,

| — | negativen vpliv gojenja GSO na konvencionalne in ekološko pridelane kulture ter na politike razvoja podeželja. |
| --- | --- |

—

negativen vpliv gojenja GSO na konvencionalne in ekološko pridelane kulture ter na politike razvoja podeželja.

Pomanjkljivosti zakonodaje glede označevanja „proizvodov iz GSO“

ODBOR REGIJ

| 10. | meni, da je sedanji sistem označevanja proizvodov, ki izhajajo iz uporabe GSO, pomanjkljiv, predvsem glede proizvodov iz živinoreje. Natančneje, precejšen del proizvodov iz sedanjih kultur GSO je namenjen živinoreji: ti proizvodi se torej spremenijo v živila za ljudi zgolj po tej prehodni fazi (na primer meso, mleko, jajca), tedaj pa – po sedaj veljavni zakonodaji – zanje ne veljajo več določbe o označevanju. Pri tem uporabnik izgubi možnost izbire pri končnem proizvodu, saj tudi v primeru, če temu nasprotuje in ne da bi se tega zavedal, zaužije GSO z nakupom in/ali uporabo proizvodov, ki so nastali z njihovo predelavo; |
| --- | --- |

10.

meni, da je sedanji sistem označevanja proizvodov, ki izhajajo iz uporabe GSO, pomanjkljiv, predvsem glede proizvodov iz živinoreje. Natančneje, precejšen del proizvodov iz sedanjih kultur GSO je namenjen živinoreji: ti proizvodi se torej spremenijo v živila za ljudi zgolj po tej prehodni fazi (na primer meso, mleko, jajca), tedaj pa – po sedaj veljavni zakonodaji – zanje ne veljajo več določbe o označevanju. Pri tem uporabnik izgubi možnost izbire pri končnem proizvodu, saj tudi v primeru, če temu nasprotuje in ne da bi se tega zavedal, zaužije GSO z nakupom in/ali uporabo proizvodov, ki so nastali z njihovo predelavo;

| 11. | zahteva, da se evropska zakonodaja spremeni tako, da bo obvezno razločevanje in označevanje živil iz živali, krmljenih z GSO; dejansko ocenjuje, da bi jasno opredeljevanje teh proizvodov živalskega izvora vodilo k vzpostavitvi dveh trgov, ki bi prinesla morebitne gospodarske koristi proizvajalcem, ki ne uporabljajo GSO, obenem pa potrošnikom zagotavljala obveščenost in svobodno izbiro; |
| --- | --- |

11.

zahteva, da se evropska zakonodaja spremeni tako, da bo obvezno razločevanje in označevanje živil iz živali, krmljenih z GSO; dejansko ocenjuje, da bi jasno opredeljevanje teh proizvodov živalskega izvora vodilo k vzpostavitvi dveh trgov, ki bi prinesla morebitne gospodarske koristi proizvajalcem, ki ne uporabljajo GSO, obenem pa potrošnikom zagotavljala obveščenost in svobodno izbiro;

| 12. | poudarja, da se v primeru, če proizvodi niso označeni, po vsej verjetnosti živali množično hrani s krmo iz GSO, kar pa povzroča tudi gospodarska izkrivljanja in nesorazmerne finančne omejitve za proizvajalce in gospodarske subjekte, ki želijo vzpostaviti proizvodne in dobavne verige brez GSO. Zlasti proizvodni stroški proizvodov iz živinoreje (meso, mleko, jajca itd.) bodo verjetno nižji v državah, ki so se odločile za transgene kulture, s čimer se bo zagotovo povečala konkurenčnost teh proizvodov na trgu na škodo proizvodov brez GSO. |
| --- | --- |

12.

poudarja, da se v primeru, če proizvodi niso označeni, po vsej verjetnosti živali množično hrani s krmo iz GSO, kar pa povzroča tudi gospodarska izkrivljanja in nesorazmerne finančne omejitve za proizvajalce in gospodarske subjekte, ki želijo vzpostaviti proizvodne in dobavne verige brez GSO. Zlasti proizvodni stroški proizvodov iz živinoreje (meso, mleko, jajca itd.) bodo verjetno nižji v državah, ki so se odločile za transgene kulture, s čimer se bo zagotovo povečala konkurenčnost teh proizvodov na trgu na škodo proizvodov brez GSO.

Pomanjkljivosti postopka za ocenjevanje tveganj in nadzora

ODBOR REGIJ

| 13. | opozarja na pogoste kritike znanstvenih ocen Evropske agencije za varnost hrane, kot tudi kritike na račun njenega internega delovanja ter slabe preglednosti in jasnosti odločitev, ki jih ta agencija sprejema; |
| --- | --- |

13.

opozarja na pogoste kritike znanstvenih ocen Evropske agencije za varnost hrane, kot tudi kritike na račun njenega internega delovanja ter slabe preglednosti in jasnosti odločitev, ki jih ta agencija sprejema;

| 14. | vztraja, da je treba glede postopka ocenjevanja GSO okrepiti usklajevanje med Evropsko agencijo za varnost hrane in pristojnimi oblastmi v posamezni državi članici, obenem pa spodbuditi odločnejše in učinkovitejše ukrepe te agencije, ob upoštevanju znanstvenih ocen iz držav članic; |
| --- | --- |

14.

vztraja, da je treba glede postopka ocenjevanja GSO okrepiti usklajevanje med Evropsko agencijo za varnost hrane in pristojnimi oblastmi v posamezni državi članici, obenem pa spodbuditi odločnejše in učinkovitejše ukrepe te agencije, ob upoštevanju znanstvenih ocen iz držav članic;

| 15. | poudarja, da so lokalne in regionalne oblasti kot homogene upravne enote najprimernejša raven za ocenjevanje učinka uvajanja kultur GSO na posamezno ozemlje, za določanje ukrepov glede soobstoja, ki so združljivi z načelom trajnostnega razvoja, in za prilagajanje lokalnih interesov ter upravljanje najbolj primernih rešitev; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da so lokalne in regionalne oblasti kot homogene upravne enote najprimernejša raven za ocenjevanje učinka uvajanja kultur GSO na posamezno ozemlje, za določanje ukrepov glede soobstoja, ki so združljivi z načelom trajnostnega razvoja, in za prilagajanje lokalnih interesov ter upravljanje najbolj primernih rešitev;

| 16. | meni, da je v skladu z načelom subsidiarnosti treba izpostaviti pomen, ki ga ima soobstoj gojenja GSO in gojenja kultur brez GSO za lokalne in regionalne skupnosti. Problem soobstoja se v vsej svoji zapletenosti pojavlja zlasti pri gensko spremenjenih rastlinah, pri katerih je bil transgen vnesen v jedrski genom, in pri kulturah, ki imajo divje starševske linije. |
| --- | --- |

16.

meni, da je v skladu z načelom subsidiarnosti treba izpostaviti pomen, ki ga ima soobstoj gojenja GSO in gojenja kultur brez GSO za lokalne in regionalne skupnosti. Problem soobstoja se v vsej svoji zapletenosti pojavlja zlasti pri gensko spremenjenih rastlinah, pri katerih je bil transgen vnesen v jedrski genom, in pri kulturah, ki imajo divje starševske linije.

Negativen vpliv gojenja GSO na konvencionalne in ekološko pridelane kulture ter na politike razvoja podeželja

ODBOR REGIJ

| 17. | poudarja, da se kulture GSO lahko izkažejo za nekompatibilne z ohranjanjem kakovostnih konvencionalnih ali ekološko pridelanih kultur ter določenim ozemljem onemogočijo pripravo in izvajanje strategij razvoja podeželja, prilagojenih njihovemu posebnemu položaju in njihovemu potencialu. |
| --- | --- |

17.

poudarja, da se kulture GSO lahko izkažejo za nekompatibilne z ohranjanjem kakovostnih konvencionalnih ali ekološko pridelanih kultur ter določenim ozemljem onemogočijo pripravo in izvajanje strategij razvoja podeželja, prilagojenih njihovemu posebnemu položaju in njihovemu potencialu.

Splošne ugotovitve o predlogu uredbe

ODBOR REGIJ

| 18. | poudarja pomen možnosti, da države članice omejijo ali prepovejo gojenje GSO na svojem ozemlju. Glede na to, da predlagana uredba v vsakem primeru pomeni večjo svobodo za države članice in da je bistvo predloga dodelitev pravic državam članicam in ne večje usklajevanje na ravni EU, je mogoče ugotoviti, da obstaja osnovna skladnost predlaganih ukrepov z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti. To možnost bi bilo treba neomejeno prenesti tudi na pristojne lokalne ali regionalne oblasti; |
| --- | --- |

18.

poudarja pomen možnosti, da države članice omejijo ali prepovejo gojenje GSO na svojem ozemlju. Glede na to, da predlagana uredba v vsakem primeru pomeni večjo svobodo za države članice in da je bistvo predloga dodelitev pravic državam članicam in ne večje usklajevanje na ravni EU, je mogoče ugotoviti, da obstaja osnovna skladnost predlaganih ukrepov z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti. To možnost bi bilo treba neomejeno prenesti tudi na pristojne lokalne ali regionalne oblasti;

| 19. | ocenjuje, da bi se lahko v primeru, da imajo države članice možnost omejiti ali prepovedati gojenje GSO na svojem ozemlju, ohranila raznolikost vrst in načinov kmetijskih dejavnosti ter svoboda izbire kmetovalcev in potrošnikov, kar lahko pozitivno vpliva tudi na razvoj podeželja; |
| --- | --- |

19.

ocenjuje, da bi se lahko v primeru, da imajo države članice možnost omejiti ali prepovedati gojenje GSO na svojem ozemlju, ohranila raznolikost vrst in načinov kmetijskih dejavnosti ter svoboda izbire kmetovalcev in potrošnikov, kar lahko pozitivno vpliva tudi na razvoj podeželja;

| 20. | z obžalovanjem ugotavlja, da se dobrodošla možnost, da bi države članice omejile ali prepovedale gojenje GSO na svojem ozemlju, omejuje tako, da se države članice in regije pri tem ne smejo sklicevati niti na zdravje ljudi in živali niti na varstvo okolja; |
| --- | --- |

20.

z obžalovanjem ugotavlja, da se dobrodošla možnost, da bi države članice omejile ali prepovedale gojenje GSO na svojem ozemlju, omejuje tako, da se države članice in regije pri tem ne smejo sklicevati niti na zdravje ljudi in živali niti na varstvo okolja;

| 21. | poudarja potrebo, da se zainteresiranim stranem in državljanom dajo na voljo popolni in objektivni znanstveni podatki o uporabi GSO za proizvodnjo hrane in krme; |
| --- | --- |

21.

poudarja potrebo, da se zainteresiranim stranem in državljanom dajo na voljo popolni in objektivni znanstveni podatki o uporabi GSO za proizvodnjo hrane in krme;

| 22. | opozarja na dejstvo, da so v državah EU izkušnje na področju gensko spremenjenih kultur še zelo omejene in postranskega pomena ter da si je treba bolj prizadevati za ozaveščanje javnosti o tem področju. |
| --- | --- |

22.

opozarja na dejstvo, da so v državah EU izkušnje na področju gensko spremenjenih kultur še zelo omejene in postranskega pomena ter da si je treba bolj prizadevati za ozaveščanje javnosti o tem področju.

Finančne in/ali upravne posledice

ODBOR REGIJ

| 23. | poudarja, da predlog uredbe ne navaja izčrpnih podatkov o pričakovanih finančnih in upravnih stroških, ampak omenja samo to, da je takšne stroške težko oceniti. Predvideno povečanje upravnih stroškov držav članic, povezanih z izvedbenimi ukrepi morebitne omejitve gojenja GSO, se dejansko zdi malo verjetno, saj izvajanje predloga uredbe ne bi bistveno spremenilo obsega administrativnih in nadzornih postopkov, ki jih zahteva že obstoječa zakonodaja s področja genetskega inženiringa v kmetijsko-prehrambenem sektorju; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da predlog uredbe ne navaja izčrpnih podatkov o pričakovanih finančnih in upravnih stroških, ampak omenja samo to, da je takšne stroške težko oceniti. Predvideno povečanje upravnih stroškov držav članic, povezanih z izvedbenimi ukrepi morebitne omejitve gojenja GSO, se dejansko zdi malo verjetno, saj izvajanje predloga uredbe ne bi bistveno spremenilo obsega administrativnih in nadzornih postopkov, ki jih zahteva že obstoječa zakonodaja s področja genetskega inženiringa v kmetijsko-prehrambenem sektorju;

| 24. | glede finančnih posledic za gospodarske akterje želi Odbor opozoriti, da bi s še strožjim omejevanjem gojenja GSO dodatno podprli številne ekološke pridelovalce in proizvajalce semen; ti poudarjajo dejstvo, da njihovi proizvodi ne vsebujejo GSO, saj se zavedajo, da imajo lahko tako velik uspeh s prodajo na trgu. S tega vidika je mogoče pričakovati zelo pozitivne finančne posledice za te gospodarske akterje. |
| --- | --- |

24.

glede finančnih posledic za gospodarske akterje želi Odbor opozoriti, da bi s še strožjim omejevanjem gojenja GSO dodatno podprli številne ekološke pridelovalce in proizvajalce semen; ti poudarjajo dejstvo, da njihovi proizvodi ne vsebujejo GSO, saj se zavedajo, da imajo lahko tako velik uspeh s prodajo na trgu. S tega vidika je mogoče pričakovati zelo pozitivne finančne posledice za te gospodarske akterje.

Spremljanje in ocenjevanje

ODBOR REGIJ

| 25. | meni, da je treba opraviti oceno teritorialnega učinka uredbe: tovrstna analiza bi omogočila zlasti splošno razumevanje politične in socialno-gospodarske razsežnosti ukrepov za prepoved ali odobritev gojenja GSO, tako na nacionalni kot regionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

25.

meni, da je treba opraviti oceno teritorialnega učinka uredbe: tovrstna analiza bi omogočila zlasti splošno razumevanje politične in socialno-gospodarske razsežnosti ukrepov za prepoved ali odobritev gojenja GSO, tako na nacionalni kot regionalni in lokalni ravni;

| 26. | meni, da je za uresničevanje najboljših možnosti glede GSO potreben sistem, ki bo omogočal izvedbo natančne znanstvene ocene, ki se ne bo opirala izključno na znanje, pridobljeno z izkušnjami v preteklosti, in bo izpeljana tudi s posebnimi študijami na lokalni in regionalni ravni, da bi bila glede tveganj, povezanih z gojenjem določenega GSO, zares poglobljena in neodvisna. Posebej pomembno je vprašanje, ali je na danem ozemlju prisotna divja starševska linija, ki bi lahko sprožila nenadzorovano širjenje transgena iz gensko spremenjene kulture. Podobno je treba poudariti, da bi morale imeti lokalne in regionalne oblasti možnost uporabiti zaščitno klavzulo, saj vprašanje čistosti semen še ni bilo rešeno. |
| --- | --- |

26.

meni, da je za uresničevanje najboljših možnosti glede GSO potreben sistem, ki bo omogočal izvedbo natančne znanstvene ocene, ki se ne bo opirala izključno na znanje, pridobljeno z izkušnjami v preteklosti, in bo izpeljana tudi s posebnimi študijami na lokalni in regionalni ravni, da bi bila glede tveganj, povezanih z gojenjem določenega GSO, zares poglobljena in neodvisna. Posebej pomembno je vprašanje, ali je na danem ozemlju prisotna divja starševska linija, ki bi lahko sprožila nenadzorovano širjenje transgena iz gensko spremenjene kulture. Podobno je treba poudariti, da bi morale imeti lokalne in regionalne oblasti možnost uporabiti zaščitno klavzulo, saj vprašanje čistosti semen še ni bilo rešeno.

Priporočila

ODBOR REGIJ

| 27. | zahteva, da se predvsem za vprašanja, omenjena med uvodnimi točkami tega mnenja, uporabijo popravni ukrepi. Med prvimi koraki do realistične ocene možnosti za uvedbo obravnavane uredbe so zlasti pomanjkljivosti zakonodaje glede označevanja „proizvodov iz GSO“, ocenjevanje tveganj, zasnova in pravila mednarodne trgovine ter problemi zaradi vpliva gojenja GSO na konvencionalne kulture. Odbor upa, da do uvedbe popravnih ukrepov veljajo sedanje prepovedi določenih GSO, ki so jih sprejele države članice ob upoštevanju previdnostnega načela; |
| --- | --- |

27.

zahteva, da se predvsem za vprašanja, omenjena med uvodnimi točkami tega mnenja, uporabijo popravni ukrepi. Med prvimi koraki do realistične ocene možnosti za uvedbo obravnavane uredbe so zlasti pomanjkljivosti zakonodaje glede označevanja „proizvodov iz GSO“, ocenjevanje tveganj, zasnova in pravila mednarodne trgovine ter problemi zaradi vpliva gojenja GSO na konvencionalne kulture. Odbor upa, da do uvedbe popravnih ukrepov veljajo sedanje prepovedi določenih GSO, ki so jih sprejele države članice ob upoštevanju previdnostnega načela;

| 28. | podpira potrebo po pripravi zakonodaje glede označevanja živil iz GSO (na primer mesa, mleka, jajc); |
| --- | --- |

28.

podpira potrebo po pripravi zakonodaje glede označevanja živil iz GSO (na primer mesa, mleka, jajc);

| 29. | meni, da je na področju gojenja GSO potrebno tesnejše sodelovanje med Evropsko agencijo za varnost hrane ter pristojnimi nacionalnimi in regionalnimi oblastmi, in Komisijo poziva, naj nadaljuje prizadevanja v tej smeri; |
| --- | --- |

29.

meni, da je na področju gojenja GSO potrebno tesnejše sodelovanje med Evropsko agencijo za varnost hrane ter pristojnimi nacionalnimi in regionalnimi oblastmi, in Komisijo poziva, naj nadaljuje prizadevanja v tej smeri;

| 30. | pozdravlja odprtost pristopa in možnost upoštevanja drugih razlogov (socialni, etični, trajnost itd.) za prepoved gojenja GSO na določenem ozemlju; |
| --- | --- |

30.

pozdravlja odprtost pristopa in možnost upoštevanja drugih razlogov (socialni, etični, trajnost itd.) za prepoved gojenja GSO na določenem ozemlju;

| 31. | meni, da usklajena uporaba načela subsidiarnosti pomeni tudi upoštevanje nacionalnih in regionalnih posebnosti glede zdravja ljudi in živali ter varstva okolja kot upravičenega razloga za prepoved ali omejitev gojenja GSO; |
| --- | --- |

31.

meni, da usklajena uporaba načela subsidiarnosti pomeni tudi upoštevanje nacionalnih in regionalnih posebnosti glede zdravja ljudi in živali ter varstva okolja kot upravičenega razloga za prepoved ali omejitev gojenja GSO;

| 32. | ponovno in vztrajno opozarja, da je treba v procesu posvetovanja glede gojenja GSO predvideti dejavno in odgovorno udeležbo lokalnih in regionalnih oblasti; |
| --- | --- |

32.

ponovno in vztrajno opozarja, da je treba v procesu posvetovanja glede gojenja GSO predvideti dejavno in odgovorno udeležbo lokalnih in regionalnih oblasti;

| 33. | zahteva zlasti, da se pred uvedbo GSO v eno od držav članic najprej pripravijo znanstvene študije in ocene vpliva, pri katerih se ustrezno posvetuje z udeleženimi lokalnimi in regionalnimi oblastmi; |
| --- | --- |

33.

zahteva zlasti, da se pred uvedbo GSO v eno od držav članic najprej pripravijo znanstvene študije in ocene vpliva, pri katerih se ustrezno posvetuje z udeleženimi lokalnimi in regionalnimi oblastmi;

| 34. | nadalje zahteva, da imajo lokalne in regionalne oblasti na voljo sredstva za to, da se lahko na državo obrnejo z utemeljeno zahtevo za prepoved gojenja nekaterih GSO na njihovem območju; |
| --- | --- |

34.

nadalje zahteva, da imajo lokalne in regionalne oblasti na voljo sredstva za to, da se lahko na državo obrnejo z utemeljeno zahtevo za prepoved gojenja nekaterih GSO na njihovem območju;

| 35. | Komisijo in države članice poziva, naj določijo programe in sredstva, da bi bila za znanstvene raziskave, tudi na regionalni in lokalni ravni, na voljo čim večja tehnična in finančna podpora; |
| --- | --- |

35.

Komisijo in države članice poziva, naj določijo programe in sredstva, da bi bila za znanstvene raziskave, tudi na regionalni in lokalni ravni, na voljo čim večja tehnična in finančna podpora;

| 36. | poudarja potrebo, da se v nacionalnih in regionalnih zakonodajah na področju GSO izrecno omeni previdnostno načelo; |
| --- | --- |

36.

poudarja potrebo, da se v nacionalnih in regionalnih zakonodajah na področju GSO izrecno omeni previdnostno načelo;

| 37. | se strinja s predlogom za pripravo novega poenostavljenega priglasitvenega postopka z odstopanjem od direktive 98/34/ES, ki je trenutno v veljavi; |
| --- | --- |

37.

se strinja s predlogom za pripravo novega poenostavljenega priglasitvenega postopka z odstopanjem od direktive 98/34/ES, ki je trenutno v veljavi;

| 38. | države članice in regije poziva, naj zagotovijo čezmejno sodelovanje s sosednjimi ozemlji, da bi zaščitili izbiro držav članic glede GSO; |
| --- | --- |

38.

države članice in regije poziva, naj zagotovijo čezmejno sodelovanje s sosednjimi ozemlji, da bi zaščitili izbiro držav članic glede GSO;

| 39. | v zvezi s tem priporoča, da Komisija oblikuje spletno stran s povezavami do nacionalnih registrov, ki omogočajo locirati obstoječe kulture; |
| --- | --- |

39.

v zvezi s tem priporoča, da Komisija oblikuje spletno stran s povezavami do nacionalnih registrov, ki omogočajo locirati obstoječe kulture;

| 40. | poudarja, da ni jasno, ali bo možno doseči cilje predloga, določene glede na mednarodne zaveze (zlasti v okviru STO); |
| --- | --- |

40.

poudarja, da ni jasno, ali bo možno doseči cilje predloga, določene glede na mednarodne zaveze (zlasti v okviru STO);

| 41. | opozarja na uspeh evropske pobude v zvezi z GSO (več kot milijon prejetih podpisov) in želi vedeti, kako bo ta pobuda vključena v sedanjo razpravo. |
| --- | --- |

41.

opozarja na uspeh evropske pobude v zvezi z GSO (več kot milijon prejetih podpisov) in želi vedeti, kako bo ta pobuda vključena v sedanjo razpravo.

V Bruslju, 28. januarja 2011

Predsednica Odbora regij

Mercedes BRESSO

---