# Euroopa Liidu C 126/2011

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2011.126.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 126 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 54. köide28. aprill 2011 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2011.126.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 126

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

54. köide28. aprill 2011

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT
  Ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud koostöölepingu alusel loodud parlamentaarne ühisassamblee


  20. istungjärk toimus 2.–4. detsembril 2010. aastal Kinshasas (Kongo Demokraatlik Vabariik). |
| 2011/C 126/01 | Neljapäeval, 2. detsembril 2010 toimunud istungi protokoll | 1 |
| 2011/C 126/02 | Reedel, 3. detsembril 2010 toimunud istungi protokoll | 5 |
| 2011/C 126/03 | Laupäeval, 4. detsembril 2010 toimunud istungi protokoll | 8 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT
  Ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud koostöölepingu alusel loodud parlamentaarne ühisassamblee


  20. istungjärk toimus 2.–4. detsembril 2010. aastal Kinshasas (Kongo Demokraatlik Vabariik).

Ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud koostöölepingu alusel loodud parlamentaarne ühisassamblee

20. istungjärk toimus 2.–4. detsembril 2010. aastal Kinshasas (Kongo Demokraatlik Vabariik).

2011/C 126/01

Neljapäeval, 2. detsembril 2010 toimunud istungi protokoll

1

2011/C 126/02

Reedel, 3. detsembril 2010 toimunud istungi protokoll

5

2011/C 126/03

Laupäeval, 4. detsembril 2010 toimunud istungi protokoll

8

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT Ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud koostöölepingu alusel loodud parlamentaarne ühisassamblee 20. istungjärk toimus 2.–4. detsembril 2010. aastal Kinshasas (Kongo Demokraatlik Vabariik).

| 28.4.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 126/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 126/1

---

NELJAPÄEVAL, 2. DETSEMBRIL 2010 TOIMUNUD ISTUNGI PROTOKOLL

2011/C 126/01

Sisu

Pidulik avaistung

Parlamentaarse ühisassamblee istung

Parlamentaarse ühisassamblee koosseis

Parlamendiväliste esindajate akrediteerimine

| 1. | Päevakorra projekti kinnitamine (AP100.751) |
| --- | --- |

1.

| 2. | Parlamentaarse ühisassamblee 19. istungjärgu protokolli kinnitamine (ELT C 193, 16. juuli 2010) |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kaaspresidentide teadaanded, kaasa arvatud 1. detsembril 2010 toimunud juhatuse koosolekulvastu võetud otsused |
| --- | --- |

3.

| 4. | Euroopa Komisjoni arenguvoliniku Andris Piebalgsi avaldus |
| --- | --- |

4.

| 5. | Küsimused komisjonile |
| --- | --- |

5.

| 6. | Komisjoni tegevus seoses AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee 19. istungjärgul vastu võetud resolutsioonidega |
| --- | --- |

6.

| 7. | Arutelu Euroopa Komisjoni arenguvoliniku Andris Piebalgsiga arengupoliitika tulevikku käsitleva rohelise raamatu kohta – eelneva registreerimiseta sõnavõtud |
| --- | --- |

7.

| 8. | 10. Euroopa Arengufondi vahekokkuvõte ning riigi- ja piirkonnastrateegia dokumendid, sealhulgas Kongo Demokraatliku Vabariigi riigistrateegia dokument |
| --- | --- |

8.

NELJAPÄEVAL, 2. DETSEMBRIL 2010 TOIMUNUD ISTUNGI PROTOKOLL

(Istung avati kell 11.00)

Pidulik avaistung

Sõna võtsid

T.E. Kongo Demokraatliku Vabariigi rahvusassamblee esimees Evariste Boshab, AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee kaaspresident Louis Michel, AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee kaaspresident David Matongo, T.E. Kongo Demokraatliku Vabariigi president Joseph Kabila Kabange, kes avasid ametlikult parlamentaarse ühisassamblee 20. istungjärgu.

(Istung katkestati kell 12.50 ja see jätkus kell 15.20)

JUHATAJA: David MATONGO

Kaaspresident

Parlamentaarse ühisassamblee istung

Kaaspresident tervitas kõiki osalejaid, kaasa arvatud kodanikuühiskonna esindajaid.

Parlamentaarse ühisassamblee koosseis

Kaaspresident teatas, et parlamentaarse ühisassamblee liikmete nimekiri lisatakse protokollile sellisel kujul, nagu selle esitasid AKV riikide ametiasutused ja Euroopa Parlament.

Parlamendiväliste esindajate akrediteerimine

Kaaspresident teatas, et AKV riikide ametiasutused on saatnud parlamendiväliste esindajate nimekirja. Kooskõlas Cotonou lepingu artikli 17 lõike 1 ja parlamentaarse ühisassamblee töökorra artikliga 1 akrediteeritakse nimetatud esindajad ning nende nimed kantakse protokolli lisasse.

1.   Päevakorra projekti kinnitamine (AP100.751)

Päevakorra projekt kinnitati käesolevas protokollis esitatud kujul.

J. Ferrera kodukorda puudutava märkuse peale koosoleku keelekasutuse kohta selgitasid mõlemad kaaspresidendid, et parlamentaarse ühisassamblee töökorrast peeti täielikult kinni.

2.   Parlamentaarse ühisassamblee 19. istungjärgu protokolli kinnitamine (ELT C 193, 16. juuli 2010)

Protokollid kinnitati.

3.   Kaaspresidentide teadaanded, kaasa arvatud 1. detsembril 2010 toimunud juhatuse koosolekul vastu võetud otsused

Kaaspresident andis ülevaate 1. detsembril 2010 toimunud juhatuse koosoleku tulemustest.

Vastu võeti järgmised otsused:

| a) | Kaaspresidendid saadavad kõrgele esindajale paruness Ashtonile kirja, milles avaldavad kahetsust, et kõrge esindaja ega tema esindaja ei võtnud istungjärgust osa, et esindada infotunnis Euroopa Liidu Nõukogu, ning palub, et kõrge esindaja osaleks järgmistel istungjärkudel. Lisaks palutakse kirjas, et kõigile sellel istungjärgul Euroopa Liidu Nõukogule esitatud küsimustele vastataks kirjalikult. |
| --- | --- |

a)

Kaaspresidendid saadavad kõrgele esindajale paruness Ashtonile kirja, milles avaldavad kahetsust, et kõrge esindaja ega tema esindaja ei võtnud istungjärgust osa, et esindada infotunnis Euroopa Liidu Nõukogu, ning palub, et kõrge esindaja osaleks järgmistel istungjärkudel. Lisaks palutakse kirjas, et kõigile sellel istungjärgul Euroopa Liidu Nõukogule esitatud küsimustele vastataks kirjalikult.

| b) | 22. istungjärguks anti alalistele komiteedele luba järgmiste raportite koostamiseks: | Poliitikakomitee







  — | Lissaboni lepingu mõju AKV-ELi partnerlusele (komitee ELi liikmed kinnitavad kirjaliku menetluse käigus) |
| --- | --- | --- | --- |

b)

22. istungjärguks anti alalistele komiteedele luba järgmiste raportite koostamiseks:

Poliitikakomitee

—

Lissaboni lepingu mõju AKV-ELi partnerlusele (komitee ELi liikmed kinnitavad kirjaliku menetluse käigus)

| | Majandusarengu-, finants- ja kaubanduskomitee







  — | Võlakoormuse mõju arengu rahastamisele AKV riikides |
| --- | --- | --- |

Majandusarengu-, finants- ja kaubanduskomitee

—

Võlakoormuse mõju arengu rahastamisele AKV riikides

| | Sotsiaal- ja keskkonnakomitee







  — | Puuetega inimeste tõrjutus arenguriikides |
| --- | --- | --- |

Sotsiaal- ja keskkonnakomitee

—

Puuetega inimeste tõrjutus arenguriikides

| — | 23. istungjärgul: põllumajandus (pealkiri vajab kinnitamist) |
| --- | --- |

—

23. istungjärgul: põllumajandus (pealkiri vajab kinnitamist)

| — | 24. istungjärgul: kaevandamistegevuse mõju inimeste tervisele; |
| --- | --- |

—

24. istungjärgul: kaevandamistegevuse mõju inimeste tervisele;

| c) | Arutelud olukorra kohta Haitil ning Tripolis toimunud ELi ja Aafrika tippkohtumise kohta lisatakse täiskogu päevakorda olemasolevate punktide alla; |
| --- | --- |

c)

Arutelud olukorra kohta Haitil ning Tripolis toimunud ELi ja Aafrika tippkohtumise kohta lisatakse täiskogu päevakorda olemasolevate punktide alla;

| d) | Luba anti 2011. aasta teabekogumismissioonile Fidžile ja Ida-Timorisse (kuupäevad ei ole veel kokku lepitud); |
| --- | --- |

d)

Luba anti 2011. aasta teabekogumismissioonile Fidžile ja Ida-Timorisse (kuupäevad ei ole veel kokku lepitud);

| e) | Märtsis 2011 lähetatakse Nigerisse presidendivalimiste vaatlusmissioon, kui selleks on saadud ametlik kutse; |
| --- | --- |

e)

Märtsis 2011 lähetatakse Nigerisse presidendivalimiste vaatlusmissioon, kui selleks on saadud ametlik kutse;

| f) | Kamerunis (26.-28. aprill 2011) toimuva järgmise piirkondliku koosoleku päevakorda kuuluvad kolm peamist teemat:






  — | piirkondlik integratsioon ja infrastruktuur, |
| --- | --- | --- |

f)

Kamerunis (26.-28. aprill 2011) toimuva järgmise piirkondliku koosoleku päevakorda kuuluvad kolm peamist teemat:

—

piirkondlik integratsioon ja infrastruktuur,

| — | aastatuhande arengueesmärgid, |
| --- | --- |

—

aastatuhande arengueesmärgid,

| — | keskkonnaküsimused; |
| --- | --- |

—

keskkonnaküsimused;

| g) | Järgmistel parlamentaarse ühisassamblee istungjärkudel toimuvad seminarid enne juhatuse koosolekut ja neile järgnevad kolmel päeval täiskogu istungid; |
| --- | --- |

g)

Järgmistel parlamentaarse ühisassamblee istungjärkudel toimuvad seminarid enne juhatuse koosolekut ja neile järgnevad kolmel päeval täiskogu istungid;

| h) | AKV deklaratsioon usundite rahumeelse kooseksisteerimise ja homoseksuaalsuse kohta ning parlamentaarse ühisassamblee ELi-poolsete liikmete seisukoht selles edastatakse edasiseks aruteluks poliitikakomiteele. |
| --- | --- |

h)

AKV deklaratsioon usundite rahumeelse kooseksisteerimise ja homoseksuaalsuse kohta ning parlamentaarse ühisassamblee ELi-poolsete liikmete seisukoht selles edastatakse edasiseks aruteluks poliitikakomiteele.

Kaaspresident teavitas ühisassambleed sellest, et juhatus oli ära kuulanud töömeetodite töörühma eduaruande.

Kaaspresident tegi teatavaks järgmised tähtajad:

| — | muudatusettepanekud kompromissresolutsioonide ettepanekute kohta ja muud kiireloomulised resolutsioonide ettepanekud, mis pannakse hääletusele: reede, 3. detsember 2010 kell 12.00. |
| --- | --- |

—

muudatusettepanekud kompromissresolutsioonide ettepanekute kohta ja muud kiireloomulised resolutsioonide ettepanekud, mis pannakse hääletusele: reede, 3. detsember 2010 kell 12.00.

| — | hääletusmeetodiga seotud küsimused: laupäev, 4. detsember 2010 kell 10.00, kirjalikult. |
| --- | --- |

—

hääletusmeetodiga seotud küsimused: laupäev, 4. detsember 2010 kell 10.00, kirjalikult.

Sõnavõtjad: Baldeh (Gambia), kaaspresident Michel, Mugambe (Uganda), Sall (Senegal), kaaspresident Matongo, Malahoo Forte (Jamaica), Ndugai (Tansaania), Schmidt, Toga (Etioopia), Assarid Imbarcaouane (Mali), Martínez Martínez, Casini, William (Seišellid), Ogwal Atim (Uganda), Kollie (Libeeria), Parmessar (Suriname).

JUHATAJA: Louis MICHEL

Kaaspresident

4.   Euroopa Komisjoni arenguvoliniku Andris Piebalgsi avaldus

Kaaspresident tervitas volinikku ning tänas teda pikaajalise pühendumuse eest parlamentaarse ühisassamblee tööle.

Volinik tegi avalduse arengupoliitika tuleviku kohta.

5.   Küsimused komisjonile

Kaaspresident juhatas teema sisse.

Komisjonile esitati kokku 36 küsimust.

Komisjon oli eelnevalt küsimustele kirjalikult vastanud ja volinik vastas suuliselt järgmiste isikute esitatud lisaküsimustele:

| | Küsimus nr 2, mille esitas Carlo Casini pereplaneerimisega tegelevate vabaühenduste rahastamise kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 2, mille esitas Carlo Casini pereplaneerimisega tegelevate vabaühenduste rahastamise kohta.

| | Küsimus nr 3, mille esitas Norbert Neuser aastatuhande arengueesmärkide algatusest emade ja reproduktiivtervise jaoks antava toetuse kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 3, mille esitas Norbert Neuser aastatuhande arengueesmärkide algatusest emade ja reproduktiivtervise jaoks antava toetuse kohta.

| | Küsimus nr 4, mille esitas Norbert Neuser aastatuhande arengueesmärkide algatusest emade ja reproduktiivtervise jaoks antava toetuse kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 4, mille esitas Norbert Neuser aastatuhande arengueesmärkide algatusest emade ja reproduktiivtervise jaoks antava toetuse kohta.

| | Küsimus nr 5, mille esitas Françoise Castex ÜRO peasekretäri ülemaailmse naiste ja laste tervise ülemaailmse strateegia kohta ja G8 Muskokas toimunud tippkohtumise algatuse kohta, mis käsitleb emade, vastsündinute ja alla viieaastaste laste tervist. |
| --- | --- |

Küsimus nr 5, mille esitas Françoise Castex ÜRO peasekretäri ülemaailmse naiste ja laste tervise ülemaailmse strateegia kohta ja G8 Muskokas toimunud tippkohtumise algatuse kohta, mis käsitleb emade, vastsündinute ja alla viieaastaste laste tervist.

| | Küsimus nr 6, mille esitas Catherine Bearder lastega kaubitsemise kohta Côte d’Ivoire’i ja Ghana kakaotööstuses. |
| --- | --- |

Küsimus nr 6, mille esitas Catherine Bearder lastega kaubitsemise kohta Côte d’Ivoire’i ja Ghana kakaotööstuses.

| | Küsimus nr 8, mille esitas Iva Zanicchi tsentraalse veeteenuse kohta AKV riikides. |
| --- | --- |

Küsimus nr 8, mille esitas Iva Zanicchi tsentraalse veeteenuse kohta AKV riikides.

| | Küsimus nr 9, mille esitas Hans-Peter Mayer veerahastu kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 9, mille esitas Hans-Peter Mayer veerahastu kohta.

| | Küsimus nr 20, mille esitas Assarid Ag Imbaracaouane (Mali) rahandusalase koostöö kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 20, mille esitas Assarid Ag Imbaracaouane (Mali) rahandusalase koostöö kohta.

| | Küsimus nr 21, mille esitas Patrice Tirolien uue 1 miljardi euro suuruse aastatuhande arengueesmärkide rahastu kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 21, mille esitas Patrice Tirolien uue 1 miljardi euro suuruse aastatuhande arengueesmärkide rahastu kohta.

| | Küsimus nr 22, mille esitas Michael Cashman (asendaja Patrice Tirolien) 1 miljardi euro suuruse ELi aastatuhande arengueesmärkide algatuse kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 22, mille esitas Michael Cashman (asendaja Patrice Tirolien) 1 miljardi euro suuruse ELi aastatuhande arengueesmärkide algatuse kohta.

| | Küsimus nr 19, mille esitas Gay Mitchell demokraatlike õiguste kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 19, mille esitas Gay Mitchell demokraatlike õiguste kohta.

| | Küsimus nr 23, mille esitas Michael Gahler sidusa ja ühise suhtumise kohta Aafrika mandri suhtes. |
| --- | --- |

Küsimus nr 23, mille esitas Michael Gahler sidusa ja ühise suhtumise kohta Aafrika mandri suhtes.

| | Küsimus nr 24, mille esitas Michèle Rivasi süüdistuste kohta, et Jaapan ostis rahvusvahelises vaalapüügikomisjonis hääli. |
| --- | --- |

Küsimus nr 24, mille esitas Michèle Rivasi süüdistuste kohta, et Jaapan ostis rahvusvahelises vaalapüügikomisjonis hääli.

| | Küsimus nr 25, mille esitas Isabelle Durant ELi ja Aafrika tippkohtumise kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 25, mille esitas Isabelle Durant ELi ja Aafrika tippkohtumise kohta.

| | Küsimus nr 26, mille esitas Waven William (Seišellid) arenguabi kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 26, mille esitas Waven William (Seišellid) arenguabi kohta.

| | Küsimus nr 27, mille esitas Joseph K. Mugambe (Uganda) majanduspartnerluslepingute rahastamise kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 27, mille esitas Joseph K. Mugambe (Uganda) majanduspartnerluslepingute rahastamise kohta.

| | Küsimus nr 12, mille esitas João Ferreira sõltumatuse kohta AKV riikides toiduainetega varustamisel ja toiduainetega kindlustatuse kohta AKV riikides. |
| --- | --- |

Küsimus nr 12, mille esitas João Ferreira sõltumatuse kohta AKV riikides toiduainetega varustamisel ja toiduainetega kindlustatuse kohta AKV riikides.

| | Küsimus nr 13, mille esitas Fiona Hall (asendaja Liam Aylward) ELi energiarahastu ja energia kõigile kättesaadavuse kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 13, mille esitas Fiona Hall (asendaja Liam Aylward) ELi energiarahastu ja energia kõigile kättesaadavuse kohta.

| | Küsimus nr 14, mille esitas Jo Leinen tehnosiirde kohta võitluses kliimamuutustega. |
| --- | --- |

Küsimus nr 14, mille esitas Jo Leinen tehnosiirde kohta võitluses kliimamuutustega.

| | Küsimus nr 15, mille esitas Achille Tapsoba (Burkina Faso) võimaluste kohta kaasata parlamendi esindajad majanduspartnerluslepingute läbirääkimiste ja elluviimise protsessi. |
| --- | --- |

Küsimus nr 15, mille esitas Achille Tapsoba (Burkina Faso) võimaluste kohta kaasata parlamendi esindajad majanduspartnerluslepingute läbirääkimiste ja elluviimise protsessi.

| | Küsimus nr 16, mille esitas Enrique Guerrero Salom (asendaja Miguel Angel Martínez Martínez) majanduspartnerluslepingute, hetkeolukorra ja konkreetsete ettepanekute kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 16, mille esitas Enrique Guerrero Salom (asendaja Miguel Angel Martínez Martínez) majanduspartnerluslepingute, hetkeolukorra ja konkreetsete ettepanekute kohta.

| | Küsimus nr 17, mille esitas Joseph Owona Kono (Kamerun) banaanisektoris võetavate kaasnevate meetmete kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 17, mille esitas Joseph Owona Kono (Kamerun) banaanisektoris võetavate kaasnevate meetmete kohta.

| | Küsimus nr 18, mille esitas Ole Christensen kaubanduslepingute ja inimõiguste kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 18, mille esitas Ole Christensen kaubanduslepingute ja inimõiguste kohta.

| | Küsimus nr 30, mille esitas Anneli Jäätteenmäki (asendaja Riika Manner) naiste kaitsmise kohta Kongos. |
| --- | --- |

Küsimus nr 30, mille esitas Anneli Jäätteenmäki (asendaja Riika Manner) naiste kaitsmise kohta Kongos.

| | Küsimus nr 31, mille esitas Jan Zahradil Euroopa Liidu kodanike saamata jäänud töötasude hüvitamise kohta Kongo Demokraatliku Vabariigi poolt. |
| --- | --- |

Küsimus nr 31, mille esitas Jan Zahradil Euroopa Liidu kodanike saamata jäänud töötasude hüvitamise kohta Kongo Demokraatliku Vabariigi poolt.

| | Küsimus nr 32, mille esitas Filip Kaczmarek Zimbabwe suhtes kehtestatud piiravate meetmete kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 32, mille esitas Filip Kaczmarek Zimbabwe suhtes kehtestatud piiravate meetmete kohta.

| | Küsimus nr 33, mille esitas Olle Schmidt õigusliku hinnangu kohta Dawit Isaaki suhtes. |
| --- | --- |

Küsimus nr 33, mille esitas Olle Schmidt õigusliku hinnangu kohta Dawit Isaaki suhtes.

| | Küsimus nr 34, mille esitas Ana Gomes (asendaja Françoise Castex) inimõiguste kohta Angolas: Cabinda kohus. |
| --- | --- |

Küsimus nr 34, mille esitas Ana Gomes (asendaja Françoise Castex) inimõiguste kohta Angolas: Cabinda kohus.

| | Küsimus nr 35, mille esitas Abadula Gemeda (asendaja hr Toga) (Etioopia) olukorra kohta Somaalias. |
| --- | --- |

Küsimus nr 35, mille esitas Abadula Gemeda (asendaja hr Toga) (Etioopia) olukorra kohta Somaalias.

Küsimuste nr 1, 7, 10, 11, 28, 29 ja 36 esitajad ei olnud kohal.

6.   Komisjoni tegevus seoses AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee 19. istungjärgul vastu võetud resolutsioonidega

Volinik viitas dokumendile, milles käsitletakse komisjoni edasist tegevust seoses Tenerifel (Hispaania) vastuvõetud resolutsioonidega.

JUHATAJA: David MATONGO

Kaaspresident

7.   Arutelu Euroopa Komisjoni arenguvoliniku Andris Piebalgsiga arengupoliitika tulevikku käsitleva rohelise raamatu
   (1)
  üle – eelneva registreerimiseta sõnavõtud

Volinik juhatas teema sisse.

Sõnavõtjad: Schmidt, Klass, Malahoo Forte (Jamaica), De Keyser, J. Ferreira, William (Seišellid), Sall (Senegal) ja kaaspresident Michel.

Volinik vastas liikmete tõstatatud küsimustele.

8.   10. Euroopa Arengufondi vahekokkuvõte ja riigi- ja piirkonnastrateegia dokumendid, sealhulgas Kongo Demokraatliku Vabariigi riigistrateegia dokument

Kongo Demokraatliku Vabariigi rahandusminister tema kõrgeausus Matata Ponyo pidas ettekande.

Sõnavõtjad: Gahler, Nedelcheva.

Minister ja volinik vastasid liikmete tõstatatud küsimustele.

(Istung lõppes kell 19.05)

David MATONGO ja

Louis MICHEL

Kaaspresidendid

Mohammed Ibn CHAMBAS ja

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Kaaspeasekretärid

---

(1)  KOM(2010) 0629.

1

---

| 28.4.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 126/5 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 126/5

---

REEDEL, 3. DETSEMBRIL 2010 TOIMUNUD ISTUNGI PROTOKOLL

2011/C 126/02

Sisu

| 1. | Aastatuhande arengueesmärgid – New Yorgis toimunud kõrgetasemelise konverentsi tulemus – UNICEFi direktori Gianfranco Rotigliano ettekanne |
| --- | --- |

1.

| 2. | Aastatuhande arengueesmärgid: uuenduslikud lahendused sotsiaalsete ja majanduslike probleemidega toimetulekuks
  Odirile Motlhale (Botswana) ja Licia Ronzulli raport
  Sotsiaal- ja keskkonnakomitee |
| --- | --- |

2.

Aastatuhande arengueesmärgid: uuenduslikud lahendused sotsiaalsete ja majanduslike probleemidega toimetulekuks

Odirile Motlhale (Botswana) ja Licia Ronzulli raport

Sotsiaal- ja keskkonnakomitee

| 3. | Emade suremus |
| --- | --- |

3.

| 4. | Majandus- ja sotsiaalpartnerite aruanne
  „Kodanikuühiskonna mõjuvõimu tugevdamine – arengu võtmetegur” |
| --- | --- |

4.

Majandus- ja sotsiaalpartnerite aruanne

„Kodanikuühiskonna mõjuvõimu tugevdamine – arengu võtmetegur”

| 5. | Kopenhaageni konverentsi järgne tegevus: tehnosiire, uued tehnoloogiad ja tehnilise suutlikkuse arendamine AKV riikides
  Majandusarengu-, rahandus – ja kaubanduskomitee
  Marlene Malahoo Forte (Jamaica) ja Jo Leineni raport |
| --- | --- |

5.

Kopenhaageni konverentsi järgne tegevus: tehnosiire, uued tehnoloogiad ja tehnilise suutlikkuse arendamine AKV riikides

Majandusarengu-, rahandus – ja kaubanduskomitee

Marlene Malahoo Forte (Jamaica) ja Jo Leineni raport

| 6. | Vaba ja sõltumatu meedia
  Poliitikakomitee
  Jean Rodolphe Joazile (Haiti) ja Rainer Wielandi raport |
| --- | --- |

6.

Vaba ja sõltumatu meedia

Poliitikakomitee

Jean Rodolphe Joazile (Haiti) ja Rainer Wielandi raport

| 7. | Olukord Kongo Demokraatlikus Vabariigis ja Kesk-Aafrika piirkonnas
  Arvamuste vahetus Kongo Demokraatliku Vabariigi ametivõimudega |
| --- | --- |

7.

Olukord Kongo Demokraatlikus Vabariigis ja Kesk-Aafrika piirkonnas

Arvamuste vahetus Kongo Demokraatliku Vabariigi ametivõimudega

| 8. | Kiireloomuline küsimus nr 1: toiduga kindlustatus |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kiireloomuline küsimus nr 2: julgeolekuprobleem Saheli ja Sahara piirkonnas: terrorism ning uimasti-, relva- ja inimkaubandus |
| --- | --- |

9.

| 10. | Seminaride koondaruanded |
| --- | --- |

10.

| 11. | Parlamentaarse ühisassamblee deklaratsioon Côte d’Ivoire’is 28. novembril 2010 toimunud presidendivalimiste teise vooru tulemuste väljakuulutamise kohta |
| --- | --- |

11.

REEDEL, 3. DETSEMBRIL 2010 TOIMUNUD ISTUNGI PROTOKOLL

(Istung avati kell 9.05)

JUHATAJA: Louis MICHEL

Kaaspresident

Ühine arutelu (punktid 1, 2 ja 3)

1.   Aastatuhande arengueesmärgid - New Yorgis toimunud kõrgetasemelise konverentsi tulemus - UNICEFi direktori Gianfranco Rotigliano ettekanne

2.   Aastatuhande arengueesmärkide saavutamine: uuenduslikud lahendused sotsiaalsete ja majanduslike probleemidega toimetulekuks

Odirile Motlhale (Botswana) ja Licia Ronzulli raport

Sotsiaal- ja keskkonnakomitee

3.   Emade suremus

UNICEFi Lääne- ja Kesk-Aafrika piirkondliku üksuse direktor Gianfranco Rotigliano pidas sissejuhatava ettekande aastatuhande arengueesmärkide ja New Yorgis toimunud kõrgetasemelise konverentsi tulemuse kohta.

Licia Ronzulli ja Odirile Motlhale (Botswana) tutvustasid raportit „Aastatuhande arengueesmärkide saavutamine: uuenduslikud lahendused sotsiaalsete ja majanduslike probleemidega toimetulekuks”.

Sõnavõtjad: Rosa (Euroopa Komisjon), Mitchell, Tirolien, Ould Guelaye (Mauritaania), Sylla (Mali), Ponga, Naib (Eritrea), Baldeh (Gambia), Hamatoukour (Kamerun), Manner, William (Seišellid), Klass, Sithole (Mosambiik), Christensen, Rivasi, J. Ferreira, Kombo (Kenya), Nedelcheva, Bearder, Toga (Etioopia), Attyat Mustafa (Sudaan), Bauer, Malloum (Tšaad), Zanicchi, Castex, Casini, Karerwa (Burundi), de Keyser ja Laboso (Kenya).

Kaasraportöörid Ronzulli ja Motlhale (Botswana), samuti Rotigliano ja Rosa (Euroopa Komisjon) tegid arutelust kokkuvõtte.

JUHATAJA: David MATONGO

Kaaspresident

4.   Majandus- ja sotsiaalpartnerite aruanne: „Kodanikuühiskonna mõjuvõimu tugevdamine - arengu võtmetegur”

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee AKV komitee juhataja Brenda King pidas ettekande.

Sõnavõtjad: Hamatoukour (Kamerun), Sylla (Mali), Lutundula (Kongo Demokraatlik Vabariik), Aipira (Malawi) ja Bundu (Sierra Leone).

Brenda King vastas arutelu käigus tekkinud küsimustele.

5.   Kopenhaageni konverentsi järgne tegevus: tehnosiire, uued tehnoloogiad ja tehnilise suutlikkuse arendamine AKV riikides

Marlene Malahoo Forte (Jamaica) ja Jo Leineni raport

Majandusarengu-, rahandus- ja kaubanduskomitee

Marlene Malahoo Forte (Jamaica) ja Jo Leinen tutvustasid raportit.

Sõnavõtjad: Bandua (Ghana), J. Ferreira, Owono Nguema (Gabon), Parmessar (Suriname), Jensen, Sylla (Mali), Hamatoukour (Kamerun), William (Seišellid), Lutundula (Kongo Demokraatlik Vabariik), Toga (Etioopia), Sall (Senegal), Ramotar (Guyana) ja Seramila (Madagaskar).

Kaasraportöörid Leinen ja Malahoo Forte (Jamaica) ning Rosa (Euroopa Komisjon) tegid arutelust kokkuvõtte.

(Istung katkestati kell 12.10 ja see jätkus kell 15.05)

JUHATAJA: David MATONGO

Kaaspresident

6.   Vaba ja sõltumatu meedia

Donald Ramotari (Guyana) ja Rainer Wielandi raport

Poliitikakomitee

Donald Ramotar (Guyana) ja Rainer Wieland tutvustasid raportit.

Sõnavõtjad: Rosa (Euroopa Komisjon), Kaczmarek, Atteyeh (Djibouti), Martínez Martínez, J. Ferreira, Sall (Senegal), Schmidt, Durant, Toga (Etioopia), Speroni, Gahler, Naib (Eritrea), Nedelcheva, Hamatoukour (Kamerun), Baldeh (Gambia), William (Seišellid), Lutundula (Kongo DV), Linares (Kuuba), Sikota (Sambia), Ramotar (Guyana) ja Wieland.

Kaasraportöörid Ramotar ja Wieland, samuti Rosa (Euroopa Komisjon) tegid arutelust kokkuvõtte.

JUHATAJA: Louis MICHEL

Kaaspresident

7.   Olukord Kongo Demokraatlikus Vabariigis ja Kesk-Aafrika piirkonnas

Arvamuste vahetus Kongo DV ametivõimudega

Lambert Mende (Kongo DV kommunikatsiooni- ja meediaminister) pidas ettekande olukorra kohta Kongo DVs ja Kesk-Aafrika piirkonnas.

Sõnavõtjad: Gahler, Lutundula (Kongo DV), Malahoo Forte (Jamaica), Zahradil, J. Ferreira, Hamatoukour (Kamerun), Kaczmarek, Assarid (Mali), Durant, Nedelcheva, Rivasi ja Striffler.

Raymond Tshibanda (Kongo DV rahvusvahelise ja piirkondliku koostöö minister) ja hr Mende vastasid arutelu käigus tekkinud küsimustele.

Louis Michel (kaaspresident) tegi arvamuste vahetusest kokkuvõtte.

JUHATAJA: David MATONGO

Kaaspresident

8.   Kiireloomuline küsimus nr 1: toiduga kindlustatus

Domenico Rosa (Euroopa Komisjon) tutvustas teemat.

Sõnavõtjad: Rosa (Euroopa Komisjon), Schnellhardt, Kombo (Kenya), Bearder, Karerwa (Burundi), J. Ferreira, Assarid (Mali), kaaspresident Michel, William (Seišellid), Gahler, Baldeh (Gambia), Tirolien, Toga (Etioopia), Striffler, Sall (Senegal), Klass ja Rosa (Euroopa Komisjon).

9.   Kiireloomuline küsimus nr 2: julgeolekuprobleem Saheli ja Sahara piirkonnas: terrorism ning uimasti-, relva- ja inimkaubandus

Bruno Gatta (Euroopa Komisjon) tutvustas teemat.

Sõnavõtjad: Sall (Senegal), Nedelcheva, Schmidt, J. Ferreira, Guelaye (Mauritaania), Bauer, Assarid (Mali), Rivasi, Kombo (Kenya), Gahler, Nkongo (Kongo DV), Striffler, Baldeh (Gambia), Attard-Montalto, Hamatoukour (Kamerun), Ramotar (Guyana) ja Gatta (Euroopa Komisjon).

10.   Seminaride koondaruanded

Olle Schmidt ja Ould Guelaye (Mauritaania), vastavalt seminaride nr 2 ja 1 raportöörid, pidasid lühikese ettekande

| — | seminari nr 2 kohta (konfliktist väljunud riikide taasülesehituse probleem: Kongo DV) |
| --- | --- |

—

seminari nr 2 kohta (konfliktist väljunud riikide taasülesehituse probleem: Kongo DV)

| — | seminari nr 1 kohta (Kongo DV loodus- ja maavarade ebaseaduslikust kasutamisest põhjustatud probleemid ja oht Kesk-Aafrika piirkonna stabiilsusele) |
| --- | --- |

—

seminari nr 1 kohta (Kongo DV loodus- ja maavarade ebaseaduslikust kasutamisest põhjustatud probleemid ja oht Kesk-Aafrika piirkonna stabiilsusele)

11.   Deklaratsioon Côte d’Ivoire’is 28. novembril 2010 toimunud presidendivalimiste teise vooru tulemuste väljakuulutamise kohta

Deklaratsioon võeti ühisel heakskiidul vastu.

(Istung lõppes kell 19.10)

David MATONGO ja

Louis MICHEL

Kaaspresidendid

Mohammed Ibn CHAMBAS ja

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Kaaspeasekretärid

---

| 28.4.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 126/8 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 126/8

---

LAUPÄEVAL, 4. DETSEMBRIL 2010 TOIMUNUD ISTUNGI PROTOKOLL

2011/C 126/03

Sisu

| 1. | Neljapäeval, 2. detsembril 2010 toimunud istungi protokolli kinnitamine |
| --- | --- |

1.

| 2. | AKV nõukogu eesistuja Guyana välisministri Carolyn Rodrigues-Birkett’ avaldus |
| --- | --- |

2.

| 3. | Küsimused AKV nõukogule |
| --- | --- |

3.

| 4. | Arutelu AKV nõukoguga – eelneva registreerimiseta sõnavõtud |
| --- | --- |

4.

| 5. | Arutelu riikide olukorra kohta: Madagaskar, Somaalia, Sudaan, Zimbabwe ja Haiti |
| --- | --- |

5.

| 6. | Majanduspartnerluslepingute hetkeolukord
  Euroopa Komisjoni rahvusvahelise kaubanduse eest vastutava voliniku Karel de Guchti avaldus, millele järgneb arutelu |
| --- | --- |

6.

Majanduspartnerluslepingute hetkeolukord

Euroopa Komisjoni rahvusvahelise kaubanduse eest vastutava voliniku Karel de Guchti avaldus, millele järgneb arutelu

| 7. | Neljapäeval, 2. detsembril ja reedel, 3. detsembril 2010 toimunud istungi protokolli kinnitamine |
| --- | --- |

7.

| 8. | Alaliste komiteede raportites esitatud resolutsiooni ettepanekute üle hääletamine |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kiireloomuliste resolutsiooni ettepanekute üle hääletamine |
| --- | --- |

9.

| 10. | Muud küsimused |
| --- | --- |

10.

| 11. | Parlamentaarse ühisassamblee 21. istungjärgu toimumise aeg ja koht. |
| --- | --- |

11.

| I lisa | Parlamentaarse ühisassamblee liikmete tähestikuline nimekiri |
| --- | --- |

I lisa

| II lisa | 2.–4. detsembril 2010. aastal Kinshasas (Kongo Demokraatlikus Vabariigis) toimunud 20. istungjärgu kohalolijate nimekiri |
| --- | --- |

II lisa

| III lisa | Parlamendiväliste delegaatide akrediteerimine |
| --- | --- |

III lisa

| IV lisa | Vastuvõetud tekstid |
| --- | --- |

IV lisa

LAUPÄEVAL, 4. DETSEMBRIL 2010 TOIMUNUD ISTUNGI PROTOKOLL

(Istung avati kell 9.05)

JUHATAJA: Louis MICHEL

Kaaspresident

1.   Neljapäeval, 2. detsembril 2010 toimunud istungi protokolli kinnitamine

Miguel Angel Martínez Martínez palus teha neljapäevase istungi protokolli väikese muudatuse.

2.   AKV nõukogu eesistuja Guyana välisministri Carolyn Rodrigues-Birkett’ avaldus

Carolyn Rodrigues-Birkett tegi avalduse.

JUHATAJA: David MATONGO

Kaaspresident

3.   Küsimused AKV nõukogule

AKV nõukogule esitati üheksa küsimust.

Carolyn Rodrigues-Birkett vastas järgmistele küsimustele ja lisaküsimustele:

| | Küsimus nr 1, mille esitas Filip Kaczmarek Chagose saarte elanike kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 1, mille esitas Filip Kaczmarek Chagose saarte elanike kohta.

| | Küsimused nr 2 ja 3 olid tagasi võetud. |
| --- | --- |

Küsimused nr 2 ja 3 olid tagasi võetud.

| | Küsimus nr 4, mille esitas Olle Schmidt konfliktipiirkondades vägistamise kui relva kasutamise kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 4, mille esitas Olle Schmidt konfliktipiirkondades vägistamise kui relva kasutamise kohta.

| | Küsimus nr 5, mille esitas Patrice Tirolien 29. ja 30. novembril 2010 toimunud kolmanda Aafrika ja ELi tippkohtumise kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 5, mille esitas Patrice Tirolien 29. ja 30. novembril 2010 toimunud kolmanda Aafrika ja ELi tippkohtumise kohta.

| | Küsimus nr 6, mille esitas Christa Klaß Chagose saarte elanike naasmise kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 6, mille esitas Christa Klaß Chagose saarte elanike naasmise kohta.

| | Küsimus nr 8, mille esitas Waven William (Seišellid) AKV riikide rühma tuleviku kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 8, mille esitas Waven William (Seišellid) AKV riikide rühma tuleviku kohta.

| | Küsimus nr 9, mille esitas Achille Tapsoba (Burkina Faso) ettevalmistuse kohta kaasata parlamendiliikmeid majanduspartnerluslepingute läbirääkimiste ja elluviimise protsessi. |
| --- | --- |

Küsimus nr 9, mille esitas Achille Tapsoba (Burkina Faso) ettevalmistuse kohta kaasata parlamendiliikmeid majanduspartnerluslepingute läbirääkimiste ja elluviimise protsessi.

Küsimuse nr 7 esitaja ei olnud kohal.

4.   Arutelu AKV nõukoguga – eelneva registreerimiseta sõnavõtud

Sõnavõtjad: J. Ferreira, Durant, Mitchell, Hamatoukour (Kamerun), Sall (Senegal) ja Malahoo Forte (Jamaica).

Carolyn Rodrigues-Birkett vastas arutelu käigus tekkinud küsimustele.

JUHATAJA: Louis MICHEL

Kaaspresident

5.   Arutelu riikide olukorra kohta: Madagaskar, Somaalia, Sudaan, Zimbabwe ja Haiti

Sõnavõtjad Madagaskari asjus: Domenico Rosa (Euroopa Komisjon), Nedelcheva, Griesbeck ja Gunessee (Mauritius).

Sõnavõtjad Somaalia asjus: Rosa (Euroopa Komisjon), Casini, Naib (Eritrea), Schmidt, J. Ferreira, Kombo (Kenya), Toga (Etioopia) ja Deva.

Sõnavõtjad Sudaani asjus: Rosa (Euroopa Komisjon), Michel, Schnellhardt, De Keyser, Sylla (Mali), J. Ferreira, Casini ja Musa (Sudaan).

Sõnavõtjad Zimbabwe asjus: Rosa (Euroopa Komisjon), Gahler, Sithole (Mosambiik), Bearder, Ogwal Atim (Uganda) ja Deva.

Sõnavõtjad Haiti asjus: Rosa (Euroopa Komisjon), Malahoo Forte (Jamaica), Durant ja Jiménez (Dominikaani Vabariik).

6.   Majanduspartnerluslepingute hetkeolukord Euroopa Komisjoni rahvusvahelise kaubanduse eest vastutava voliniku Karel de Guchti avaldus, millele järgneb arutelu

Karel De Gucht tegi avalduse.

Sõnavõtjad: Matongo (Sambia), Bearder, Durant, Sall (Senegal), J. Ferreira, Hamatoukour (Kamerun), Scicluna, Sylla (Mali), Ramotar (Guyana), Malahoo Forte (Jamaica) ja Tapsoba (Burkina Faso).

Karel De Gucht vastas arutelu käigus tekkinud küsimustele.

(Istung katkestati kell 12.20 ja see jätkus kell 15.05)

JUHATAJA: Louis MICHEL

Kaaspresident

7.   Neljapäeval, 2. detsembril ja reedel, 3. detsembril 2010 toimunud istungi protokolli kinnitamine

Protokollid kinnitati.

8.   Kolme alalise komitee esitatud raportites toodud resolutsioonide ettepanekute hääletamine

Kaaspresident tuletas ühisassambleele meelde hääletamise korda.

| — | Vaba ja sõltumatu meedia
  Donald Ramotari (Guyana) ja Rainer Wielandi raport
  Poliitikakomitee (AKV-EL/100 655/10/lõplik)
  Fraktsioon S&D nõudis põhjenduse H a (uus) puhul hääletamist osade kaupa ja hääletamist erinevates kodades ning põhjendus lükati tagasi.
  Fraktsioon PPE nõudis muudatusettepaneku 2 puhul hääletamist erinevates kodades ja muudatusettepanek võeti vastu.
  Fraktsioon PPE nõudis muudatusettepanekute 3 ja 4 puhul hääletamist erinevates kodades ja muudatusettepanekud lükati tagasi.
  Muudatusettepaneku 5 puhul nõuti hääletamist osade kaupa ja hääletamist erinevates kodades ning muudatusettepanek lükati tagasi.
  Fraktsioon PPE nõudis muudatusettepaneku 6 puhul hääletamist erinevates kodades ja muudatusettepanek lükati tagasi.
  Muudetud resolutsioon võeti ühehäälselt vastu. |
| --- | --- |

—

Vaba ja sõltumatu meedia

Donald Ramotari (Guyana) ja Rainer Wielandi raport

Poliitikakomitee (AKV-EL/100 655/10/lõplik)

Fraktsioon S&D nõudis põhjenduse H a (uus) puhul hääletamist osade kaupa ja hääletamist erinevates kodades ning põhjendus lükati tagasi.

Fraktsioon PPE nõudis muudatusettepaneku 2 puhul hääletamist erinevates kodades ja muudatusettepanek võeti vastu.

Fraktsioon PPE nõudis muudatusettepanekute 3 ja 4 puhul hääletamist erinevates kodades ja muudatusettepanekud lükati tagasi.

Muudatusettepaneku 5 puhul nõuti hääletamist osade kaupa ja hääletamist erinevates kodades ning muudatusettepanek lükati tagasi.

Fraktsioon PPE nõudis muudatusettepaneku 6 puhul hääletamist erinevates kodades ja muudatusettepanek lükati tagasi.

Muudetud resolutsioon võeti ühehäälselt vastu.

| — | Kopenhaageni konverentsi järgne tegevus: tehnosiire, uued tehnoloogiad ja tehnilise suutlikkuse arendamine AKV riikides
  Marlene Malahoo Forte (Jamaica) ja Jo Leineni raport
  Majandusarengu-, rahandus- ja kaubanduskomitee (AKV-EL/100.739/10/lõplik)
  Fraktsioonid S&D ja PPE nõudsid põhjenduse K ja lõike 4 puhul hääletamist osade kaupa ja fraktsioon PPE nõudis hääletamist erinevates kodades ning põhjendus ja lõige lükati tagasi.
  Fraktsioonid S&D ja PPE nõudsid lõike 21 puhul hääletamist osade kaupa ja fraktsioon PPE nõudis hääletamist erinevates kodades ning lõige lükati tagasi.
  Muudetud resolutsioon võeti ühehäälselt vastu. |
| --- | --- |

—

Kopenhaageni konverentsi järgne tegevus: tehnosiire, uued tehnoloogiad ja tehnilise suutlikkuse arendamine AKV riikides

Marlene Malahoo Forte (Jamaica) ja Jo Leineni raport

Majandusarengu-, rahandus- ja kaubanduskomitee (AKV-EL/100.739/10/lõplik)

Fraktsioonid S&D ja PPE nõudsid põhjenduse K ja lõike 4 puhul hääletamist osade kaupa ja fraktsioon PPE nõudis hääletamist erinevates kodades ning põhjendus ja lõige lükati tagasi.

Fraktsioonid S&D ja PPE nõudsid lõike 21 puhul hääletamist osade kaupa ja fraktsioon PPE nõudis hääletamist erinevates kodades ning lõige lükati tagasi.

Muudetud resolutsioon võeti ühehäälselt vastu.

| — | Aastatuhande arengueesmärkide saavutamine: uuenduslikud lahendused sotsiaalsete ja majanduslike probleemidega toimetulekuks
  Odirile Motlhale (Botswana) ja Licia Ronzulli raport
  Sotsiaal- ja keskkonnakomitee (AKV-EL/100.732/10/lõplik)
  Muudatusettepanekud 1, 2, 3, 4, 6, 7, 8, 9 ja 10 võeti vastu.
  Muudatusettepanek 5 lükati tagasi.
  Fraktsioon PPE nõudis lõike 4 puhul hääletamist osade kaupa ja hääletamist erinevates kodades ning lõige võeti vastu.
  Marlene Malahoo Forte (Jamaica) esitas lõikesse 8 lisatava suulise muudatusettepaneku, mis võeti vastu.
  Fraktsioon PPE nõudis lõike 10 puhul hääletamist osade kaupa ja lõige võeti vastu.
  Fraktsioon PPE nõudis lõike 14 puhul hääletamist erinevates kodades ja lõige lükati tagasi.
  Kaasraportöör Licia Ronzulli esitas lõikesse 26 lisatava suulise muudatusettepaneku, mis lükati tagasi.
  Fraktsioon PPE nõudis lõike 26 puhul hääletamist osade kaupa ja terve lõige lükati tagasi.
  Fraktsioonid S&D ja PPE nõudsid lõike 49 puhul hääletamist osade kaupa ja fraktsioon PPE nõudis hääletamist erinevates kodades ning lõike esimene osa võeti vastu ja teine osa lükati tagasi.
  Muudetud resolutsioon võeti vastu ühegi vastuhääleta, erapooletuks jäi 1 liige. |
| --- | --- |

—

Aastatuhande arengueesmärkide saavutamine: uuenduslikud lahendused sotsiaalsete ja majanduslike probleemidega toimetulekuks

Odirile Motlhale (Botswana) ja Licia Ronzulli raport

Sotsiaal- ja keskkonnakomitee (AKV-EL/100.732/10/lõplik)

Muudatusettepanekud 1, 2, 3, 4, 6, 7, 8, 9 ja 10 võeti vastu.

Muudatusettepanek 5 lükati tagasi.

Fraktsioon PPE nõudis lõike 4 puhul hääletamist osade kaupa ja hääletamist erinevates kodades ning lõige võeti vastu.

Marlene Malahoo Forte (Jamaica) esitas lõikesse 8 lisatava suulise muudatusettepaneku, mis võeti vastu.

Fraktsioon PPE nõudis lõike 10 puhul hääletamist osade kaupa ja lõige võeti vastu.

Fraktsioon PPE nõudis lõike 14 puhul hääletamist erinevates kodades ja lõige lükati tagasi.

Kaasraportöör Licia Ronzulli esitas lõikesse 26 lisatava suulise muudatusettepaneku, mis lükati tagasi.

Fraktsioon PPE nõudis lõike 26 puhul hääletamist osade kaupa ja terve lõige lükati tagasi.

Fraktsioonid S&D ja PPE nõudsid lõike 49 puhul hääletamist osade kaupa ja fraktsioon PPE nõudis hääletamist erinevates kodades ning lõike esimene osa võeti vastu ja teine osa lükati tagasi.

Muudetud resolutsioon võeti vastu ühegi vastuhääleta, erapooletuks jäi 1 liige.

9.   Kiireloomuliste resolutsiooni ettepanekute üle hääletamine

| — | Kiireloomuline resolutsiooni ettepanek toiduga kindlustatuse kohta (AKV-EL/100.879/10/komp.)
  Fraktsioon PPE nõudis lõigete 7 ja 8 puhul hääletamist erinevates kodades ja lõiked lükati tagasi.
  Muudatusettepanekud 1–5, 9, 17, 19 ja 21–25 võeti vastu.
  Muudatusettepanekud 10, 14, 15 ja 18 lükati tagasi.
  Fraktsioon PPE nõudis lõigete 11 ja 12 puhul hääletamist erinevates kodades ja lõiked lükati tagasi.
  Sutiawan Gunessee (Mautirius) esitas lõikesse 13 lisatava suulise muudatusettepaneku, mis lükati tagasi.
  Fraktsioon PPE nõudis lõike 6 puhul hääletamist osade kaupa ja lõige võeti vastu.
  Fraktsioon ALDE nõudis lõike 17 a muudatusettepaneku 16 puhul hääletamist osade kaupa ja fraktsioon PPE nõudis hääletamist erinevates kodades ning lõike esimene osa lükati tagasi, teine osa võeti vastu ja kolmas osa lükati tagasi.
  Fraktsioon PPE nõudis põhjenduse L puhul hääletamist osade kaupa ning esimene osa võeti vastu ja teine osa lükati tagasi.
  Fraktsioon PPE nõudis põhjenduse N puhul hääletamist osade kaupa ja põhjendus lükati tagasi.
  Muudetud resolutsioon võeti ühehäälselt vastu. |
| --- | --- |

—

Kiireloomuline resolutsiooni ettepanek toiduga kindlustatuse kohta (AKV-EL/100.879/10/komp.)

Fraktsioon PPE nõudis lõigete 7 ja 8 puhul hääletamist erinevates kodades ja lõiked lükati tagasi.

Muudatusettepanekud 1–5, 9, 17, 19 ja 21–25 võeti vastu.

Muudatusettepanekud 10, 14, 15 ja 18 lükati tagasi.

Fraktsioon PPE nõudis lõigete 11 ja 12 puhul hääletamist erinevates kodades ja lõiked lükati tagasi.

Sutiawan Gunessee (Mautirius) esitas lõikesse 13 lisatava suulise muudatusettepaneku, mis lükati tagasi.

Fraktsioon PPE nõudis lõike 6 puhul hääletamist osade kaupa ja lõige võeti vastu.

Fraktsioon ALDE nõudis lõike 17 a muudatusettepaneku 16 puhul hääletamist osade kaupa ja fraktsioon PPE nõudis hääletamist erinevates kodades ning lõike esimene osa lükati tagasi, teine osa võeti vastu ja kolmas osa lükati tagasi.

Fraktsioon PPE nõudis põhjenduse L puhul hääletamist osade kaupa ning esimene osa võeti vastu ja teine osa lükati tagasi.

Fraktsioon PPE nõudis põhjenduse N puhul hääletamist osade kaupa ja põhjendus lükati tagasi.

Muudetud resolutsioon võeti ühehäälselt vastu.

| — | Kiireloomuline resolutsiooni ettepanek julgeolekuprobleemi kohta Saheli ja Sahara piirkonnas: terrorism ning uimasti-, relva- ja inimkaubandus (AKV-EL/100.880/10/komp.)
  Muudatusettepanekud 1, 2 ja 3 võeti vastu.
  Muudetud resolutsioon võeti ühehäälselt vastu. |
| --- | --- |

—

Kiireloomuline resolutsiooni ettepanek julgeolekuprobleemi kohta Saheli ja Sahara piirkonnas: terrorism ning uimasti-, relva- ja inimkaubandus (AKV-EL/100.880/10/komp.)

Muudatusettepanekud 1, 2 ja 3 võeti vastu.

Muudetud resolutsioon võeti ühehäälselt vastu.

JUHATAJA: David MATONGO

Kaaspresident

10.   Muud küsimused

Jan Zahradil võttis sõna toiduga kindlustatuse küsimuses. Oldřich Vlasák võttis sõna demokraatlike vabaduste ja meediavabaduse asjus. Catherine Bearder lõpetas oma avalduse Zimbabwe kohta.

11.   Parlamentaarse ühisassamblee 21. istungjärgu toimumise aeg ja koht.

Kaaspresident tänas Kongo ametivõime külalislahkuse eest ning kaassekretariaati ja teisi töötajaid tehtud töö eest.

Parlamentaarse ühisassamblee 21. istungjärk toimub 16.-18. mail 2011 Budapestis (Ungari).

(Istung lõppes kell 16.00)

David MATONGO ja

Louis MICHEL

Kaaspresidendid

Mohamed Ibn CHAMBAS ja

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Kaaspeasekretärid

---

I LISA

PARLAMENTAARSE ÜHISASSAMBLEE LIIKMETE TÄHESTIKULINE NIMEKIRI

| AKV riikide esindajad | Euroopa Parlamendi esindajad |
| --- | --- |
| MATONGO (SAMBIA), kaaspresident | MICHEL, kaaspresident |
| BOTSWANA (asepresident) | ARIF (asepresident) |
| BURUNDI (asepresident) | ŠŤASTNÝ (asepresident) |
| KAMERUN (asepresident) | HOARAU (asepresident) |
| KONGO Vabariik (asepresident) | KLASS (asepresident) |
| COOKI SAARED (asepresident) | NICHOLSON (asepresident) |
| GUYANA (asepresident) | McAVAN (asepresident) |
| LESOTHO (asepresident) | RONZULLI (asepresident) |
| LIBEERIA (asepresident) | GOERENS (asepresident) |
| MALI (asepresident) | SPERONI (asepresident) |
| SAINT VINCENT JA GRENADIINID (asepresident) | ROITHOVÁ (asepresident) |
| TANSAANIA (asepresident) | OUZKÝ (asepresident) |
| TUVALU (asepresident) | RIVASI (asepresident) |
| ANGOLA | ALFONSI |
| ANTIGUA JA BARBUDA | ALVES |
| BAHAMA | BAUER |
| BARBADOS | BEARDER |
| BELIZE | BOVÉ |
| BENIN | BULLMANN |
| BURKINA FASO | CALLANAN |
| CABO VERDE | CARVALHO |
| KESK-AAFRIKA VABARIIK | CASA |
| TŠAAD | CASINI |
| KOMOORID | CASPARY |
| KONGO Demokraatlik Vabariik | CASTEX |
| CÔTE D’IVOIRE | CHRISTENSEN |
| DJIBOUTI | COELHO |
| DOMINICA | DE KEYSER |
| DOMINIKAANI VABARIIK | DELVAUX |
| EKVATORIAAL-GUINEA | DE MITA |
| ERITREA | DE SARNEZ |
| ETIOOPIA | DURANT |
| FIDŽI | ENGEL |
| GABON | ESTARÀS FERRAGUT |
| GAMBIA | FERREIRA, Elisa |
| GHANA | FERREIRA, João |
| GRENADA | FORD |
| GUINEA | GAHLER |
| GUINEA-BISSAU | GRIESBECK |
| HAITI | GUERRERO SALOM |
| JAMAICA | HALL |
| KENYA | HÄNDEL |
| KIRIBATI | HANNAN |
| MADAGASKAR | HAUG |
| MALAWI | JADOT |
| MARSHALLI SAARED (Marshalli Vabariik) | JENSEN |
| MAURITAANIA | JOLY |
| MAURITIUS | KACZMAREK |
| MIKRONEESIA (Mikroneesia Liiduriigid) | KORHOLA |
| MOSAMBIIK | KUHN |
| NAMIIBIA | LEGUTKO |
| NAURU Vabariik | LE PEN |
| NIGER | LÓPEZ AGUILAR |
| NIGEERIA | McMILLAN-SCOTT |
| NIUE | MANDERS |
| BELAU | MARTIN |
| PAAPUA UUS-GUINEA | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| RWANDA | MATO ADROVER |
| SAINT KITTS JA NEVIS | MAYER |
| SAINT LUCIA | MITCHELL |
| SAMOA | MOREIRA |
| SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE | NEDELCHEVA |
| SENEGAL | NEUSER |
| SEIŠELLID | ROSSI |
| SIERRA LEONE | SCHLYTER |
| SAALOMONI SAARED | SCHMIDT |
| SOMAALIA | SCHNELLHARDT |
| LÕUNA-AAFRIKA VABARIIK | SCICLUNA |
| SUDAAN | SCOTTÀ |
| SURINAME | SENYSZYN |
| SVAASIMAA | STRIFFLER |
| IDA-TIMOR | STURDY |
| TOGO | TIROLIEN |
| TONGA | TOIA |
| TRINIDAD JA TOBAGO | VLASÁK |
| UGANDA | WIELAND |
| VANUATU | ZANICCHI |
| ZIMBABWE | ZIMMER |

AKV riikide esindajad

Euroopa Parlamendi esindajad

MATONGO (SAMBIA), kaaspresident

MICHEL, kaaspresident

BOTSWANA (asepresident)

ARIF (asepresident)

BURUNDI (asepresident)

ŠŤASTNÝ (asepresident)

KAMERUN (asepresident)

HOARAU (asepresident)

KONGO Vabariik (asepresident)

KLASS (asepresident)

COOKI SAARED (asepresident)

NICHOLSON (asepresident)

GUYANA (asepresident)

McAVAN (asepresident)

LESOTHO (asepresident)

RONZULLI (asepresident)

LIBEERIA (asepresident)

GOERENS (asepresident)

MALI (asepresident)

SPERONI (asepresident)

SAINT VINCENT JA GRENADIINID (asepresident)

ROITHOVÁ (asepresident)

TANSAANIA (asepresident)

OUZKÝ (asepresident)

TUVALU (asepresident)

RIVASI (asepresident)

ANGOLA

ALFONSI

ANTIGUA JA BARBUDA

ALVES

BAHAMA

BAUER

BARBADOS

BEARDER

BELIZE

BOVÉ

BENIN

BULLMANN

BURKINA FASO

CALLANAN

CABO VERDE

CARVALHO

KESK-AAFRIKA VABARIIK

CASA

TŠAAD

CASINI

KOMOORID

CASPARY

KONGO Demokraatlik Vabariik

CASTEX

CÔTE D’IVOIRE

CHRISTENSEN

DJIBOUTI

COELHO

DOMINICA

DE KEYSER

DOMINIKAANI VABARIIK

DELVAUX

EKVATORIAAL-GUINEA

DE MITA

ERITREA

DE SARNEZ

ETIOOPIA

DURANT

FIDŽI

ENGEL

GABON

ESTARÀS FERRAGUT

GAMBIA

FERREIRA, Elisa

GHANA

FERREIRA, João

GRENADA

FORD

GUINEA

GAHLER

GUINEA-BISSAU

GRIESBECK

HAITI

GUERRERO SALOM

JAMAICA

HALL

KENYA

HÄNDEL

KIRIBATI

HANNAN

MADAGASKAR

HAUG

MALAWI

JADOT

MARSHALLI SAARED (Marshalli Vabariik)

JENSEN

MAURITAANIA

JOLY

MAURITIUS

KACZMAREK

MIKRONEESIA (Mikroneesia Liiduriigid)

KORHOLA

MOSAMBIIK

KUHN

NAMIIBIA

LEGUTKO

NAURU Vabariik

LE PEN

NIGER

LÓPEZ AGUILAR

NIGEERIA

McMILLAN-SCOTT

NIUE

MANDERS

BELAU

MARTIN

PAAPUA UUS-GUINEA

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

RWANDA

MATO ADROVER

SAINT KITTS JA NEVIS

MAYER

SAINT LUCIA

MITCHELL

SAMOA

MOREIRA

SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE

NEDELCHEVA

SENEGAL

NEUSER

SEIŠELLID

ROSSI

SIERRA LEONE

SCHLYTER

SAALOMONI SAARED

SCHMIDT

SOMAALIA

SCHNELLHARDT

LÕUNA-AAFRIKA VABARIIK

SCICLUNA

SUDAAN

SCOTTÀ

SURINAME

SENYSZYN

SVAASIMAA

STRIFFLER

IDA-TIMOR

STURDY

TOGO

TIROLIEN

TONGA

TOIA

TRINIDAD JA TOBAGO

VLASÁK

UGANDA

WIELAND

VANUATU

ZANICCHI

ZIMBABWE

ZIMMER

POLIITIKAKOMITEE

| AKV riikide liikmed | Euroopa Parlamendi liikmed |
| --- | --- |
| STRAKER, SAINT VINCENT JA GRENADIINID, kaasesimees | CASA, kaasesimees |
| PAPALII (SAMOA), aseesimees | KORHOLA, aseesimees |
| DAYORI (BENIN), aseesimees | CASTEX, aseesimees |
| ANTIGUA JA BARBUDA | ALFONSI |
| KESK-AAFRIKA VABARIIK | CALLANAN |
| IBOVI (KONGO Vabariik) | CASINI |
| CÔTE D'IVOIRE | DE KEYSER |
| ATEYE (DJIBOUTI) | DE MITA |
| TOGA (ETIOOPIA) | DURANT |
| FIDŽI | FERREIRA, Elisa |
| OWONO NGUEMA (GABON) | GAHLER |
| GUINEA | GRIESBECK |
| RAMOTAR (GUYANA) | HANNAN |
| HAITI | HÄNDEL |
| LESOTHO | KACZMAREK |
| KOLLIE (LIBEERIA) | LE PEN |
| SERAMILA (MADAGASKAR) | MANDERS |
| MALI | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| VAN DER WALT (NAMIIBIA) | MOREIRA |
| NAURU | NICHOLSON |
| NIUE | ROITHOVÁ |
| PAAPUA UUS-GUINEA | SCOTTÀ |
| HAMDI-H-OSMAN (SUDAAN) | SCHMIDT |
| PARMESSAR (SURINAME) | SPERONI |
| BAMNANTE (TOGO) | STRIFFLER |
| HLONGWANE (ZIMBABWE) | WIELAND |

AKV riikide liikmed

Euroopa Parlamendi liikmed

STRAKER, SAINT VINCENT JA GRENADIINID, kaasesimees

CASA, kaasesimees

PAPALII (SAMOA), aseesimees

KORHOLA, aseesimees

DAYORI (BENIN), aseesimees

CASTEX, aseesimees

ANTIGUA JA BARBUDA

ALFONSI

KESK-AAFRIKA VABARIIK

CALLANAN

IBOVI (KONGO Vabariik)

CASINI

CÔTE D'IVOIRE

DE KEYSER

ATEYE (DJIBOUTI)

DE MITA

TOGA (ETIOOPIA)

DURANT

FIDŽI

FERREIRA, Elisa

OWONO NGUEMA (GABON)

GAHLER

GUINEA

GRIESBECK

RAMOTAR (GUYANA)

HANNAN

HAITI

HÄNDEL

LESOTHO

KACZMAREK

KOLLIE (LIBEERIA)

LE PEN

SERAMILA (MADAGASKAR)

MANDERS

MALI

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

VAN DER WALT (NAMIIBIA)

MOREIRA

NAURU

NICHOLSON

NIUE

ROITHOVÁ

PAAPUA UUS-GUINEA

SCOTTÀ

HAMDI-H-OSMAN (SUDAAN)

SCHMIDT

PARMESSAR (SURINAME)

SPERONI

BAMNANTE (TOGO)

STRIFFLER

HLONGWANE (ZIMBABWE)

WIELAND

MAJANDUSARENGU-, RAHANDUS- JA KAUBANDUSKOMITEE

| AKV riikide liikmed | Euroopa Parlamendi liikmed |
| --- | --- |
| KUTEKALA KAAWA (KONGO Demokraatlik Vabariik), kaasesimees | CARVALHO, kaasesimees |
| MUGAMBE (UGANDA), aseesimees | LEGUTKO, aseesimees |
| BUYA KAMARO (SIERRA LEONE), aseesimees | ALVES, aseesimees |
| DOS SANTOS (ANGOLA) | ARIF |
| BAHAMA | BOVÉ |
| BELIZE | BULLMANN |
| COOKI SAARED | CASPARY |
| EKVATORIAAL-GUINEA | ENGEL |
| NAIB (ERITREA) | FORD |
| BANDUA (GHANA) | GOERENS |
| MALAHOO FORTE (JAMAICA) | GUERRERO SALOM |
| AIPIRA (MALAWI) | HOARAU |
| OULD GUELAYE (MAURITAANIA) | JENSEN |
| GUNESSEE (MAURITIUS) | KUHN |
| ADEFIDIDE (NIGEERIA) | MARTIN |
| BELAU | MATO ADROVER |
| POLISI (RWANDA) | MAYER |
| SAINT KITTS JA NEVIS | McMILLAN-SCOTT |
| JEAN-MARIE (SAINT LUCIA) | MICHEL |
| SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE | MITCHELL |
| SALL (SENEGAL) | SCHLYTER |
| WILLIAM (SEIŠELLID) | ŠŤASTNÝ |
| SIBHIDLA (LÕUNA-AAFRIKA VABARIIK) | SCICLUNA |
| VAIPULU (TONGA) | STURDY |
| TUVALU | TIROLIEN |
| SIKOFA (SAMBIA) | ZANICCHI |

AKV riikide liikmed

Euroopa Parlamendi liikmed

KUTEKALA KAAWA (KONGO Demokraatlik Vabariik), kaasesimees

CARVALHO, kaasesimees

MUGAMBE (UGANDA), aseesimees

LEGUTKO, aseesimees

BUYA KAMARO (SIERRA LEONE), aseesimees

ALVES, aseesimees

DOS SANTOS (ANGOLA)

ARIF

BAHAMA

BOVÉ

BELIZE

BULLMANN

COOKI SAARED

CASPARY

EKVATORIAAL-GUINEA

ENGEL

NAIB (ERITREA)

FORD

BANDUA (GHANA)

GOERENS

MALAHOO FORTE (JAMAICA)

GUERRERO SALOM

AIPIRA (MALAWI)

HOARAU

OULD GUELAYE (MAURITAANIA)

JENSEN

GUNESSEE (MAURITIUS)

KUHN

ADEFIDIDE (NIGEERIA)

MARTIN

BELAU

MATO ADROVER

POLISI (RWANDA)

MAYER

SAINT KITTS JA NEVIS

McMILLAN-SCOTT

JEAN-MARIE (SAINT LUCIA)

MICHEL

SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE

MITCHELL

SALL (SENEGAL)

SCHLYTER

WILLIAM (SEIŠELLID)

ŠŤASTNÝ

SIBHIDLA (LÕUNA-AAFRIKA VABARIIK)

SCICLUNA

VAIPULU (TONGA)

STURDY

TUVALU

TIROLIEN

SIKOFA (SAMBIA)

ZANICCHI

SOTSIAAL- JA KESKKONNAKOMITEE

| AKV riikide liikmed | Euroopa Parlamendi liikmed |
| --- | --- |
| SITHOLE (MOSAMBIIK), kaasesimees | RIVASI, kaasesimees |
| KOMBO (KENYA), aseesimees | BAUER, aseesimees |
| GRENADA, aseesimees | NEDELCHEVA, aseesimees |
| BARBADOS | BEARDER |
| MOTLHALE (BOTSWANA) | CHRISTENSEN |
| TAPSOBA (BURKINA FASO) | COELHO |
| KARERWA (BURUNDI) | DELVAUX |
| HAMATOUKOUR (KAMERUN) | DE SARNEZ |
| ALMADA (CABO VERDE) | ESTARAS FERRAGUT |
| DARBO (TŠAAD) | FERREIRA, João |
| KOMOORID | HALL |
| DOMINICA | HAUG |
| JIMÉNEZ (DOMINIKAANI VABARIIK) | JADOT |
| BALDEH (GAMBIA) | JOLY |
| GUINEA-BISSAU | KLASS |
| KIRIBATI | LÓPEZ AGUILAR |
| MARSHALLI SAARED | McAVAN |
| MIKRONEESIA (Mikroneesia Liiduriigid) | NEUSER |
| NIGER | OUZKÝ |
| SAALOMONI SAARED | RONZULLI |
| SOMAALIA | ROSSI |
| HLOPHE (SVAASIMAA) | SCHNELLHARDT |
| NDUGAI (TANSAANIA) | SENYSZYN |
| IDA-TIMOR | TOIA |
| TRINIDAD JA TOBAGO | VLASÁK |
| VANUATU | ZIMMER |

AKV riikide liikmed

Euroopa Parlamendi liikmed

SITHOLE (MOSAMBIIK), kaasesimees

RIVASI, kaasesimees

KOMBO (KENYA), aseesimees

BAUER, aseesimees

GRENADA, aseesimees

NEDELCHEVA, aseesimees

BARBADOS

BEARDER

MOTLHALE (BOTSWANA)

CHRISTENSEN

TAPSOBA (BURKINA FASO)

COELHO

KARERWA (BURUNDI)

DELVAUX

HAMATOUKOUR (KAMERUN)

DE SARNEZ

ALMADA (CABO VERDE)

ESTARAS FERRAGUT

DARBO (TŠAAD)

FERREIRA, João

KOMOORID

HALL

DOMINICA

HAUG

JIMÉNEZ (DOMINIKAANI VABARIIK)

JADOT

BALDEH (GAMBIA)

JOLY

GUINEA-BISSAU

KLASS

KIRIBATI

LÓPEZ AGUILAR

MARSHALLI SAARED

McAVAN

MIKRONEESIA (Mikroneesia Liiduriigid)

NEUSER

NIGER

OUZKÝ

SAALOMONI SAARED

RONZULLI

SOMAALIA

ROSSI

HLOPHE (SVAASIMAA)

SCHNELLHARDT

NDUGAI (TANSAANIA)

SENYSZYN

IDA-TIMOR

TOIA

TRINIDAD JA TOBAGO

VLASÁK

VANUATU

ZIMMER

---

II LISA

2. DETSEMBRIST 4. DETSEMBRINI KINSHASAS (KONGO DEMOKRAATLIK VABARIIK) TOIMUNUD ISTUNGJÄRGUL KOHALOLIJATE NIMEKIRI

| MATONGO (Sambia), kaaspresident | MICHEL, kaaspresident |
| --- | --- |
| DOS SANTOS (Angola)
  CHANDLER (Barbados)
  DAYORI (Benin)
  MOTLHALE (Botswana) (asepresident)
  TAPSOBA (Burkina Faso)
  KARERWA (Burundi) (asepresident)
  HAMATOUKOUR (Kamerun) (asepresident)
  DARBO (Tšaad)
  IBOVI (Kongo Vabariik) (asepresident)
  MBUKU LAKA (Kongo Demokraatlik Vabariik)
  SOUBANE ATEYE (Djibouti)
  JIMÉNEZ (Dominikaani Vabariik)
  SERICHE DOUGAN (Ekvatoriaal-Guinea)
  NAIB (Eritrea)
  TOGA (Etioopia)
  OWONO NGUEMA (Gabon)
  BALDEH (Gambia)
  BANDUA (Ghana)
  FLETCHER (Grenada) (1)

  RAMOTAR (Guyana) (asepresident)
  BEAUPLAN (Haiti)
  MALAHOO FORTE (Jamaica) )
  KOMBO (Kenya)
  TIHELI (Lesotho) (1) (asepresident)
  KOLLIE (Libeeria) (asepresident)
  AIPIRA (Malawi)
  ASSARID IMBARCAOUANE (Mali) (asepresident)
  OULD GUELAYE (Mauritaania)
  GUNESSEE (Mauritius) (1)

  SITHOLE (Mosambiik)
  VAN DER WALT (Namiibia)
  WAZIRI (Nigeeria) (1)

  POLISI (Rwanda) (asepresident)
  SKERRIT-ANDREW (Saint Kitts ja Nevis) (1)

  JEAN MARIE (Saint Lucia)
  STRAKER (Saint Vincent ja Grenadiinid) (asepresident)
  PAPALII (Samoa)
  SALL (Senegal)
  WILLIAM (Seišellid)
  BUNDU (Sierra Leone)
  TOZAKA (Saalomoni Saared)
  MANAMELA (Lõuna-Aafrika Vabariik)
  MUSA (Sudaan)
  PARMESSAR (Suriname)
  HLOPHE (Svaasimaa)
  NDUGAI (Tansaania) (asepresident)
  BAMNANTE (Togo)
  JOSEPH (Trinidad ja Tobago) (1)

  ITALELI (Tuvalu) (asepresident)
  MUGAMBE (Uganda)
  JOY (Vanuatu) (1)

  SIKOTA (Sambia)
  HLONGWANE (Zimbabwe) | ATTARD MONTALTO (Elisa FERREIRA asemel)
  AYLWARD (HALLi asemel) (2)
   (3)

  BAUER
  BEARDER
  BERMAN (MOREIRA asemel) (2)
   (3)

  BINEV (LE PEN’ asemel) (3)
   (4)

  CALLANAN
  CASINI
  CASTEX
  CHRISTENSEN
  DE KEYSER
  DEVA (OUZKÝ asemel) (4)

  DURANT
  FERREIRA, João
  GAHLER
  GOERENS (asepresident) (2)

  GRIESBECK
  HANNAN (2)
   (3)

  JENSEN (2)
   (3)

  KACZMAREK
  KASTLER (CASPARY asemel)
  KLAß (asepresident)
  LEINEN (BULLMANi asemel)
  MANNER (DE SARNEZi asemel) (2)
   (3)

  MARTÍNEZ MARTÍNEZ
  MAYER
  MITCHELL
  NEDELCHEVA
  NEUSER
  PONGA (DE MITA asemel)
  RINALDI (MANDERSi asemel) (2)

  RIVASI (asepresident)
  RONZULLI (asepresident)
  SCHMIDT
  SCHNELLHARDT
  SCICLUNA
  SENYSZYN
  SPERONI (asepresident) (3)
   (4)

  STRIFFLER (3)
   (4)

  TIROLIEN
  VLASÁK
  WIELAND (2)
   (3)

  ZAHRADIL (STURDY asemel)
  ZANICCHI |
| VAATLEJAD: |
| KUUBA

  REGUEIFEROS LINARES |
| MADAGASKAR

  SERAMILA |
| NIGER

  AMADOU |

MATONGO (Sambia), kaaspresident

MICHEL, kaaspresident

DOS SANTOS (Angola)

CHANDLER (Barbados)

DAYORI (Benin)

MOTLHALE (Botswana) (asepresident)

TAPSOBA (Burkina Faso)

KARERWA (Burundi) (asepresident)

HAMATOUKOUR (Kamerun) (asepresident)

DARBO (Tšaad)

IBOVI (Kongo Vabariik) (asepresident)

MBUKU LAKA (Kongo Demokraatlik Vabariik)

SOUBANE ATEYE (Djibouti)

JIMÉNEZ (Dominikaani Vabariik)

SERICHE DOUGAN (Ekvatoriaal-Guinea)

NAIB (Eritrea)

TOGA (Etioopia)

OWONO NGUEMA (Gabon)

BALDEH (Gambia)

BANDUA (Ghana)

FLETCHER (Grenada) (1)

RAMOTAR (Guyana) (asepresident)

BEAUPLAN (Haiti)

MALAHOO FORTE (Jamaica) )

KOMBO (Kenya)

TIHELI (Lesotho) (1) (asepresident)

KOLLIE (Libeeria) (asepresident)

AIPIRA (Malawi)

ASSARID IMBARCAOUANE (Mali) (asepresident)

OULD GUELAYE (Mauritaania)

GUNESSEE (Mauritius) (1)

SITHOLE (Mosambiik)

VAN DER WALT (Namiibia)

WAZIRI (Nigeeria) (1)

POLISI (Rwanda) (asepresident)

SKERRIT-ANDREW (Saint Kitts ja Nevis) (1)

JEAN MARIE (Saint Lucia)

STRAKER (Saint Vincent ja Grenadiinid) (asepresident)

PAPALII (Samoa)

SALL (Senegal)

WILLIAM (Seišellid)

BUNDU (Sierra Leone)

TOZAKA (Saalomoni Saared)

MANAMELA (Lõuna-Aafrika Vabariik)

MUSA (Sudaan)

PARMESSAR (Suriname)

HLOPHE (Svaasimaa)

NDUGAI (Tansaania) (asepresident)

BAMNANTE (Togo)

JOSEPH (Trinidad ja Tobago) (1)

ITALELI (Tuvalu) (asepresident)

MUGAMBE (Uganda)

JOY (Vanuatu) (1)

SIKOTA (Sambia)

HLONGWANE (Zimbabwe)

ATTARD MONTALTO (Elisa FERREIRA asemel)

AYLWARD (HALLi asemel) (2)
   (3)

BAUER

BEARDER

BERMAN (MOREIRA asemel) (2)
   (3)

BINEV (LE PEN’ asemel) (3)
   (4)

CALLANAN

CASINI

CASTEX

CHRISTENSEN

DE KEYSER

DEVA (OUZKÝ asemel) (4)

DURANT

FERREIRA, João

GAHLER

GOERENS (asepresident) (2)

GRIESBECK

HANNAN (2)
   (3)

JENSEN (2)
   (3)

KACZMAREK

KASTLER (CASPARY asemel)

KLAß (asepresident)

LEINEN (BULLMANi asemel)

MANNER (DE SARNEZi asemel) (2)
   (3)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

MAYER

MITCHELL

NEDELCHEVA

NEUSER

PONGA (DE MITA asemel)

RINALDI (MANDERSi asemel) (2)

RIVASI (asepresident)

RONZULLI (asepresident)

SCHMIDT

SCHNELLHARDT

SCICLUNA

SENYSZYN

SPERONI (asepresident) (3)
   (4)

STRIFFLER (3)
   (4)

TIROLIEN

VLASÁK

WIELAND (2)
   (3)

ZAHRADIL (STURDY asemel)

ZANICCHI

VAATLEJAD:

KUUBA

REGUEIFEROS LINARES

MADAGASKAR

SERAMILA

NIGER

AMADOU

Kohal viibisid ka

| ANGOLA

  SIMBRÃO da CARVALHO
  FERREIRA-PINTO
  DALA | BENIN

  ALIA
  SEIDOU ADAMBI | BURKINA FASO

  OUEDRAOGO
  OUOBA NABA |
| --- | --- | --- |
| BURUNDI

  MWIDOGO
  NSHIMIRIMANA
  HAKIZIMANA
  BAGENGWANUBUSA | KAMERUN

  AWUDU MBAYA
  KOMBO
  OWONA KONO | TŠAAD

  DJIMAI
  MALLOUM |
| KONGO Vabariik

  BOUNKOULOU
  BOPELE EBAMBA
  MOUSSODIA | KONGO Demokraatlik Vabariik

  MABAYA GIZI AMINE
  MATADI NENGA
  KUTEKALA KAAWA
  BIE BONGENGE
  MOLEKO MOLIWA
  MUTUMBE MBUYA
  KAMBAYI CIMBUMBU
  KEMBUJUSWA NE N'LANZA
  NDOMBE SITA
  LUTUNDULA APALA
  IPALAKA YOBWA
  ENGBANDA MANANGA
  BAITSURA MUSOWA
  NKONGO BUDINA NZAU
  BETYNA NGILASE
  BIALOSUKA WATA
  ENGUDA LITUMBA
  EZATY MEREKO
  IYOLO LA NDJONDO
  LOMBEYA BOSONGO
  LUHONGE KABINDA NGOY
  LUONO KIMBANGA
  MBADU NSITU
  MONDOE ESSO LIBANZA
  MUTAMBA DIBWE
  MWAMBA MUSHIKONKE
  NENYENGWE IMI
  OTSHUMAMPITA ALOKI
  SHENILA MWANZA SAMILA
  SILUVANGI LUMBA | DJIBOUTI

  BOURHAN |
| EKVATORIAAL-GUINEA

  NFA NDONG NSENG
  OLO BAHAMONDE | ERITREA

  TEKLE | ETIOOPIA

  YILALA
  WAKJIRA
  WAKE GELESU |
| GABON

  BOUANGA MOUNDANGA
  AFATOGUE NSOLE
  BOULINGUI MBADINGA
  AWOMBI | GHANA

  ANTWI
  YIADOM | KENYA

  AFFEY
  LABOSO |
| LIBEERIA

  DUNA
  BARCLAY | MALAWI

  CHITEYEYE | MALI

  SYLLA
  BAH
  CISSE |
| MAURITAANIA

  GUELADIO
  BILAL
  OULD HAMOUD
  OULD ZAMEL
  ABDALLAH | MOSAMBIIK

  ERNESTO
  MIGUEL | NAMIIBIA

  TJIHIUKO |
| NIGEERIA

  USMAN
  AKWASHIKI
  JIBIA | RWANDA

  AYINKAMIYE | SIERRA LEONE

  JUMU
  KAMARA
  TORTO |
| LÕUNA-AAFRIKA VABARIIK

  SIBHIDLA
  MUBU | SUDAAN

  ELHASSAN
  MUSTAF
  OMER
  CHOLEK
  TAHA | SURINAME

  BREEVELD
  WANGSABESARI |
| SVAASIMAA

  HLOPHE | TOGO

  GBONE
  ADONAYAKPOR | UGANDA

  DOMBO
  OGWAL ATIM |
| SAMBIA

  MUBANGA | ZIMBABWE



  MLOTSHWA


  MNKANDHLA | |

ANGOLA

SIMBRÃO da CARVALHO

FERREIRA-PINTO

DALA

BENIN

ALIA

SEIDOU ADAMBI

BURKINA FASO

OUEDRAOGO

OUOBA NABA

BURUNDI

MWIDOGO

NSHIMIRIMANA

HAKIZIMANA

BAGENGWANUBUSA

KAMERUN

AWUDU MBAYA

KOMBO

OWONA KONO

TŠAAD

DJIMAI

MALLOUM

KONGO Vabariik

BOUNKOULOU

BOPELE EBAMBA

MOUSSODIA

KONGO Demokraatlik Vabariik

MABAYA GIZI AMINE

MATADI NENGA

KUTEKALA KAAWA

BIE BONGENGE

MOLEKO MOLIWA

MUTUMBE MBUYA

KAMBAYI CIMBUMBU

KEMBUJUSWA NE N'LANZA

NDOMBE SITA

LUTUNDULA APALA

IPALAKA YOBWA

ENGBANDA MANANGA

BAITSURA MUSOWA

NKONGO BUDINA NZAU

BETYNA NGILASE

BIALOSUKA WATA

ENGUDA LITUMBA

EZATY MEREKO

IYOLO LA NDJONDO

LOMBEYA BOSONGO

LUHONGE KABINDA NGOY

LUONO KIMBANGA

MBADU NSITU

MONDOE ESSO LIBANZA

MUTAMBA DIBWE

MWAMBA MUSHIKONKE

NENYENGWE IMI

OTSHUMAMPITA ALOKI

SHENILA MWANZA SAMILA

SILUVANGI LUMBA

DJIBOUTI

BOURHAN

EKVATORIAAL-GUINEA

NFA NDONG NSENG

OLO BAHAMONDE

ERITREA

TEKLE

ETIOOPIA

YILALA

WAKJIRA

WAKE GELESU

GABON

BOUANGA MOUNDANGA

AFATOGUE NSOLE

BOULINGUI MBADINGA

AWOMBI

GHANA

ANTWI

YIADOM

KENYA

AFFEY

LABOSO

LIBEERIA

DUNA

BARCLAY

MALAWI

CHITEYEYE

MALI

SYLLA

BAH

CISSE

MAURITAANIA

GUELADIO

BILAL

OULD HAMOUD

OULD ZAMEL

ABDALLAH

MOSAMBIIK

ERNESTO

MIGUEL

NAMIIBIA

TJIHIUKO

NIGEERIA

USMAN

AKWASHIKI

JIBIA

RWANDA

AYINKAMIYE

SIERRA LEONE

JUMU

KAMARA

TORTO

LÕUNA-AAFRIKA VABARIIK

SIBHIDLA

MUBU

SUDAAN

ELHASSAN

MUSTAF

OMER

CHOLEK

TAHA

SURINAME

BREEVELD

WANGSABESARI

SVAASIMAA

HLOPHE

TOGO

GBONE

ADONAYAKPOR

UGANDA

DOMBO

OGWAL ATIM

SAMBIA

MUBANGA

ZIMBABWE

MLOTSHWA

MNKANDHLA

| | AKV NÕUKOGU

  AKV nõukogu eesistuja Guyana välisminister RODRIGUES-BIRKETT |
| --- | --- |

AKV NÕUKOGU

AKV nõukogu eesistuja Guyana välisminister RODRIGUES-BIRKETT

| | EUROOPA KOMISJON

  Euroopa Komisjoni arenguvolinik PIEBALGS
  Euroopa Komisjoni rahvusvahelise kaubanduse eest vastutav volinik DE GUCHT |
| --- | --- |

EUROOPA KOMISJON

Euroopa Komisjoni arenguvolinik PIEBALGS

Euroopa Komisjoni rahvusvahelise kaubanduse eest vastutav volinik DE GUCHT

| | AAFRIKA LIIT


  IGUEH |
| --- | --- |

AAFRIKA LIIT

IGUEH

| | EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE

  KING
  JAHIER

  OCCHIPENTI


  VERBOVEN |
| --- | --- |

EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE

KING

JAHIER

OCCHIPENTI

VERBOVEN

| | AKV RIIKIDE SEKRETARIAAT

  Kaaspeasekretär CHAMBAS |
| --- | --- |

AKV RIIKIDE SEKRETARIAAT

Kaaspeasekretär CHAMBAS

| | EUROOPA LIIDU SEKRETARIAAT

  Kaaspeasekretär AGUIRIANO NALDA |
| --- | --- |

EUROOPA LIIDU SEKRETARIAAT

Kaaspeasekretär AGUIRIANO NALDA

---

(1)  Riigi esindaja ei ole parlamendiliige

(2)  Kohal 2. detsembril 2010

(3)  Kohal 3. detsembril 2010

(4)  Kohal 4. detsembril 2010

---

III LISA

NELJAPÄEVAL, 2. DETSEMBRIL 2010 TOIMUNUD ISTUNGI PROTOKOLLI LISA

Parlamendiväliste delegaatide akrediteerimine

| 1. | Grenada
  T. E. Andre FLETCHER
  Suursaadik
  Grenada saatkond, Brüssel |
| --- | --- |

1.

Grenada

T. E. Andre FLETCHER

Suursaadik

Grenada saatkond, Brüssel

| 2. | Lesotho
  T. E. Mamoruti A. TIHELI
  Suursaadik
  Lesotho saatkond, Brüssel |
| --- | --- |

2.

Lesotho

T. E. Mamoruti A. TIHELI

Suursaadik

Lesotho saatkond, Brüssel

| 3. | Mauritius
  T. E. Sutiawan GUNESSEE
  Suursaadik
  Mauritiuse saatkond, Brüssel |
| --- | --- |

3.

Mauritius

T. E. Sutiawan GUNESSEE

Suursaadik

Mauritiuse saatkond, Brüssel

| 4. | Saint Kitts ja Nevis
  T. E. Shirley SKERITT-ANDREW
  Suursaadik
  Saint Kitts ja Nevise saatkond, Brüssel |
| --- | --- |

4.

Saint Kitts ja Nevis

T. E. Shirley SKERITT-ANDREW

Suursaadik

Saint Kitts ja Nevise saatkond, Brüssel

| 5. | Trinidad ja Tobago
  Jerome JOSEPH
  Esimene sekretär
  Trinidadi ja Tobago saatkond, Brüssel |
| --- | --- |

5.

Trinidad ja Tobago

Jerome JOSEPH

Esimene sekretär

Trinidadi ja Tobago saatkond, Brüssel

| 6. | Vanuatu
  T. E. Roy Mickey JOY
  Suursaadik
  Vanuatu saatkond, Brüssel |
| --- | --- |

6.

Vanuatu

T. E. Roy Mickey JOY

Suursaadik

Vanuatu saatkond, Brüssel

---

IV LISA

VASTUVÕETUD TEKSTID

| — | Resolutsioon vaba ja sõltumatu meedia kohta (AKV-EL/100.655/10/lõplik) |
| --- | --- |

—

| — | Resolutsioon Kopenhaageni konverentsi järgse tegevuse kohta: tehnosiire, uued tehnoloogiad ja tehnilise suutlikkuse arendamine AKV riikides (AKV-EL/100.739/10/lõplik) |
| --- | --- |

—

| — | Resolutsioon aastatuhande arengueesmärkide saavutamise kohta: uuenduslikud lahendused sotsiaalsete ja majanduslike probleemidega toimetulekuks (AKV-EL/100.732/10/lõplik) |
| --- | --- |

—

| — | Resolutsioon toiduga kindlustatuse kohta (AKV-EL/100.879/10/lõplik) |
| --- | --- |

—

| — | Resolutsioon julgeolekuprobleemi kohta Saheli ja Sahara piirkonnas: terrorism ning uimasti-, relva- ja inimkaubandus (AKV-EL/100.880/10/lõplik) |
| --- | --- |

—

| — | Deklaratsioon Côte d’Ivoire’is 28. novembril 2010 toimunud presidendivalimiste teise vooru tulemuste väljakuulutamise kohta |
| --- | --- |

—

RESOLUTSIOON (1)

vaba ja sõltumatu meedia kohta

AKV-ELi parlamentaarne ühisassamblee,

mis kohtus Kinshasas (Kongo Demokraatlik Vabariik) 2.–4. detsembrini 2010;

võttes arvesse kodukorra artikli 17 lõiget 1;

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, eelkõige selle artikleid 19 ja 20;

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 11;

võttes arvesse Cotonou partnerluslepingut, eelkõige selle artikli 9 lõiget 2;

võttes arvesse Windhoeki 3. mai 1991. aasta deklaratsiooni sõltumatu ja pluralistliku Aafrika pressi edendamise kohta;

võttes arvesse sõltumatu ajakirjanduse põhimõtteid, mida toetavad kogu maailma ajakirjanikud, Rahvusvaheline Ajakirjanike Föderatsioon ning selle Aafrika ja Euroopa piirkondlikud organisatsioonid, Aafrika Ajakirjanike Föderatsioon (FAJ) ning Euroopa Ajakirjanike Föderatsioon (EFJ);

võttes arvesse Maailma Ajalehtede Assotsiatsiooni põhikirja artiklit 1;

võttes arvesse Aafrika Ajakirjanike Föderatsiooni 2009. aasta pressivabaduse aruannet;

võttes arvesse, et Euroopa Parlament andis 2005. aasta Sahharovi auhinna Piirideta Ajakirjanike organisatsioonile;

võttes arvesse Piirideta Ajakirjanike aastaaruandeid, eelkõige 2009. aasta oma;

võttes arvesse organisatsiooni Freedom House aruandeid, eelkõige neid, mille pealkiri on „Pressivabadus 2009” ja „Internetivabadus”;

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 26. septembri 2006. aasta resolutsiooni meedia ja arengu kohta (2);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 25. septembri 2008 resolutsiooni meediakanalite koondumise ja meedia pluralismi kohta Euroopa Liidus (3);

võttes arvesse Aafrika Liidu ja Euroopa Liidu vahel 2008. aasta septembris Ouagadougous korraldatud meedia- ja arengualase foorumi järeldusi;

võttes arvesse poliitikakomitee raportit (AKV-EL/100.655/10/lõplik),

| A. | arvestades, et vaba ja sõltumatu meedia kontseptsioon on sõnavabaduse põhiõiguse peamine komponent, mis on sätestatud inimõiguste ülddeklaratsioonis ning seejärel heaks kiidetud nii Euroopa Liidu põhiõiguste hartas kui ka Cotonou partnerluslepingus; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et vaba ja sõltumatu meedia kontseptsioon on sõnavabaduse põhiõiguse peamine komponent, mis on sätestatud inimõiguste ülddeklaratsioonis ning seejärel heaks kiidetud nii Euroopa Liidu põhiõiguste hartas kui ka Cotonou partnerluslepingus;

| B. | arvestades, et ülemaailmsetes foorumites, näiteks Rahvusvahelises Ajakirjanike Föderatsioonis, Maailma Ajalehtede Assotsiatsioonis, Ajakirjanike Kaitse Komitees ning organisatsioonides Piirideta Ajakirjanikud ja Freedom House, valitseb üldine arusaam, et meedia vabadus ja sõltumatus on olulised põhivabadusi austava demokraatia ning üksikisiku õigustele tõelise väärtuse andva ühiskonna toimimiseks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ülemaailmsetes foorumites, näiteks Rahvusvahelises Ajakirjanike Föderatsioonis, Maailma Ajalehtede Assotsiatsioonis, Ajakirjanike Kaitse Komitees ning organisatsioonides Piirideta Ajakirjanikud ja Freedom House, valitseb üldine arusaam, et meedia vabadus ja sõltumatus on olulised põhivabadusi austava demokraatia ning üksikisiku õigustele tõelise väärtuse andva ühiskonna toimimiseks;

| C. | arvestades, et viimased arengud on näidanud üldist tagasiminekut seoses sõnavabadusega meedias, nagu kinnitavad ka sõltumatute organisatsioonide aruanded nii arenenud kui ka arenguriikides; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et viimased arengud on näidanud üldist tagasiminekut seoses sõnavabadusega meedias, nagu kinnitavad ka sõltumatute organisatsioonide aruanded nii arenenud kui ka arenguriikides;

| D. | arvestades, et autoritaarsed režiimid mitte ainult ei piira meediavabadust eesmärgiga suruda maha opositsiooni, pidurdades seeläbi demokraatia nõuetekohast toimimist, vaid ohustavad ka valimisi ja ühiskonna normaalset toimimist, võttes meetmeid, mis piiravad opositsiooni või vähemuste õigust edastada oma sõnumit vabalt ja läbipaistvalt; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et autoritaarsed režiimid mitte ainult ei piira meediavabadust eesmärgiga suruda maha opositsiooni, pidurdades seeläbi demokraatia nõuetekohast toimimist, vaid ohustavad ka valimisi ja ühiskonna normaalset toimimist, võttes meetmeid, mis piiravad opositsiooni või vähemuste õigust edastada oma sõnumit vabalt ja läbipaistvalt;

| E. | arvestades, et ühiskonnas on laialt levinud ka kuritegeliku elemendi uuesti esiletõus, sealhulgas ka maailma jõukamates piirkondades, mis surub maha uurivat ajakirjandust, minnes koguni meedias töötavate ning kuritegevust paljastada püüdvate inimeste tapmiseni; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ühiskonnas on laialt levinud ka kuritegeliku elemendi uuesti esiletõus, sealhulgas ka maailma jõukamates piirkondades, mis surub maha uurivat ajakirjandust, minnes koguni meedias töötavate ning kuritegevust paljastada püüdvate inimeste tapmiseni;

| F. | arvestades, et sõltumatud organisatsioonid on tuvastanud olukorra halvenemise seoses meedia vabaduse ja sõltumatusega nii ELis kui ka AKV riikides; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et sõltumatud organisatsioonid on tuvastanud olukorra halvenemise seoses meedia vabaduse ja sõltumatusega nii ELis kui ka AKV riikides;

| G. | arvestades, et teatud ELi riikide üldjärjestus meedia vabaduse ja sõltumatuse valdkonnas on langenud, mõnel juhul oluliselt; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et teatud ELi riikide üldjärjestus meedia vabaduse ja sõltumatuse valdkonnas on langenud, mõnel juhul oluliselt;

| H. | arvestades, et teatud AKV riikides on meedia vabadus ja sõltumatus tõsiselt piiratud või puudub täielikult; arvestades, et teatud AKV riike, näiteks Haitit, Guyanat ja Paapua Uus-Guinead on kiidetud meediavabaduse parandamisel tehtud edusammude eest; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et teatud AKV riikides on meedia vabadus ja sõltumatus tõsiselt piiratud või puudub täielikult; arvestades, et teatud AKV riike, näiteks Haitit, Guyanat ja Paapua Uus-Guinead on kiidetud meediavabaduse parandamisel tehtud edusammude eest;

| I. | arvestades, et ajakirjanikud vastutavad proportsionaalselt oma mõjuga vihkamisele mitteõhutamise, eelkõige rassivihale mitteõhutamise eest; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ajakirjanikud vastutavad proportsionaalselt oma mõjuga vihkamisele mitteõhutamise, eelkõige rassivihale mitteõhutamise eest;

| J. | arvestades, et uue interneti ja mobiilsidega seotud tehnoloogia areng annab inimestele üha rohkem võimalusi enda väljendamiseks, |
| --- | --- |

J.

arvestades, et uue interneti ja mobiilsidega seotud tehnoloogia areng annab inimestele üha rohkem võimalusi enda väljendamiseks,

| 1. | taunib meedia vabaduse ja sõltumatusega seotud olukorra halvenemist maailmas, kus autoritaarsed režiimid suruvad maha opositsiooni, rikkudes oluliselt ajakirjanike, meediatöötajate ja internetikasutajate inimõigusi, minnes koguni mõrvade ja ebaseadusliku vangistamiseni, millega rikutakse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artikleid 19 ja 20; |
| --- | --- |

1.

taunib meedia vabaduse ja sõltumatusega seotud olukorra halvenemist maailmas, kus autoritaarsed režiimid suruvad maha opositsiooni, rikkudes oluliselt ajakirjanike, meediatöötajate ja internetikasutajate inimõigusi, minnes koguni mõrvade ja ebaseadusliku vangistamiseni, millega rikutakse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artikleid 19 ja 20;

| 2. | mõistab hukka negatiivsed tagajärjed, mis tulenevad meediaomandi koondumisest suurte ettevõtete kätte, eelkõige seoses pluralismi vähenemisega, vabadusele teavitada ja olla teavitatud tingimuste seadmisega, ajakirjanike tegevusele seatud piirangutega ning nii kaudse kui ka otsese tsensuuri uute vormide tekkega; |
| --- | --- |

2.

mõistab hukka negatiivsed tagajärjed, mis tulenevad meediaomandi koondumisest suurte ettevõtete kätte, eelkõige seoses pluralismi vähenemisega, vabadusele teavitada ja olla teavitatud tingimuste seadmisega, ajakirjanike tegevusele seatud piirangutega ning nii kaudse kui ka otsese tsensuuri uute vormide tekkega;

| 3. | kutsub üles valitsusi, kes on vangistanud ajakirjanikke, täitma oma õiguspäraseid funktsioone ning need ajakirjanikud viivitamata vabastama; |
| --- | --- |

3.

kutsub üles valitsusi, kes on vangistanud ajakirjanikke, täitma oma õiguspäraseid funktsioone ning need ajakirjanikud viivitamata vabastama;

| 4. | kutsub Euroopa Komisjoni, AKV riikide rühma ja ELi liikmesriike tungivalt üles keelustama oma liikmes- ja partnerriikides sõna- ja pressivabaduse rikkumise igasugused vormid; |
| --- | --- |

4.

kutsub Euroopa Komisjoni, AKV riikide rühma ja ELi liikmesriike tungivalt üles keelustama oma liikmes- ja partnerriikides sõna- ja pressivabaduse rikkumise igasugused vormid;

| 5. | mõistab hukka kuritegeliku elemendi sageli karistuseta jäävad teod, mis pannakse tihti toime organiseeritud kuritegelike rühmituste poolt või poliitiliste organisatsioonide poolt, kes ahistavad, vigastavad või mõnikord ka mõrvavad ajakirjanikke nende tegevuse uurimise eest; |
| --- | --- |

5.

mõistab hukka kuritegeliku elemendi sageli karistuseta jäävad teod, mis pannakse tihti toime organiseeritud kuritegelike rühmituste poolt või poliitiliste organisatsioonide poolt, kes ahistavad, vigastavad või mõnikord ka mõrvavad ajakirjanikke nende tegevuse uurimise eest;

| 6. | peab vastuvõetamatuks seda, et ajakirjanikud peavad piirama, muutma või loobuma oma tegevusest või on sunnitud veetma oma elu aresti all, kuna nad on käsitlenud usuküsimusi; |
| --- | --- |

6.

peab vastuvõetamatuks seda, et ajakirjanikud peavad piirama, muutma või loobuma oma tegevusest või on sunnitud veetma oma elu aresti all, kuna nad on käsitlenud usuküsimusi;

| 7. | peab vastuvõetamatuks seda, et usutegelased kuulutavad ajakirjanikele karistust, piirates nii nende tegevust ja sõnavabadust ning pannes nende elu ohtu; |
| --- | --- |

7.

peab vastuvõetamatuks seda, et usutegelased kuulutavad ajakirjanikele karistust, piirates nii nende tegevust ja sõnavabadust ning pannes nende elu ohtu;

| 8. | väljendab kahetsust tõhusa vahendi puudumise pärast, et suurendada põhiõiguste järgimist rahvusvaheliste kaubandus- ja koostöölepingute kohaldamisel; |
| --- | --- |

8.

väljendab kahetsust tõhusa vahendi puudumise pärast, et suurendada põhiõiguste järgimist rahvusvaheliste kaubandus- ja koostöölepingute kohaldamisel;

| 9. | rõhutab, et meedia vabadus ja sõltumatus on vajalikud demokraatliku ühiskonna toimimiseks alates vabade ja ausate valimiste korraldamisest kuni üldise pluralistliku sõnavabaduseni; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et meedia vabadus ja sõltumatus on vajalikud demokraatliku ühiskonna toimimiseks alates vabade ja ausate valimiste korraldamisest kuni üldise pluralistliku sõnavabaduseni;

| 10. | tunnistab, et meedial on moraalne ja seaduspärane kohustus anda avalikkusele kvaliteetset teavet ning et meedia peaks teenima avalikkust; on siiski seisukohal, et valitsused, ettevõtted ja kuritegelikud organisatsioonid ei tohiks püüda meediat tsenseerida; |
| --- | --- |

10.

tunnistab, et meedial on moraalne ja seaduspärane kohustus anda avalikkusele kvaliteetset teavet ning et meedia peaks teenima avalikkust; on siiski seisukohal, et valitsused, ettevõtted ja kuritegelikud organisatsioonid ei tohiks püüda meediat tsenseerida;

| 11. | tunnistab, et lisaks traditsioonilistele meediakanalitele – raadiole, televisioonile ja trükiajakirjandusele – tuleb kaitsta ka internetipõhise meedia uusi vorme; |
| --- | --- |

11.

tunnistab, et lisaks traditsioonilistele meediakanalitele – raadiole, televisioonile ja trükiajakirjandusele – tuleb kaitsta ka internetipõhise meedia uusi vorme;

| 12. | nõuab, et rahvusvahelistes lepetes osutataks selgemalt meedia vabadusele ja sõltumatusele eesmärgiga tagada asjakohase tingimuslikkuse kohaldamine selle vabaduse piiramisel; |
| --- | --- |

12.

nõuab, et rahvusvahelistes lepetes osutataks selgemalt meedia vabadusele ja sõltumatusele eesmärgiga tagada asjakohase tingimuslikkuse kohaldamine selle vabaduse piiramisel;

| 13. | väljendab muret järjekoha langemise pärast pressivabaduse osas teatud AKV riikides, kuid avaldab tunnustust Paapua Uus-Guineale, Guyanale, Ghanale, Tansaaniale, Djiboutile ja Lesothole hea eeskuju näitamise eest AKV riikides, hoolimata keerulistest tingimustest võimalike tulemuste saavutamisel; märgib, et kümme AKV riiki on 2009. aasta pingereas esimese 50 riigi hulgas, kuid üks ELi liikmesriik on väljaspool esimest viitkümmet kohta; |
| --- | --- |

13.

väljendab muret järjekoha langemise pärast pressivabaduse osas teatud AKV riikides, kuid avaldab tunnustust Paapua Uus-Guineale, Guyanale, Ghanale, Tansaaniale, Djiboutile ja Lesothole hea eeskuju näitamise eest AKV riikides, hoolimata keerulistest tingimustest võimalike tulemuste saavutamisel; märgib, et kümme AKV riiki on 2009. aasta pingereas esimese 50 riigi hulgas, kuid üks ELi liikmesriik on väljaspool esimest viitkümmet kohta;

| 14. | väljendab muret meediavabaduse piirangute pärast riikides, kes soovivad ühineda nii ELi kui ka Cotonou lepinguga, ning kutsub üles seadma liitumise tingimuseks inimõiguste austamise, eelkõige ajakirjandus- ja muu meedia vabaduse austamise; |
| --- | --- |

14.

väljendab muret meediavabaduse piirangute pärast riikides, kes soovivad ühineda nii ELi kui ka Cotonou lepinguga, ning kutsub üles seadma liitumise tingimuseks inimõiguste austamise, eelkõige ajakirjandus- ja muu meedia vabaduse austamise;

| 15. | väljendab kahetsust selle pärast, et meedia allub liiga tihti majanduslikele või poliitilistele huvidele või valitsusele, mis piirab arvamuste mitmekesisust; |
| --- | --- |

15.

väljendab kahetsust selle pärast, et meedia allub liiga tihti majanduslikele või poliitilistele huvidele või valitsusele, mis piirab arvamuste mitmekesisust;

| 16. | nõuab, et edendataks eetikakoodekseid ja statuute, mis kaitsevad ajakirjanike toimetuslikku sõltumatust, edendavad kutsealaseid standardeid ning kohustavad ajakirjanikke kasutama oma sõltumatust vastutustundlikult, lähtudes inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklis 20 sätestatud ja ajakirjanike esindusorganisatsioonide kehtestatud piirangutest; |
| --- | --- |

16.

nõuab, et edendataks eetikakoodekseid ja statuute, mis kaitsevad ajakirjanike toimetuslikku sõltumatust, edendavad kutsealaseid standardeid ning kohustavad ajakirjanikke kasutama oma sõltumatust vastutustundlikult, lähtudes inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklis 20 sätestatud ja ajakirjanike esindusorganisatsioonide kehtestatud piirangutest;

| 17. | nõuab, et Euroopa Komisjoni arenguabi eelarves loodaks eraldi eelarverida ajakirjanike suutlikkuse arendamise ja koolitamise jaoks, eelkõige AKV riikides; |
| --- | --- |

17.

nõuab, et Euroopa Komisjoni arenguabi eelarves loodaks eraldi eelarverida ajakirjanike suutlikkuse arendamise ja koolitamise jaoks, eelkõige AKV riikides;

| 18. | avaldab tunnustust Euroopa Komisjonile tema algatuste eest meedia vabaduse ja sõltumatuse valdkonnas ning kutsub komisjoni üles edendama ka tulevikus ajakirjandusvabadust oma programmide kaudu, näiteks Lorenzo Natali auhind ning demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend; |
| --- | --- |

18.

avaldab tunnustust Euroopa Komisjonile tema algatuste eest meedia vabaduse ja sõltumatuse valdkonnas ning kutsub komisjoni üles edendama ka tulevikus ajakirjandusvabadust oma programmide kaudu, näiteks Lorenzo Natali auhind ning demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend;

| 19. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks otsida võimalusi anda oma panus tegevusse, millega toetatakse pressivabaduse edendamist AKV ja ELi riikides, andes igal aastal AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee nimel välja auhinna, ning anda sellest ülevaade parlamentaarse ühisassamblee järgmisel istungil; |
| --- | --- |

19.

teeb kaaspresidentidele ülesandeks otsida võimalusi anda oma panus tegevusse, millega toetatakse pressivabaduse edendamist AKV ja ELi riikides, andes igal aastal AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee nimel välja auhinna, ning anda sellest ülevaade parlamentaarse ühisassamblee järgmisel istungil;

| 20. | avaldab tunnustust professionaalsetele organisatsioonidele, nagu IFJ, EFJ, FAJ, IPI ja WAN, valitsusvälistele organisatsioonidele, nagu Piirideta Ajakirjanikud, Freedom House, Ajakirjanike Kaitse Komitee ning UNESCO rahvusvaheline programm kommunikatsiooni arendamiseks, nende töö eest teadlikkuse suurendamisel meediavabaduse rikkumiste kohta kogu maailmas ning kutsub üles nende tööd võimalikult laiaulatuslikult toetama ja levitama; |
| --- | --- |

20.

avaldab tunnustust professionaalsetele organisatsioonidele, nagu IFJ, EFJ, FAJ, IPI ja WAN, valitsusvälistele organisatsioonidele, nagu Piirideta Ajakirjanikud, Freedom House, Ajakirjanike Kaitse Komitee ning UNESCO rahvusvaheline programm kommunikatsiooni arendamiseks, nende töö eest teadlikkuse suurendamisel meediavabaduse rikkumiste kohta kogu maailmas ning kutsub üles nende tööd võimalikult laiaulatuslikult toetama ja levitama;

| 21. | väljendab heameelt Euroopa Liidu ja Aafrika Liidu (AL) algatuse ning ALi toetuse üle üleaafrikalisele meediavõrgustikule ja portaalile; |
| --- | --- |

21.

väljendab heameelt Euroopa Liidu ja Aafrika Liidu (AL) algatuse ning ALi toetuse üle üleaafrikalisele meediavõrgustikule ja portaalile;

| 22. | kohustub jätkama meedia vabaduse ja sõltumatuse jälgimist AKV ja ELi riikides, samuti oma institutsionaalsetes suhetes piirkondlikul ja rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

22.

kohustub jätkama meedia vabaduse ja sõltumatuse jälgimist AKV ja ELi riikides, samuti oma institutsionaalsetes suhetes piirkondlikul ja rahvusvahelisel tasandil;

| 23. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV ja ELi institutsioonidele. |
| --- | --- |

23.

teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV ja ELi institutsioonidele.

RESOLUTSIOON (4)

Kopenhaageni konverentsi järgse tegevuse kohta: tehnosiire, uued tehnoloogiad ja tehnilise suutlikkuse arendamine AKV riikides

AKV-ELi parlamentaarne ühisassamblee,

mis kohtus Kinshasas (Kongo Demokraatlik Vabariik) 2.–4. detsembrini 2010;

võttes arvesse kodukorra artikli 17 lõiget 1;

võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) ja eriti selle artikli 4 lõiget 5;

võttes arvesse ÜRO 8. septembri 2000. aasta aastatuhande deklaratsiooni, milles sätestatakse aastatuhande arengueesmärgid kui rahvusvahelise üldsuse poolt vaesuse kaotamiseks ühiselt kehtestatud kriteeriumid;

võttes arvesse 23. juunil 2000. aastal Cotonous allkirjastatud AKV–ELi koostöölepingut, eriti selle lepingu teist läbivaadatud versiooni, mis allkirjastati ELi–AKV nõukogu kohtumisel 2010. aasta juunis, eelkõige selle artiklit 32a (kliimamuutus);

võttes arvesse Nicholas Sterni 2006. aasta aruannet „Sterni aruanne: kliimamuutuse majandusmehhanismid”;

võttes arvesse 17. novembril 2007. aastal Hispaanias Valencias avaldatud valitsustevahelise kliimamuutuse ekspertrühma (IPCC) neljandat hindamisaruannet;

võttes arvesse Bali tegevuskava (otsus 1/COP13);

võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 15. konverentsi (COP 15) ja Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimivat konventsiooniosaliste 5. konverentsi (COP/MOPP 5), mis peeti Taanis Kopenhaagenis 7.–18. detsembrini 2009, ja Kopenhaageni kokkulepet;

võttes arvesse 15. detsembri 2009. aasta esialgset teksti „Tehnoloogia arengu ja tehnosiirde edendamine”;

võttes arvesse ELi ülemaailmset kliimamuutuste liitu ning arenguriikidega kliimamuutuste valdkonnas tehtava koostöö tõhustamist käsitlevaid sätteid;

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 10. veebruari 2010. aasta resolutsiooni Kopenhaageni kliimamuutuste konverentsi (COP15) tulemuste kohta (5);

võttes arvesse komisjoni 9. märtsi 2010. aasta teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Rahvusvaheline kliimapoliitika pärast Kopenhaageni konverentsi: ülemaailmsele kliimakaitsestrateegiale uue energia andmiseks tuleb tegutseda kohe” (KOM(2010)86);

võttes arvesse nõukogu 11. mai 2010. aasta aruannet „Kliimamuutuste vastu võitlemise rahastamine: kiire rahastamine”;

võttes arvesse 2008. aasta juunis käivitatud AKV-ELi koostööprogrammi teaduse ja tehnoloogia valdkonnas;

võttes arvesse Aafrika ja ELi vahelist taastuva energia koostööprogrammi, mis plaanitakse käivitada 2010. aasta lõpuks;

võttes arvesse AKV–ELi ühisdeklaratsiooni kliimamuutuste kohta, mis võeti vastu 22. juunil 2010. aastal Ouagadougous Burkina Fasos toimunud AKV–ELi ministrite nõukogu 35. istungjärgul;

võttes arvesse oma resolutsiooni kliimamuutuste finants- ja majandusmõju kohta AKV riikides (6), mis võeti vastu 1. aprillil 2010 Tenerifel;

võttes arvesse 2010. aasta detsembris Mehhikos peetud COP 16 konverentsi;

võttes arvesse majandusarengu-, rahandus- ja kaubanduskomitee raportit (AKV-EL/100.739/10/lõplik),

| A. | arvestades, et oluline on kiirendada vähese CO2-heitega tehnoloogiate uurimist, arendamist ja siiret AKV ja ELi riikides eesmärgiga peatada ülemaailmne soojenemine (pärast seda, kui see on piiratud kuni 1,5 C°ni üle tööstuseelse taseme), luua vähese CO2-heitega majandus, mis põhineb muu hulgas puhta energia tootmisel, võimaldada kõigil kohanduda kliimamuutuste negatiivse mõjuga ning võidelda tulemuslikult kliimamuutuste, bioloogilise mitmekesisuse kadumise ning kogu maailmas levinud saastega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et oluline on kiirendada vähese CO2-heitega tehnoloogiate uurimist, arendamist ja siiret AKV ja ELi riikides eesmärgiga peatada ülemaailmne soojenemine (pärast seda, kui see on piiratud kuni 1,5 C°ni üle tööstuseelse taseme), luua vähese CO2-heitega majandus, mis põhineb muu hulgas puhta energia tootmisel, võimaldada kõigil kohanduda kliimamuutuste negatiivse mõjuga ning võidelda tulemuslikult kliimamuutuste, bioloogilise mitmekesisuse kadumise ning kogu maailmas levinud saastega;

| B. | arvestades, et vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogia siirde puhul AKV riikidesse tuleks kaaluda ülemaailmse soojenemise „ühise, aga erineva vastutuse” põhimõtet; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogia siirde puhul AKV riikidesse tuleks kaaluda ülemaailmse soojenemise „ühise, aga erineva vastutuse” põhimõtet;

| C. | arvestades, et tehnosiire peab täiendama ja tõhustama kõiki jõupingutusi, sh kliimamuutuste leevendamine, suutlikkuse arendamine, kohanemine, mille poole püüeldakse kliimamuutustega võitlemisel maailma tasandil; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et tehnosiire peab täiendama ja tõhustama kõiki jõupingutusi, sh kliimamuutuste leevendamine, suutlikkuse arendamine, kohanemine, mille poole püüeldakse kliimamuutustega võitlemisel maailma tasandil;

| D. | arvestades, et AKV riigid kuuluvad nende riikide hulka, kelle osakaal kliimamuutustes on kõige väiksem, kuid keda selle negatiivsed mõjud ohustavad kõige enam; arvestades, et energiatarbimise piiramine tööstusriikides ja tärkava turumajandusega riikides koos vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogia siirdega AKV riikidesse aitaks ära hoida ülemaailmse soojenemise tagajärgi nendes riikides; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et AKV riigid kuuluvad nende riikide hulka, kelle osakaal kliimamuutustes on kõige väiksem, kuid keda selle negatiivsed mõjud ohustavad kõige enam; arvestades, et energiatarbimise piiramine tööstusriikides ja tärkava turumajandusega riikides koos vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogia siirdega AKV riikidesse aitaks ära hoida ülemaailmse soojenemise tagajärgi nendes riikides;

| E. | arvestades, et suurem osa tehnoloogiaalasest koostööst toimub siiani peamiselt riiklikul, mitte rahvusvahelisel tasandil, ning et vaid 2 % ühispatentidest saadakse arenenud ja arenguriikide ettevõtete ja institutsioonide koostöö tulemusena; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et suurem osa tehnoloogiaalasest koostööst toimub siiani peamiselt riiklikul, mitte rahvusvahelisel tasandil, ning et vaid 2 % ühispatentidest saadakse arenenud ja arenguriikide ettevõtete ja institutsioonide koostöö tulemusena;

| F. | arvestades, et arenenud riigid kohustusid 2009. aastal Kopenhaagenis pakkuma „suuremat, uut ja täiendavat, prognoositavat ja piisavat rahastamist” algses summas 30 miljardit USA dollarit ajavahemikul 2010–2012 ning summas 100 miljardit USA dollarit 2020. aastaks (7) eesmärgiga toetada kliimamuutuste leevendamise, sellega kohanemise, tehnoloogilise arengu ja tehnosiirde ning suutlikkuse arendamisega seotud tegevust; arvestades, et EL on kohustunud andma ajavahemikul 2010–2012 summast 30 miljardit USA dollarit 7,2 miljardit eurot; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et arenenud riigid kohustusid 2009. aastal Kopenhaagenis pakkuma „suuremat, uut ja täiendavat, prognoositavat ja piisavat rahastamist” algses summas 30 miljardit USA dollarit ajavahemikul 2010–2012 ning summas 100 miljardit USA dollarit 2020. aastaks (7) eesmärgiga toetada kliimamuutuste leevendamise, sellega kohanemise, tehnoloogilise arengu ja tehnosiirde ning suutlikkuse arendamisega seotud tegevust; arvestades, et EL on kohustunud andma ajavahemikul 2010–2012 summast 30 miljardit USA dollarit 7,2 miljardit eurot;

| G. | arvestades, et biomass on vähim arenenud riikides peamine taastuvenergia allikas, kuid selle laiaulatuslik ja reguleerimata kasutamine ei ole säästev ning sellel on keskkonnale ja inimtervisele suur negatiivne mõju; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et biomass on vähim arenenud riikides peamine taastuvenergia allikas, kuid selle laiaulatuslik ja reguleerimata kasutamine ei ole säästev ning sellel on keskkonnale ja inimtervisele suur negatiivne mõju;

| H. | arvestades samal ajal, et kasutatakse vaid murdosa Aafrika hiiglaslikust taastuvenergia potentsiaalist (8); |
| --- | --- |

H.

arvestades samal ajal, et kasutatakse vaid murdosa Aafrika hiiglaslikust taastuvenergia potentsiaalist (8);

| I. | arvestades, et enamikul rikkaimate riikide poolt AKV riikidesse müüdavatest taimekaitsevahenditest ning nende intensiivsel ja reguleerimata kasutamisel on arvukalt negatiivseid mõjusid keskkonnale ja inimtervisele; arvestades, et kemikaalitehnoloogiate vahetamine peaks võimaldama AKV riikide põllumajandustootjatel osta odavamaid tooteid, mis oleksid võimalikult keskkonnasõbralikud; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et enamikul rikkaimate riikide poolt AKV riikidesse müüdavatest taimekaitsevahenditest ning nende intensiivsel ja reguleerimata kasutamisel on arvukalt negatiivseid mõjusid keskkonnale ja inimtervisele; arvestades, et kemikaalitehnoloogiate vahetamine peaks võimaldama AKV riikide põllumajandustootjatel osta odavamaid tooteid, mis oleksid võimalikult keskkonnasõbralikud;

| J. | arvestades, et igat liiki jäätmete ulatuslik eksport arenenud ja rikkaimatest riikidest AKV riikidesse kujutab ohtu AKV riikide ökoloogilisele tasakaalule, eriti kuna neil puudub asjakohane ja tõhus tehnoloogia selliste jäätmete, mis ulatuvad kahjututest kuni äärmiselt mürgiste materjalideni, ümbertöötlemiseks, kohandamiseks ja ringlussevõtuks; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et igat liiki jäätmete ulatuslik eksport arenenud ja rikkaimatest riikidest AKV riikidesse kujutab ohtu AKV riikide ökoloogilisele tasakaalule, eriti kuna neil puudub asjakohane ja tõhus tehnoloogia selliste jäätmete, mis ulatuvad kahjututest kuni äärmiselt mürgiste materjalideni, ümbertöötlemiseks, kohandamiseks ja ringlussevõtuks;

| K. | arvestades, et detsentraliseeritud taastuvate energiaallikate laienemine AKV riikidesse võiks vähendada vaesust, parandades juurdepääsu energiaallikatele ja luues sellega maaelu arenguks ning metsade säilitamisele paremad võimalused ning tuues kaasa eelised inimtervisele ja tööhõivevõimalustele; arvestades, et praegu on vaid 0,2 % ELi ametlikust arenguabist suunatud detsentraliseeritud taastuvatesse energiaallikatesse investeerimisse; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et detsentraliseeritud taastuvate energiaallikate laienemine AKV riikidesse võiks vähendada vaesust, parandades juurdepääsu energiaallikatele ja luues sellega maaelu arenguks ning metsade säilitamisele paremad võimalused ning tuues kaasa eelised inimtervisele ja tööhõivevõimalustele; arvestades, et praegu on vaid 0,2 % ELi ametlikust arenguabist suunatud detsentraliseeritud taastuvatesse energiaallikatesse investeerimisse;

| L. | arvestades, et kaotada tuleks kõik poliitilised, institutsionaalsed, finants-, kaubandus- ning teabe ja inimressurssidega seotud takistused vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogiate siirdele AKV riikidesse; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et kaotada tuleks kõik poliitilised, institutsionaalsed, finants-, kaubandus- ning teabe ja inimressurssidega seotud takistused vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogiate siirdele AKV riikidesse;

| M. | arvestades, et tehnoloogia ja innovatsiooni puudumist AKV riikides käsitletakse sageli turu puudujääkide tunnustena, mitte tehnoloogia arengu alase rahvusvahelise koostöö parandamise vajaduse märkidena; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et tehnoloogia ja innovatsiooni puudumist AKV riikides käsitletakse sageli turu puudujääkide tunnustena, mitte tehnoloogia arengu alase rahvusvahelise koostöö parandamise vajaduse märkidena;

| N. | arvestades, et tunnistada tuleks ka info- ja kommunikatsioonitehnoloogia olulist rolli tehnoloogia leviku protsessis, |
| --- | --- |

N.

arvestades, et tunnistada tuleks ka info- ja kommunikatsioonitehnoloogia olulist rolli tehnoloogia leviku protsessis,

| 1. | rõhutab, et teadus- ja innovatsioonialase tegevuse laiendamine AKV ja ELi riikides ning sobivate tehnoloogiate ja oskusteabe levik ja siire AKV riikidesse on kliimamuutuste ülemaailmse probleemi lahendamiseks võetavate mis tahes tõhusate rahvusvaheliste meetmete põhielemendid; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et teadus- ja innovatsioonialase tegevuse laiendamine AKV ja ELi riikides ning sobivate tehnoloogiate ja oskusteabe levik ja siire AKV riikidesse on kliimamuutuste ülemaailmse probleemi lahendamiseks võetavate mis tahes tõhusate rahvusvaheliste meetmete põhielemendid;

| 2. | väljendab kahetsust asjaolu pärast, et hoolimata sellest, et kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise tehnoloogia väljatöötamine ja siire oli Bali tegevuskava üks aluseid ning Kopenhaagenis 2009. aastal peetud ÜRO kliimamuutuste alaste läbirääkimiste üks põhiteemasid, ei suutnud COP 15 pakkuda välja uusi rohelise tehnoloogia arendamise ja siirde ning koostöö mehhanisme; |
| --- | --- |

2.

väljendab kahetsust asjaolu pärast, et hoolimata sellest, et kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise tehnoloogia väljatöötamine ja siire oli Bali tegevuskava üks aluseid ning Kopenhaagenis 2009. aastal peetud ÜRO kliimamuutuste alaste läbirääkimiste üks põhiteemasid, ei suutnud COP 15 pakkuda välja uusi rohelise tehnoloogia arendamise ja siirde ning koostöö mehhanisme;

| 3. | on seisukohal, et edukas rahvusvaheline kokkulepe kliimakaitse kohta peaks sisaldama jõulisi eeskirju ja määrusi tehnoloogia arendamise ning piiranguteta siirde kohta, et edendada selle valdkonna avalikke ja erainvesteeringuid; kutsub konverentsi COP 16 sel eesmärgil üles juba tegema konkreetseid otsuseid tehnilise suutlikkuse arendamise ning tehnoloogia arengu ja siirde kohta, lähtudes ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni kõnealust valdkonda käsitlevatest sätetest; |
| --- | --- |

3.

on seisukohal, et edukas rahvusvaheline kokkulepe kliimakaitse kohta peaks sisaldama jõulisi eeskirju ja määrusi tehnoloogia arendamise ning piiranguteta siirde kohta, et edendada selle valdkonna avalikke ja erainvesteeringuid; kutsub konverentsi COP 16 sel eesmärgil üles juba tegema konkreetseid otsuseid tehnilise suutlikkuse arendamise ning tehnoloogia arengu ja siirde kohta, lähtudes ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni kõnealust valdkonda käsitlevatest sätetest;

| 4. | juhib tähelepanu sellele, et Kopenhaagenis toimunud konverentsil COP 15 esitatud ettepanekut luua tehnoloogiamehhanism tuleks edasi arendada mis tahes tulevases rahvusvahelises kliimakaitseraamistikus; kutsub samuti läbirääkijaid üles kindlustama tehnoloogia arengu ja siirde asjakohane rahastamine Kopenhaagenis moodustatud rohelise kliimafondi raames, et tagada tehnoloogiamehhanismi tõhus rakendamine; |
| --- | --- |

4.

juhib tähelepanu sellele, et Kopenhaagenis toimunud konverentsil COP 15 esitatud ettepanekut luua tehnoloogiamehhanism tuleks edasi arendada mis tahes tulevases rahvusvahelises kliimakaitseraamistikus; kutsub samuti läbirääkijaid üles kindlustama tehnoloogia arengu ja siirde asjakohane rahastamine Kopenhaagenis moodustatud rohelise kliimafondi raames, et tagada tehnoloogiamehhanismi tõhus rakendamine;

| 5. | märgib, et tehnoloogia arengu ja siirde, samuti suutlikkuse arendamise projektide edu tagamiseks AKV riikides tuleks kõigepealt kindlaks teha teadus- ja arendustöö riiklikud vajadused, kogemused, takistused ja riigisisesed võimalused; rõhutab, et kasutatud käsitlusviise tuleks kohandada konkreetse riigi tingimustele ning suurendada riikide osalust nendes tegevustes; |
| --- | --- |

5.

märgib, et tehnoloogia arengu ja siirde, samuti suutlikkuse arendamise projektide edu tagamiseks AKV riikides tuleks kõigepealt kindlaks teha teadus- ja arendustöö riiklikud vajadused, kogemused, takistused ja riigisisesed võimalused; rõhutab, et kasutatud käsitlusviise tuleks kohandada konkreetse riigi tingimustele ning suurendada riikide osalust nendes tegevustes;

| 6. | juhib tähelepanu vajadusele võtta arvesse vähim arenenud riikide hapra majanduse ja suure võlakoorma all olevate keskmise sissetulekuga riikide eritingimusi, samuti arenguriikide hulka kuuluvate väikeste AKV saareriikide haavatavust, kaugust ja väheseid võimalusi saavutada mastaabisäästu; |
| --- | --- |

6.

juhib tähelepanu vajadusele võtta arvesse vähim arenenud riikide hapra majanduse ja suure võlakoorma all olevate keskmise sissetulekuga riikide eritingimusi, samuti arenguriikide hulka kuuluvate väikeste AKV saareriikide haavatavust, kaugust ja väheseid võimalusi saavutada mastaabisäästu;

| 7. | kutsub arenenud riike üles toetama AKV riikides institutsionaalset, teaduslikku, tehnoloogilist ja inimressursi suutlikkust ning oskusteabe arenemist ja edasist tugevdamist, järgides AKV teadus- ja tehnoloogiaprogrammi eeskuju, et need riigid saaksid üle võtta, kohandada ja arendada asjakohaseid vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogiaid; |
| --- | --- |

7.

kutsub arenenud riike üles toetama AKV riikides institutsionaalset, teaduslikku, tehnoloogilist ja inimressursi suutlikkust ning oskusteabe arenemist ja edasist tugevdamist, järgides AKV teadus- ja tehnoloogiaprogrammi eeskuju, et need riigid saaksid üle võtta, kohandada ja arendada asjakohaseid vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogiaid;

| 8. | märgib, et suutlikkuse toetamine jääb killustatuks ning sõltuvaks riiklikest näitajatest, näiteks tööjõumahukus ja teenuste detsentraliseerimine; rõhutab, et tehnoloogia arengu ja tehnosiirde alase suutlikkuse edendamist AKV riikides tuleb vaadelda prioriteetse eesmärgina, mitte meetmena lühikese tähtajaga projektitulemuste suurendamiseks; rõhutab, et tegemist on pikaajalise protsessiga, mis nõuab süsteemset käsitlusviisi, võttes arvesse riigi- ja sektoripõhiseid olusid ning ühendades omavahel riigi, organisatsioonide ja inimressursside arengu; rõhutab samuti, et suutlikkuse arendamine peaks edendama nõudlust tehnoloogia arengu ja/või siirde järele AKV riikides; |
| --- | --- |

8.

märgib, et suutlikkuse toetamine jääb killustatuks ning sõltuvaks riiklikest näitajatest, näiteks tööjõumahukus ja teenuste detsentraliseerimine; rõhutab, et tehnoloogia arengu ja tehnosiirde alase suutlikkuse edendamist AKV riikides tuleb vaadelda prioriteetse eesmärgina, mitte meetmena lühikese tähtajaga projektitulemuste suurendamiseks; rõhutab, et tegemist on pikaajalise protsessiga, mis nõuab süsteemset käsitlusviisi, võttes arvesse riigi- ja sektoripõhiseid olusid ning ühendades omavahel riigi, organisatsioonide ja inimressursside arengu; rõhutab samuti, et suutlikkuse arendamine peaks edendama nõudlust tehnoloogia arengu ja/või siirde järele AKV riikides;

| 9. | juhib tähelepanu vajadusele pakkuda koolitusprogramme eesmärgiga parandada riigi suutlikkust projektide väljatöötamise, tehnoloogia juhtimise, toimimise ja hoolduse valdkonnas; märgib siiski, et on tungiv vajadus tegeleda põhjustega, mis tõid mõnes AKV riigis kaasa koolitatud tööjõu väljavoolu, ehk madalate palkade ja halbade töötingimustega; |
| --- | --- |

9.

juhib tähelepanu vajadusele pakkuda koolitusprogramme eesmärgiga parandada riigi suutlikkust projektide väljatöötamise, tehnoloogia juhtimise, toimimise ja hoolduse valdkonnas; märgib siiski, et on tungiv vajadus tegeleda põhjustega, mis tõid mõnes AKV riigis kaasa koolitatud tööjõu väljavoolu, ehk madalate palkade ja halbade töötingimustega;

| 10. | on seisukohal, et kasutusele tuleks võtta selge ja palju kaugele ulatuvam lähenemisviis vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogiate väljatöötamisele, edendades ja kiirendades nii nende levikut, ning lõpetada sõltuvus fossiilsest energiast; märgib vajadust olemasolevate riiklike ja piirkondlike avalike asutuste rolli selle lähenemisviisi edendamisel; |
| --- | --- |

10.

on seisukohal, et kasutusele tuleks võtta selge ja palju kaugele ulatuvam lähenemisviis vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogiate väljatöötamisele, edendades ja kiirendades nii nende levikut, ning lõpetada sõltuvus fossiilsest energiast; märgib vajadust olemasolevate riiklike ja piirkondlike avalike asutuste rolli selle lähenemisviisi edendamisel;

| 11. | kutsub arenenud riike üles toetama aktiivselt AKV riikide teadus- ja arendustegevust, et arenguriikide avaliku ja erasektori toimijatel oleks võimalik osaleda omanikena vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogiate kasvaval maailmaturul; kutsub üles looma riiklikke institutsioone, kes tegeleksid uuenduslike süsteemidega, mis võiksid kaasa tuua tehnoloogia riigisisese arendamise; juhib tähelepanu sellele, et algatustes tuleks siduda tehnika- ja sotsiaalvaldkond, tagades selle, et projektid on kohalike kätes ja vastavad kohalikele vajadustele; rõhutab, et omandiõigusega seotud probleemidega tuleb samuti arvestada; |
| --- | --- |

11.

kutsub arenenud riike üles toetama aktiivselt AKV riikide teadus- ja arendustegevust, et arenguriikide avaliku ja erasektori toimijatel oleks võimalik osaleda omanikena vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogiate kasvaval maailmaturul; kutsub üles looma riiklikke institutsioone, kes tegeleksid uuenduslike süsteemidega, mis võiksid kaasa tuua tehnoloogia riigisisese arendamise; juhib tähelepanu sellele, et algatustes tuleks siduda tehnika- ja sotsiaalvaldkond, tagades selle, et projektid on kohalike kätes ja vastavad kohalikele vajadustele; rõhutab, et omandiõigusega seotud probleemidega tuleb samuti arvestada;

| 12. | rõhutab vajadust kasutada ära ELi ettevõtete ja ELi avalike teenuste uuenduslik potentsiaal taastuvate energiaallikate ja energiatehnoloogia, samuti energiatõhususe tehnoloogiate ja täiustatud info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonnas, et edendada kaubanduskokkulepete kaudu järkjärgulist üleminekut vähese süsinikdioksiidiheitega majandusele ja luua seeläbi uued võimalused ELi toodete ning oskusteabe müügiks nimetatud valdkonnas või vajaduse korral selle oskusteabe ülekandmiseks; |
| --- | --- |

12.

rõhutab vajadust kasutada ära ELi ettevõtete ja ELi avalike teenuste uuenduslik potentsiaal taastuvate energiaallikate ja energiatehnoloogia, samuti energiatõhususe tehnoloogiate ja täiustatud info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonnas, et edendada kaubanduskokkulepete kaudu järkjärgulist üleminekut vähese süsinikdioksiidiheitega majandusele ja luua seeläbi uued võimalused ELi toodete ning oskusteabe müügiks nimetatud valdkonnas või vajaduse korral selle oskusteabe ülekandmiseks;

| 13. | leiab, et energiaallikate, tarneteekondade ja infrastruktuuri mitmekesistamine ning nafta-, gaasi- ja aruka elektrivõrgu omavaheline ühendamine on nii ELi kui ka AKV riikide energiavarude pikaajalise kindluse ja jätkusuutlikkuse põhielement; tuletab meelde, et sellised poliitikasuundumused on samuti vahendid selleks, et edendada energiatehnoloogia uusi arengusuundi ja töökohtade loomist ELi ja AKV riikides; |
| --- | --- |

13.

leiab, et energiaallikate, tarneteekondade ja infrastruktuuri mitmekesistamine ning nafta-, gaasi- ja aruka elektrivõrgu omavaheline ühendamine on nii ELi kui ka AKV riikide energiavarude pikaajalise kindluse ja jätkusuutlikkuse põhielement; tuletab meelde, et sellised poliitikasuundumused on samuti vahendid selleks, et edendada energiatehnoloogia uusi arengusuundi ja töökohtade loomist ELi ja AKV riikides;

| 14. | kinnitab taas, et ELi–AKV ühisuuringuid ja kapitalisüste nii ELi kui ka AKV riikide energeetika infrastruktuuri rajamiseks ja ajakohastamiseks tuleb suurendada, eeskätt avaliku ja erasektori partnerluse ning ühisettevõtete või vajaduse korral avaliku sektori eri osapoolte partnerluse kaudu, kuivõrd see edendaks vastastikku kasulikku energiakaubandust ja tehnosiiret ning suurendaks AKV riikides energiaallikate mitmekesisust; |
| --- | --- |

14.

kinnitab taas, et ELi–AKV ühisuuringuid ja kapitalisüste nii ELi kui ka AKV riikide energeetika infrastruktuuri rajamiseks ja ajakohastamiseks tuleb suurendada, eeskätt avaliku ja erasektori partnerluse ning ühisettevõtete või vajaduse korral avaliku sektori eri osapoolte partnerluse kaudu, kuivõrd see edendaks vastastikku kasulikku energiakaubandust ja tehnosiiret ning suurendaks AKV riikides energiaallikate mitmekesisust;

| 15. | kutsub AKV riike üles looma ja rakendama riiklikke kliimamuutuste alaseid innovatsioonistrateegiaid vastavalt nende endi vajadustele ja poliitikale, võttes arvesse ka nende strateegiate kaasnevat positiivset mõju töötajate tervisele, koolitusele ja tööhõivele; |
| --- | --- |

15.

kutsub AKV riike üles looma ja rakendama riiklikke kliimamuutuste alaseid innovatsioonistrateegiaid vastavalt nende endi vajadustele ja poliitikale, võttes arvesse ka nende strateegiate kaasnevat positiivset mõju töötajate tervisele, koolitusele ja tööhõivele;

| 16. | kutsub ELi üles toetama AKV riikide pooleliolevaid uuenduslikke lahendusi ja projekte; |
| --- | --- |

16.

kutsub ELi üles toetama AKV riikide pooleliolevaid uuenduslikke lahendusi ja projekte;

| 17. | kutsub ELi ja selle liikmesriike üles avaldama survet siduvate õigusaktide koostamiseks ja kehtestamiseks AKV riikides tegutsevatele Euroopa ettevõtjatele, et need oleksid eeskujuks säästva arengu, vähese süsinikdioksiidiheite, keskkonna austamise ning pinnase ja vee saastumise vältimise poolest; on seisukohal, et see võib toimuda ka tehnoloogia ja teadmiste vahetamise vormis; |
| --- | --- |

17.

kutsub ELi ja selle liikmesriike üles avaldama survet siduvate õigusaktide koostamiseks ja kehtestamiseks AKV riikides tegutsevatele Euroopa ettevõtjatele, et need oleksid eeskujuks säästva arengu, vähese süsinikdioksiidiheite, keskkonna austamise ning pinnase ja vee saastumise vältimise poolest; on seisukohal, et see võib toimuda ka tehnoloogia ja teadmiste vahetamise vormis;

| 18. | kutsub AKV riike üles kehtestama sanktsioonid nende territooriumil viibivate ELi ettevõtjate suhtes, kes ei tegutse vastavuses eespool nimetatud põhimõtetega ning kes seetõttu ei osale oma eeskujuga sellises vahetuses; |
| --- | --- |

18.

kutsub AKV riike üles kehtestama sanktsioonid nende territooriumil viibivate ELi ettevõtjate suhtes, kes ei tegutse vastavuses eespool nimetatud põhimõtetega ning kes seetõttu ei osale oma eeskujuga sellises vahetuses;

| 19. | rõhutab arenenud riikide ettevõtjate, avaliku sektori asutuste, teadusasutuste ja nende AKV riikide partnerite vahelise vastastikku kasuliku koostöö olulisust ning kutsub üles looma nende vahel partnerlust tehnoloogia valdkonnas; kutsub üles parandama teadmisi tehtava koostöö kohta tehnosiirde valdkonnas, samuti looma sellise tegevuse registri ning ülemaailmse litsentsimisalaste andmete ja heade tavade andmebaasi; |
| --- | --- |

19.

rõhutab arenenud riikide ettevõtjate, avaliku sektori asutuste, teadusasutuste ja nende AKV riikide partnerite vahelise vastastikku kasuliku koostöö olulisust ning kutsub üles looma nende vahel partnerlust tehnoloogia valdkonnas; kutsub üles parandama teadmisi tehtava koostöö kohta tehnosiirde valdkonnas, samuti looma sellise tegevuse registri ning ülemaailmse litsentsimisalaste andmete ja heade tavade andmebaasi;

| 20. | nõuab, et tõhustataks koostööd valitsustevaheliste ja rahvusvaheliste institutsioonide vahel; rõhutab, et edendada tuleks ka koostööd madalamal kohalikul tasandil, sealhulgas valitsusväliste ja kogukonnapõhiste organisatsioonidega; |
| --- | --- |

20.

nõuab, et tõhustataks koostööd valitsustevaheliste ja rahvusvaheliste institutsioonide vahel; rõhutab, et edendada tuleks ka koostööd madalamal kohalikul tasandil, sealhulgas valitsusväliste ja kogukonnapõhiste organisatsioonidega;

| 21. | rõhutab vajadust luua kliimatehnoloogia keskus ja võrgustik põhitehnoloogiate alase rahvusvahelise koostöö edendamiseks ning tehnilise abi ja koolituse pakkumiseks ja ühise suutlikkuse arendamiseks; rõhutab, et kliimamuutuste alase tehnosiirde uued ülemaailmsed struktuurid peaksid olema vähem koormavad ja vähem bürokraatlikud; |
| --- | --- |

21.

rõhutab vajadust luua kliimatehnoloogia keskus ja võrgustik põhitehnoloogiate alase rahvusvahelise koostöö edendamiseks ning tehnilise abi ja koolituse pakkumiseks ja ühise suutlikkuse arendamiseks; rõhutab, et kliimamuutuste alase tehnosiirde uued ülemaailmsed struktuurid peaksid olema vähem koormavad ja vähem bürokraatlikud;

| 22. | märgib lõunapoolsete riikide omavahelise koostöö tähtsust, mis võib viia tehnoloogilise iseseisvuseni ning seega vältida intellektuaalomandi õigustest tulenevaid võimalikke probleeme; kutsub AKV riike üles looma olemasolevate riiklike kliimamuutustega seotud tehnoloogia arendamisega tegelevate teadusasutuste piirkondlikke teadus- ja arenduskoostöö platvorme/võrgustikke, mis võimaldaksid jagada teadus- ja arendustegevuse ressursse ja kulusid; |
| --- | --- |

22.

märgib lõunapoolsete riikide omavahelise koostöö tähtsust, mis võib viia tehnoloogilise iseseisvuseni ning seega vältida intellektuaalomandi õigustest tulenevaid võimalikke probleeme; kutsub AKV riike üles looma olemasolevate riiklike kliimamuutustega seotud tehnoloogia arendamisega tegelevate teadusasutuste piirkondlikke teadus- ja arenduskoostöö platvorme/võrgustikke, mis võimaldaksid jagada teadus- ja arendustegevuse ressursse ja kulusid;

| 23. | nõuab ELi ja AKV valitsustelt tungivalt rahastamisallikate täiendavat leidmist ja suurendamist, et uurida kliimamuutusi oma ülikoolides ja teadusasutustes ning parandada nendevahelist sidet, leidmaks üldistele probleemidele ühiseid lahendusi (nt vett säästvate ja taaskasutavate tehnoloogiate arendamine); |
| --- | --- |

23.

nõuab ELi ja AKV valitsustelt tungivalt rahastamisallikate täiendavat leidmist ja suurendamist, et uurida kliimamuutusi oma ülikoolides ja teadusasutustes ning parandada nendevahelist sidet, leidmaks üldistele probleemidele ühiseid lahendusi (nt vett säästvate ja taaskasutavate tehnoloogiate arendamine);

| 24. | nõuab, et edendataks avaliku ja erasektori partnerlust tehnoloogiauuringute, -arengu ja rakenduse valdkonnas ning loodaks sel eesmärgil ELi ja AKV ettevõtjate ühisettevõtted; kutsub ELi ja selle liikmesriike üles pakkuma rahalist ja tehnilist tuge tehnoloogia arendamist ja siiret hõlmavate investeeringute toetamiseks, mis looks stiimuli ettevõtlusalaseks koostööks; |
| --- | --- |

24.

nõuab, et edendataks avaliku ja erasektori partnerlust tehnoloogiauuringute, -arengu ja rakenduse valdkonnas ning loodaks sel eesmärgil ELi ja AKV ettevõtjate ühisettevõtted; kutsub ELi ja selle liikmesriike üles pakkuma rahalist ja tehnilist tuge tehnoloogia arendamist ja siiret hõlmavate investeeringute toetamiseks, mis looks stiimuli ettevõtlusalaseks koostööks;

| 25. | nõuab, et kohalikke valitsusväliseid organisatsioone kaasataks täielikult tehnoloogia levitamise ja suutlikkuse arendamise protsessi; rõhutab valitsusväliste organisatsioonide kohaliku keskkonna alaste teadmiste tähtsust uute tehnoloogiate edukal rakendamisel; |
| --- | --- |

25.

nõuab, et kohalikke valitsusväliseid organisatsioone kaasataks täielikult tehnoloogia levitamise ja suutlikkuse arendamise protsessi; rõhutab valitsusväliste organisatsioonide kohaliku keskkonna alaste teadmiste tähtsust uute tehnoloogiate edukal rakendamisel;

| 26. | juhib tähelepanu sellele, et AKV riigid hõlmavad suurt arvu isoleeritud kogukondi ja saari, ning kutsub seetõttu üles edendama kohapeal toodetud energiat, et see muutuks esmatähtsaks; |
| --- | --- |

26.

juhib tähelepanu sellele, et AKV riigid hõlmavad suurt arvu isoleeritud kogukondi ja saari, ning kutsub seetõttu üles edendama kohapeal toodetud energiat, et see muutuks esmatähtsaks;

| 27. | osutab sellele, et erilist tähelepanu tuleks pöörata energiaga seotud ja keskkonnasõbralike tehnoloogiate arendamisele ja siirdele; on seisukohal, et Euroopa ametlik arenguabi peaks keskenduma rohkem energiatõhusate tehnoloogiate ja detsentraliseeritud taastuvate energiaallikate arendamisele AKV riikides, kuna see vähendaks vaesust ja suurendaks tööhõivevõimalusi; tuletab meelde, et tuumaenergia ei ole lahendus vähese süsinikdioksiidiheitega arengu kindlustamiseks; rõhutab, et tehnoloogiad peaksid olema ka tõhusad ja majanduslikult elujõulised ning et nende kasutuselevõtt peaks eeldama terviklikku lähenemisviisi, mis sisaldab jätkusuutlikkuse eri mõõtmeid, sealhulgas tervishoiu-, keskkonna- ja majandusalaseid ning sotsiaalkultuurilisi ja institutsionaalseid tegureid; |
| --- | --- |

27.

osutab sellele, et erilist tähelepanu tuleks pöörata energiaga seotud ja keskkonnasõbralike tehnoloogiate arendamisele ja siirdele; on seisukohal, et Euroopa ametlik arenguabi peaks keskenduma rohkem energiatõhusate tehnoloogiate ja detsentraliseeritud taastuvate energiaallikate arendamisele AKV riikides, kuna see vähendaks vaesust ja suurendaks tööhõivevõimalusi; tuletab meelde, et tuumaenergia ei ole lahendus vähese süsinikdioksiidiheitega arengu kindlustamiseks; rõhutab, et tehnoloogiad peaksid olema ka tõhusad ja majanduslikult elujõulised ning et nende kasutuselevõtt peaks eeldama terviklikku lähenemisviisi, mis sisaldab jätkusuutlikkuse eri mõõtmeid, sealhulgas tervishoiu-, keskkonna- ja majandusalaseid ning sotsiaalkultuurilisi ja institutsionaalseid tegureid;

| 28. | rõhutab, et majanduspartnerluslepingud peavad avaldama positiivset mõju tehnoloogia leviku edendamisele ja innovatsioonisuutlikkuse parandamisele AKV piirkondades, nagu on sätestatud tehnoloogia arengu ja tehnosiirde edendamist käsitlevas esialgses tekstis; |
| --- | --- |

28.

rõhutab, et majanduspartnerluslepingud peavad avaldama positiivset mõju tehnoloogia leviku edendamisele ja innovatsioonisuutlikkuse parandamisele AKV piirkondades, nagu on sätestatud tehnoloogia arengu ja tehnosiirde edendamist käsitlevas esialgses tekstis;

| 29. | rõhutab, et AKV riigid peaksid saama rohkem toetusi Kopenhaageni konverentsi järgses stsenaariumis ümber kujundatava puhta arengu mehhanismi potentsiaalist; |
| --- | --- |

29.

rõhutab, et AKV riigid peaksid saama rohkem toetusi Kopenhaageni konverentsi järgses stsenaariumis ümber kujundatava puhta arengu mehhanismi potentsiaalist;

| 30. | rõhutab vajadust keskenduda kliimamuutuste leevendamisel ja nendega kohanemisel AKV riikides eeskätt tehnoloogilisele potentsiaalile; |
| --- | --- |

30.

rõhutab vajadust keskenduda kliimamuutuste leevendamisel ja nendega kohanemisel AKV riikides eeskätt tehnoloogilisele potentsiaalile;

| 31. | rõhutab vajadust kindlustada, et tehnoloogia areng ja siire, samuti suutlikkuse arendamise projekti tegevust jälgitaks, kontrollitaks ja hinnataks regulaarselt; nõuab, et koostataks perioodilisi aruandeid olukorra, võimaluste ja mis tahes vajalike täiendavate paranduste kohta, et anda hindamise tulemuste põhjal soovitusi; rõhutab saadud õppetundide jagamise olulisust; |
| --- | --- |

31.

rõhutab vajadust kindlustada, et tehnoloogia areng ja siire, samuti suutlikkuse arendamise projekti tegevust jälgitaks, kontrollitaks ja hinnataks regulaarselt; nõuab, et koostataks perioodilisi aruandeid olukorra, võimaluste ja mis tahes vajalike täiendavate paranduste kohta, et anda hindamise tulemuste põhjal soovitusi; rõhutab saadud õppetundide jagamise olulisust;

| 32. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV-ELi ministrite nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Komisjonile, Aafrika Liidule ja ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni sekretariaadile. |
| --- | --- |

32.

teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV-ELi ministrite nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Komisjonile, Aafrika Liidule ja ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni sekretariaadile.

RESOLUTSIOON (9)

aastatuhande arengueesmärkide kohta: uuenduslikud lahendused sotsiaalsete ja majanduslike probleemidega toimetulekuks

AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee,

mis kohtus Kinshasas (Kongo Demokraatlik Vabariik) 2.–4. detsembrini 2010;

võttes arvesse kodukorra artikli 17 lõiget 1;

võttes arvesse ÜRO 8. septembri 2000. aasta aastatuhande deklaratsiooni, milles sätestatakse aastatuhande arengueesmärgid kui rahvusvahelise üldsuse poolt vaesuse kaotamiseks ühiselt kehtestatud kriteeriumid;

võttes arvesse 21.–22. märtsil 2002. aastal toimunud ÜRO rahvusvahelisel arengu rahastamise teemalisel konverentsil vastu võetud Monterrey konsensust ning arengu rahastamist käsitlevat Doha deklaratsiooni, mis võeti vastu 2. detsembril 2008. aastal arengu rahastamist käsitleval jätkukonverentsil, kus vaadati läbi Monterrey konsensuse rakendamine;

võttes arvesse oma 20. märtsil 2008. aastal Ljubljanas vastu võetud resolutsiooni toiduainetega kindlustatuse küsimuse kohta AKV riikides ja AKV-ELi koostöö rolli kohta (10);

võttes arvesse Pariisi deklaratsiooni abi tõhususe kohta ja Accra tegevuskava;

võttes arvesse Euroopa Komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele „Maksundus ja areng. Koostöö arenguriikidega hea valitsemistava edendamiseks maksundusküsimustes” (KOM(2010)0163);

võttes arvesse Addis Abebas tehtud üleskutset tegutseda kiirelt emade tervise parandamiseks;

võttes arvesse Berliinis tehtud üleskutset tegutsemisele ja valitsusväliste organisatsioonide strateegiliste võimaluste kohta, mis anti välja elanikkonna ja arengu rahvusvahelise konverentsi 15. aastapäeva (ICPD/15) tähistamiseks;

võttes arvesse ÜRO peasekretäri 2009. aasta juuli aruannet ÜRO aastatuhande deklaratsiooni rakendamise kohta;

võttes arvesse lapse õiguste konventsiooni ning konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta;

võttes arvesse ÜRO arenguprogrammi aruannet „Üle keskjoone: aastatuhande arengueesmärkide saavutamine”, mis avaldati 2010. aasta jaanuaris;

võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni 2008. aasta aruannet „Esmatasandi arstiabi: nüüd rohkem kui kunagi varem”;

võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni, mille on ratifitseerinud 95 riiki ning mida rakendatakse praegu – eelkõige artiklit 32 – Euroopa Liidus;

võttes arvesse ÜRO arenguprogrammi, ÜRO Rahvastikufondi, UNICEFi ja maailma toiduabi programmi aruannet „Aastatuhande arengueesmärkide vahekokkuvõte”, mis avaldati 2010. aasta jaanuaris;

võttes arvesse UNICEFi aruannet „Progress laste jaoks – aastatuhande arengueesmärkide õiglane saavutamine”, mis avaldati 2010. aasta septembris;

võttes arvesse 16.–18. novembril 2009. aastal Roomas peetud toiduga kindlustatuse teemalise ülemaailmse tippkohtumise deklaratsiooni;

võttes arvesse Euroopa Komisjoni 21. aprilli 2010. aasta kaheteistkümnest punktist koosnevat ELi tegevuskava aastatuhande arengueesmärkide toetuseks;

võttes arvesse ÜRO tööstusarengu organisatsiooni tööstusarengu aruannet 2009 „Langus ja tõus: uued tööstusalased väljakutsed kõige vaesemale miljardile ja keskmise sissetulekuga riikidele”;

võttes arvesse aastatuhande arengueesmärkide teemal ÜRO Peaassamblee 20.–22. septembrini 2010 New Yorgis toimunud kõrgetasemelist täiskogu istungit ning selle lõppdokumenti;

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee resolutsiooni 64/131 aastatuhande arengueesmärkide elluviimise kohta puuetega inimeste puhul;

võttes arvesse sotsiaal- ja keskkonnakomitee raportit (AKV-EL/100.732/10/lõplik),

| A. | arvestades, et ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) (11) hinnangul on alatoitluse all kannatavate inimeste arv vähenenud 2010. aastal maailmas 925 miljoni inimeseni, 2009. aastal oli see näitaja üks miljard; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) (11) hinnangul on alatoitluse all kannatavate inimeste arv vähenenud 2010. aastal maailmas 925 miljoni inimeseni, 2009. aastal oli see näitaja üks miljard;

| B. | arvestades, et mitmesuguste kriiside (energia-, toidu-, finants- ja majanduskriis) mõju AKV riikidele on lisaväljakutse vaesusega võitlemisel ning võib ohustada aastatuhande arengueesmärkide saavutamist; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et mitmesuguste kriiside (energia-, toidu-, finants- ja majanduskriis) mõju AKV riikidele on lisaväljakutse vaesusega võitlemisel ning võib ohustada aastatuhande arengueesmärkide saavutamist;

| C. | arvestades, et investorite kaasamiseks projektidesse, millel on positiivne keskkonna-, sotsiaalne ja keskkonnamõju kohalikul tasandil, on vaja stiimuleid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et investorite kaasamiseks projektidesse, millel on positiivne keskkonna-, sotsiaalne ja keskkonnamõju kohalikul tasandil, on vaja stiimuleid;

| D. | arvestades, et majanduspartnerluslepingute kontekstis tuleks algatada maksureforme toetavad meetmed, mis hüvitaksid kaubanduse liberaliseerimise käigus tollimaksude kaotamisega kaasneva tollitulu kaotuse; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et majanduspartnerluslepingute kontekstis tuleks algatada maksureforme toetavad meetmed, mis hüvitaksid kaubanduse liberaliseerimise käigus tollimaksude kaotamisega kaasneva tollitulu kaotuse;

| E. | arvestades, et äärmine vaesus on viimastel aastatel marginaalselt langenud ning seoses rahvastiku kasvuga on Sahara-taguses Aafrikas kasvanud äärmises vaesuses elavate inimeste arv 27 miljoni inimese võrra (12); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et äärmine vaesus on viimastel aastatel marginaalselt langenud ning seoses rahvastiku kasvuga on Sahara-taguses Aafrikas kasvanud äärmises vaesuses elavate inimeste arv 27 miljoni inimese võrra (12);

| F. | arvestades, et liiga paljud lapsed, eeskätt kõige vaesemad ja kõrvale jäetumad lapsed ei saa siiani kasutada oma õigust haridusele (2008. aastal ei käinud koolis üle 100 miljon lapse, kellest 52 % olid tüdrukud) ning et praegu koolis mittekäivad lapsed, eelkõige Aafrikas, pole kunagi kokku puutunud formaalse haridusega (13), ning arvestades, et 80 % maailma puuetega inimestest elab arenguriikides ning et enam kui 98 % nende riikide puuetega lastest ei käi täisõppekohaga koolis; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et liiga paljud lapsed, eeskätt kõige vaesemad ja kõrvale jäetumad lapsed ei saa siiani kasutada oma õigust haridusele (2008. aastal ei käinud koolis üle 100 miljon lapse, kellest 52 % olid tüdrukud) ning et praegu koolis mittekäivad lapsed, eelkõige Aafrikas, pole kunagi kokku puutunud formaalse haridusega (13), ning arvestades, et 80 % maailma puuetega inimestest elab arenguriikides ning et enam kui 98 % nende riikide puuetega lastest ei käi täisõppekohaga koolis;

| G. | arvestades, et sool, etnilisel päritolul, sissetulekul, keelel või puuetel põhinevad ebavõrdsed võimalused on üldhariduse kõige olulisemad takistused ning ilma andmete registreerimiseta nende rühmade kaasamise kohta on saavutatud edusamme raske mõõta; arvestades, et soolise ebavõrdsuse kaotamise eesmärki ei ole saavutatud; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et sool, etnilisel päritolul, sissetulekul, keelel või puuetel põhinevad ebavõrdsed võimalused on üldhariduse kõige olulisemad takistused ning ilma andmete registreerimiseta nende rühmade kaasamise kohta on saavutatud edusamme raske mõõta; arvestades, et soolise ebavõrdsuse kaotamise eesmärki ei ole saavutatud;

| H. | arvestades, et vaesuse kaotamine nõuab ka demokraatlikku osalemist ning peab sisaldama majandusstruktuuride muutmist, et tagada kõigile naistele võrdsed võimalused ning juurdepääs ressurssidele ja avalikele teenustele; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et vaesuse kaotamine nõuab ka demokraatlikku osalemist ning peab sisaldama majandusstruktuuride muutmist, et tagada kõigile naistele võrdsed võimalused ning juurdepääs ressurssidele ja avalikele teenustele;

| I. | arvestades, et kuigi mõningate tervishoiualaste aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel on tehtud suuri edusamme, on kolme tervishoiualase aastatuhande arengueesmärgi täitmine, eriti emade suremuse alandamise vallas, teistega võrreldes kõige rohkem maha jäänud; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kuigi mõningate tervishoiualaste aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel on tehtud suuri edusamme, on kolme tervishoiualase aastatuhande arengueesmärgi täitmine, eriti emade suremuse alandamise vallas, teistega võrreldes kõige rohkem maha jäänud;

| J. | arvestades, et alla viieaastaste laste suremus kogu maailmas on tänu tavapärase vaktsineerimise paranemisele ja teise vaktsineerimisvõimaluse pakkumisele vähenenud 90 surmajuhtumilt 1 000 elussünni kohta 1990. aastal 65 surmajuhtumini 2008. aastal, kuid alla viieaastaste laste suremuse langus ei ole siiski piisav selleks, et saavutada aastatuhande arengueesmärk 2015. aastaks, eriti Sahara-taguses Aafrikas (14), ning alla viieaastaste puuetega laste suremus on 80 % isegi riikides, kus alla viieaastaste laste suremus on vähenenud alla 20 %ni (15); |
| --- | --- |

J.

arvestades, et alla viieaastaste laste suremus kogu maailmas on tänu tavapärase vaktsineerimise paranemisele ja teise vaktsineerimisvõimaluse pakkumisele vähenenud 90 surmajuhtumilt 1 000 elussünni kohta 1990. aastal 65 surmajuhtumini 2008. aastal, kuid alla viieaastaste laste suremuse langus ei ole siiski piisav selleks, et saavutada aastatuhande arengueesmärk 2015. aastaks, eriti Sahara-taguses Aafrikas (14), ning alla viieaastaste puuetega laste suremus on 80 % isegi riikides, kus alla viieaastaste laste suremus on vähenenud alla 20 %ni (15);

| K. | arvestades, et alla viieaastaste laste alakaalulisus on ajavahemikus 1990–2008 kogu maailmas vähenenud 31 %-lt 26 %-le ning arvestades, et enamik riike, kus esimese aastatuhande arengueesmärgi saavutamisel tehakse kõige väiksemaid edusamme või puuduvad need üldse, asuvad Sahara-taguses Aafrikas ja Lõuna-Aasias (16); |
| --- | --- |

K.

arvestades, et alla viieaastaste laste alakaalulisus on ajavahemikus 1990–2008 kogu maailmas vähenenud 31 %-lt 26 %-le ning arvestades, et enamik riike, kus esimese aastatuhande arengueesmärgi saavutamisel tehakse kõige väiksemaid edusamme või puuduvad need üldse, asuvad Sahara-taguses Aafrikas ja Lõuna-Aasias (16);

| L. | arvestades, et emade tervise parandamise eesmärgi saavutamine on endiselt küsitav, sest emade suremuse määr on kogu maailmas vähenenud 1 % võrra aastas, kuigi vastava aastatuhande arengueesmärgi saavutamiseks 2015. aastaks peaks suremus vähenema igal aastal 5,5 % (17); arvestades, et suur hulk naisi kannatab raseduse ja sünnitusega kaasnevate vigastuste, nakkuste ja haiguste käes; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et emade tervise parandamise eesmärgi saavutamine on endiselt küsitav, sest emade suremuse määr on kogu maailmas vähenenud 1 % võrra aastas, kuigi vastava aastatuhande arengueesmärgi saavutamiseks 2015. aastaks peaks suremus vähenema igal aastal 5,5 % (17); arvestades, et suur hulk naisi kannatab raseduse ja sünnitusega kaasnevate vigastuste, nakkuste ja haiguste käes;

| M. | arvestades, et enamik inimesi, keda HIV puudutab, elavad Sahara-taguses Aafrikas, ning enamik neist on naised, ning arvestades, et pooled HIV-positiivsed rasedad maailmas on nüüd tänu retroviirusevastasele ravile kaitstud HIV emalt lapsele ülekandumise eest; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et enamik inimesi, keda HIV puudutab, elavad Sahara-taguses Aafrikas, ning enamik neist on naised, ning arvestades, et pooled HIV-positiivsed rasedad maailmas on nüüd tänu retroviirusevastasele ravile kaitstud HIV emalt lapsele ülekandumise eest;

| N. | arvestades, et haridussektor on kogu kooliaja jooksul kestvate õppeprogrammide oluline vahend HIV, malaaria, tuberkuloosi ja tähelepanuta jäetud troopiliste haiguste ennetamisel ning nendega seonduva häbimärgistamise vähendamisel; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et haridussektor on kogu kooliaja jooksul kestvate õppeprogrammide oluline vahend HIV, malaaria, tuberkuloosi ja tähelepanuta jäetud troopiliste haiguste ennetamisel ning nendega seonduva häbimärgistamise vähendamisel;

| O. | arvestades, et ÜRO hinnangul tuleb rahvusvaheliselt kokku lepitud üleüldise alghariduse eesmärgi saavutamiseks 2015. aastaks kogu maailmas tööle võtta üle 10 miljoni õpetaja (18); |
| --- | --- |

O.

arvestades, et ÜRO hinnangul tuleb rahvusvaheliselt kokku lepitud üleüldise alghariduse eesmärgi saavutamiseks 2015. aastaks kogu maailmas tööle võtta üle 10 miljoni õpetaja (18);

| P. | arvestades, et malaaria kujutab endast endiselt märkimisväärset ohtu, mis ähvardab peaaegu poolt maailma rahvastikust, ning 90 % kõigist malaariasse suremise juhtumitest leiab aset Sahara-taguses Aafrikas, enamasti alla viieaastaste laste hulgas, ning arvestades, et malaarial võivad olla ka muud ohtlikud tervisemõjud, näiteks aneemia, madal sünnikaal, enneaegne sünd, imikute ja emade surm, ning arvestades, et putukatõrjevahenditega töödeldud võrgud on vähendanud laste suremust umbes 20 % (19); |
| --- | --- |

P.

arvestades, et malaaria kujutab endast endiselt märkimisväärset ohtu, mis ähvardab peaaegu poolt maailma rahvastikust, ning 90 % kõigist malaariasse suremise juhtumitest leiab aset Sahara-taguses Aafrikas, enamasti alla viieaastaste laste hulgas, ning arvestades, et malaarial võivad olla ka muud ohtlikud tervisemõjud, näiteks aneemia, madal sünnikaal, enneaegne sünd, imikute ja emade surm, ning arvestades, et putukatõrjevahenditega töödeldud võrgud on vähendanud laste suremust umbes 20 % (19);

| Q. | arvestades, et tuberkuloosi levik, st haigusjuhtumite arv 100 000 elaniku kohta, on samuti üle kogu maailma langenud ning et leviku ja surmajuhtumite 2015. aastaks poole võrra vähendamise eesmärki tõenäoliselt ei täideta; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et tuberkuloosi levik, st haigusjuhtumite arv 100 000 elaniku kohta, on samuti üle kogu maailma langenud ning et leviku ja surmajuhtumite 2015. aastaks poole võrra vähendamise eesmärki tõenäoliselt ei täideta;

| R. | arvestades, et maailmas on üle 650 miljoni puuetega inimese, kellest 80 % elab arenguriikides, on enamasti töötud ning elavad allpool vaesuspiiri; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et maailmas on üle 650 miljoni puuetega inimese, kellest 80 % elab arenguriikides, on enamasti töötud ning elavad allpool vaesuspiiri;

| S. | arvestades, et AKV riigid puutuvad endiselt kokku paljude keskkonnaprobleemidega, mis on seotud saaste, kliimamuutuste ja metsade hävitamisega, ning see võib avaldada negatiivset mõju kohalike põllumajandustoodete varudele; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et AKV riigid puutuvad endiselt kokku paljude keskkonnaprobleemidega, mis on seotud saaste, kliimamuutuste ja metsade hävitamisega, ning see võib avaldada negatiivset mõju kohalike põllumajandustoodete varudele;

| T. | arvestades, et parematest allikatest pärit joogiveega varustamise eesmärgi suunas on maailmas liigutud plaanipäraselt ning nüüd kasutavad veel 207 miljonit aafriklast ohutut joogiveeallikat, kuid parema joogivee kasutamine on Sahara-taguses Aafrikas endiselt vähene võrreldes teiste piirkondadega ning mõnes riigis on kanalisatsiooni paigaldamise alased edusammud olnud minimaalsed, sest ligi 95 % nende riikide vaeseimatest inimestest ei kasuta käimlaid (20); |
| --- | --- |

T.

arvestades, et parematest allikatest pärit joogiveega varustamise eesmärgi suunas on maailmas liigutud plaanipäraselt ning nüüd kasutavad veel 207 miljonit aafriklast ohutut joogiveeallikat, kuid parema joogivee kasutamine on Sahara-taguses Aafrikas endiselt vähene võrreldes teiste piirkondadega ning mõnes riigis on kanalisatsiooni paigaldamise alased edusammud olnud minimaalsed, sest ligi 95 % nende riikide vaeseimatest inimestest ei kasuta käimlaid (20);

| U. | arvestades, et Sahara-taguses Aafrikas on siiani kõige suurem slummide osakaal, kuigi maailmas on slummides elavate inimeste arv vähenenud; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et Sahara-taguses Aafrikas on siiani kõige suurem slummide osakaal, kuigi maailmas on slummides elavate inimeste arv vähenenud;

| V. | arvestades, et üle kogu maailma peab töötama 215 miljonit last ning 115 miljonit neist on ILO määratluse kohaselt halvimate töövormide ohvrid (21); |
| --- | --- |

V.

arvestades, et üle kogu maailma peab töötama 215 miljonit last ning 115 miljonit neist on ILO määratluse kohaselt halvimate töövormide ohvrid (21);

| W. | arvestades, et UNICEFi määratluse kohaselt tähendab „laste töö” mis tahes töö vorme, mida teevad alla 18aastased lapsed ning mis ohustab või häirib lapse haridust või on kahjulik lapse tervisele või tema füüsilisele, vaimsele, hingelisele, moraalsele või sotsiaalsele arengule; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et UNICEFi määratluse kohaselt tähendab „laste töö” mis tahes töö vorme, mida teevad alla 18aastased lapsed ning mis ohustab või häirib lapse haridust või on kahjulik lapse tervisele või tema füüsilisele, vaimsele, hingelisele, moraalsele või sotsiaalsele arengule;

| X. | arvestades, et kui kaheksanda aastatuhande arengueesmärgi osas on toimunud suurem progress, on ülemaailmsele arengukoostööle saanud osaks olulised tagasilöögid, mis takistavad aastatuhande arengueesmärkide edukat elluviimist; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et kui kaheksanda aastatuhande arengueesmärgi osas on toimunud suurem progress, on ülemaailmsele arengukoostööle saanud osaks olulised tagasilöögid, mis takistavad aastatuhande arengueesmärkide edukat elluviimist;

| Y. | arvestades, et aastatuhande arengueesmärke ei saavutata ilma kaasneva vastutustunde, hea valitsemistava, demokraatia, turvalisuse, arengu, inimõiguste ja soolise võrdõiguslikkuseta; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et aastatuhande arengueesmärke ei saavutata ilma kaasneva vastutustunde, hea valitsemistava, demokraatia, turvalisuse, arengu, inimõiguste ja soolise võrdõiguslikkuseta;

| Z. | arvestades, et kui kõik rahastajad saavutaksid Euroopa ametliku arenguabi 0,7 % eesmärgi 2015. aastaks, saadaks selle kaudu arengu jaoks üle 300 miljardi USA dollari aastas; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et kui kõik rahastajad saavutaksid Euroopa ametliku arenguabi 0,7 % eesmärgi 2015. aastaks, saadaks selle kaudu arengu jaoks üle 300 miljardi USA dollari aastas;

| AA. | arvestades, et sageli ei lase rahu, turvalisuse, demokraatia ja poliitilise stabiilsuse puudumine vaestel riikidel oma arenguvõimalusi täielikult ära kasutada; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et sageli ei lase rahu, turvalisuse, demokraatia ja poliitilise stabiilsuse puudumine vaestel riikidel oma arenguvõimalusi täielikult ära kasutada;

| AB. | arvestades, et maaomand loob üksikisikutele, perekondadele ja kogukondadele stiimuli asuda juhtima oma arengut ning tagada toiduga kindlustatus kohalikul tasandil, |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et maaomand loob üksikisikutele, perekondadele ja kogukondadele stiimuli asuda juhtima oma arengut ning tagada toiduga kindlustatus kohalikul tasandil,

| 1. | tuletab meelde, et seoses aastatuhande arengueesmärkidega võetud rahvusvahelised kohustused nõuavad tööstusriikidelt 2015. aastaks 0,7 % SKPst panustamist ametlikku arenguabisse; tuletab meelde, et ELis on praegu seoses aastatuhande arengueesmärkide saavutamisega võetud kohustustest puudu umbes 20 miljardit eurot; |
| --- | --- |

1.

tuletab meelde, et seoses aastatuhande arengueesmärkidega võetud rahvusvahelised kohustused nõuavad tööstusriikidelt 2015. aastaks 0,7 % SKPst panustamist ametlikku arenguabisse; tuletab meelde, et ELis on praegu seoses aastatuhande arengueesmärkide saavutamisega võetud kohustustest puudu umbes 20 miljardit eurot;

| 2. | väljendab heameelt New Yorgis toimunud ÜRO tippkohtumise tulemuste üle, mis on selge märk selle kohta, et kõik riigid jäävad endale 2015. aastaks võetud eesmärkide juurde, ka praeguses keerulises rahvusvahelises olukorras; |
| --- | --- |

2.

väljendab heameelt New Yorgis toimunud ÜRO tippkohtumise tulemuste üle, mis on selge märk selle kohta, et kõik riigid jäävad endale 2015. aastaks võetud eesmärkide juurde, ka praeguses keerulises rahvusvahelises olukorras;

| 3. | tuletab meelde, et aastatuhande arengueesmärkide osas on toimunud suur edasiminek; kutsub seetõttu ühelt poolt avaldama regulaarselt häid tulemusi ning teiselt poolt koostama ELi ja AVK riikides mitmeaastaseid ajakavasid, et saavutada aastatuhande arengueesmärgid järgmise viie aasta jooksul; |
| --- | --- |

3.

tuletab meelde, et aastatuhande arengueesmärkide osas on toimunud suur edasiminek; kutsub seetõttu ühelt poolt avaldama regulaarselt häid tulemusi ning teiselt poolt koostama ELi ja AVK riikides mitmeaastaseid ajakavasid, et saavutada aastatuhande arengueesmärgid järgmise viie aasta jooksul;

| 4. | kutsub rahvusvahelisi rahastajaid üles andma märkimisväärset tulemustele suunatud, täiendavat, läbipaistvat ja mõõdetavat toetust, mis aitaks vaestel riikidel võidelda vaesusega, saavutada aastatuhande arengueesmärgid ning võidelda kliimamuutuste ja majanduskriisi mõjuga; |
| --- | --- |

4.

kutsub rahvusvahelisi rahastajaid üles andma märkimisväärset tulemustele suunatud, täiendavat, läbipaistvat ja mõõdetavat toetust, mis aitaks vaestel riikidel võidelda vaesusega, saavutada aastatuhande arengueesmärgid ning võidelda kliimamuutuste ja majanduskriisi mõjuga;

| 5. | kutsub AKV riike üles piisavalt suurendama ja mobiliseerima oma riiklikke ressursse eesmärgiga saavutada paremini aastatuhande arengueesmärgid; |
| --- | --- |

5.

kutsub AKV riike üles piisavalt suurendama ja mobiliseerima oma riiklikke ressursse eesmärgiga saavutada paremini aastatuhande arengueesmärgid;

| 6. | rõhutab vajadust võtta aastatuhande arengueesmärkide täitmiseks kasutusele alternatiivsed ja uuenduslikud arengu rahastamise allikad; |
| --- | --- |

6.

rõhutab vajadust võtta aastatuhande arengueesmärkide täitmiseks kasutusele alternatiivsed ja uuenduslikud arengu rahastamise allikad;

| 7. | kutsub ELi ja AKV riike üles soovitama ÜRO-l luua rahvusvaheliste maksuküsimuste jaoks valitsustevahelise komitee; |
| --- | --- |

7.

kutsub ELi ja AKV riike üles soovitama ÜRO-l luua rahvusvaheliste maksuküsimuste jaoks valitsustevahelise komitee;

| 8. | kutsub G20 riike üles astuma otsustavalt vastu maksuparadiisidele, tehes vahet koostööd tegevate madalate maksudega jurisdiktsioonide ja maksustamise vältimise vahel, ning edendama paremat läbipaistvust ja riikide aruandlussüsteeme, et arenguriikidel oleks võimalik hoida oma ressursse enda arengu jaoks; |
| --- | --- |

8.

kutsub G20 riike üles astuma otsustavalt vastu maksuparadiisidele, tehes vahet koostööd tegevate madalate maksudega jurisdiktsioonide ja maksustamise vältimise vahel, ning edendama paremat läbipaistvust ja riikide aruandlussüsteeme, et arenguriikidel oleks võimalik hoida oma ressursse enda arengu jaoks;

| 9. | kutsub kõiki rahvusvahelisi rahastajaid üles jätkama rahastamise ja tööjaotuse kooskõlastamist ning käsitlema osutatavat abi partnerriikidega konsulteerimisel muudest tingimustest lahus; |
| --- | --- |

9.

kutsub kõiki rahvusvahelisi rahastajaid üles jätkama rahastamise ja tööjaotuse kooskõlastamist ning käsitlema osutatavat abi partnerriikidega konsulteerimisel muudest tingimustest lahus;

| 10. | nõuab ELi ja AKV riikidelt tõhusate strateegiate loomist AKV riikide võlgadest vabastamiseks, toetades selleks eelkõige haridust ja tervishoidu hõlmavate aastatuhande arengueesmärkide täitmist, ning märgib, et kolmandate riikide võlad ja nende mehhanismid, nt võlateenindus, kujutavad pidevat suurt takistust nende riikide arengule; |
| --- | --- |

10.

nõuab ELi ja AKV riikidelt tõhusate strateegiate loomist AKV riikide võlgadest vabastamiseks, toetades selleks eelkõige haridust ja tervishoidu hõlmavate aastatuhande arengueesmärkide täitmist, ning märgib, et kolmandate riikide võlad ja nende mehhanismid, nt võlateenindus, kujutavad pidevat suurt takistust nende riikide arengule;

| 11. | rõhutab, et aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks tuleb kaitsta ja tugevdada avalikke teenuseid, mis on probleemide, eeskätt tervise ja vaesusega seotud probleemide lahendamise vältimatu element; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks tuleb kaitsta ja tugevdada avalikke teenuseid, mis on probleemide, eeskätt tervise ja vaesusega seotud probleemide lahendamise vältimatu element;

| 12. | kutsub kõiki ELi liikmesriike üles astuma samme rahaülekannete eest võetava tasu vähendamiseks; |
| --- | --- |

12.

kutsub kõiki ELi liikmesriike üles astuma samme rahaülekannete eest võetava tasu vähendamiseks;

| 13. | juhib tähelepanu sellele, et kuigi abi võib kasutada arenguriikide mõjutamise vahendina, ei piisa sellest jätkusuutliku ja kestva arengu tagamiseks; nõuab seetõttu tõhusa partnerluse loomist avaliku ja erasektori vahel, et arenguriigid saaksid suurema osaluse nende aastatuhande arengueesmärke hõlmavates projektides ning et valitsused looksid tingimused, mis võimaldavad erasektoril teha uuendusi, investeerida ja luua töökohti; |
| --- | --- |

13.

juhib tähelepanu sellele, et kuigi abi võib kasutada arenguriikide mõjutamise vahendina, ei piisa sellest jätkusuutliku ja kestva arengu tagamiseks; nõuab seetõttu tõhusa partnerluse loomist avaliku ja erasektori vahel, et arenguriigid saaksid suurema osaluse nende aastatuhande arengueesmärke hõlmavates projektides ning et valitsused looksid tingimused, mis võimaldavad erasektoril teha uuendusi, investeerida ja luua töökohti;

| 14. | kordab kaubanduse tähtsat rolli kasvu- ja arengumootorina ning selle panust aastatuhande arengueesmärkide täitmises; rõhutab vajadust seista vastu protektsionistlikele suundumustele; |
| --- | --- |

14.

kordab kaubanduse tähtsat rolli kasvu- ja arengumootorina ning selle panust aastatuhande arengueesmärkide täitmises; rõhutab vajadust seista vastu protektsionistlikele suundumustele;

| 15. | kutsub ELi üles võtma konkreetseid vaesusevastaseid meetmeid, tagades oma kaubandus- ja arengukoostöö poliitika ning ühise põllumajandus- ja kalanduspoliitika vahelise sidususe, et vältida otseseid ja kaudseid negatiivseid mõjusid AKV riikide säästvale majandusarengule; |
| --- | --- |

15.

kutsub ELi üles võtma konkreetseid vaesusevastaseid meetmeid, tagades oma kaubandus- ja arengukoostöö poliitika ning ühise põllumajandus- ja kalanduspoliitika vahelise sidususe, et vältida otseseid ja kaudseid negatiivseid mõjusid AKV riikide säästvale majandusarengule;

| 16. | on seisukohal, et kohaliku majanduse arengu strateegiatel on potentsiaali muuta arenguriikide riiklikku ja piirkondadesisest säästvat arengut selliselt, et oleks võimalik luua sise- ja piirkondlikud turud, võttes arvesse elanikkonna tegelikke vajadusi; |
| --- | --- |

16.

on seisukohal, et kohaliku majanduse arengu strateegiatel on potentsiaali muuta arenguriikide riiklikku ja piirkondadesisest säästvat arengut selliselt, et oleks võimalik luua sise- ja piirkondlikud turud, võttes arvesse elanikkonna tegelikke vajadusi;

| 17. | kutsub ELi ja AKV riike üles tagama kõige mahajäänumate aastatuhande arengueesmärkide otsustav edenemine, sealhulgas 3., 4., 5., 6. ja 8. aastatuhande arengueesmärk; |
| --- | --- |

17.

kutsub ELi ja AKV riike üles tagama kõige mahajäänumate aastatuhande arengueesmärkide otsustav edenemine, sealhulgas 3., 4., 5., 6. ja 8. aastatuhande arengueesmärk;

| 18. | tuletab meelde, et hea maksuhaldus ja korruptsioonivastased meetmed aitavad luua investeeringuteks soodsa keskkonna; |
| --- | --- |

18.

tuletab meelde, et hea maksuhaldus ja korruptsioonivastased meetmed aitavad luua investeeringuteks soodsa keskkonna;

| 19. | väljendab heameelt Euroopa Komisjoni võetud 1 miljardi euro suurust aastatuhande arengueesmärkidega seotud kohustust, millest komisjoni president andis teada aastatuhande arengueesmärkide teemalisel ÜRO kõrgetasemelisel kohtumisel New Yorgis ning millest premeeritakse riike, kes on saavutanud häid tulemusi, ja aidatakse neid, kes on kõige mahajäänumad; |
| --- | --- |

19.

väljendab heameelt Euroopa Komisjoni võetud 1 miljardi euro suurust aastatuhande arengueesmärkidega seotud kohustust, millest komisjoni president andis teada aastatuhande arengueesmärkide teemalisel ÜRO kõrgetasemelisel kohtumisel New Yorgis ning millest premeeritakse riike, kes on saavutanud häid tulemusi, ja aidatakse neid, kes on kõige mahajäänumad;

| 20. | nõuab AKV riikidelt tungivalt konkreetsete sammude astumist emade tervise parandamiseks; kutsub seetõttu arenguriike üles kulutama vähemalt 15 % oma riigi eelarvest tervishoiule, parandades oma tervishoiusüsteemi ja kiirendades ämmaemandate ja meditsiiniõdede koolitamist, kes hakkaksid kohapeal tööle; |
| --- | --- |

20.

nõuab AKV riikidelt tungivalt konkreetsete sammude astumist emade tervise parandamiseks; kutsub seetõttu arenguriike üles kulutama vähemalt 15 % oma riigi eelarvest tervishoiule, parandades oma tervishoiusüsteemi ja kiirendades ämmaemandate ja meditsiiniõdede koolitamist, kes hakkaksid kohapeal tööle;

| 21. | kutsub ELi ja AKV riike üles tuvastama tõhusad sotsiaalse kaitse strateegiad, seades prioriteediks riskide ja ettemaksesüsteemide koondamise, et vältida olukorda, kus patsiendid peavad maksma otse esmatasandi tervishoiuteenuse pakkujatele, sest see takistab vaesematel inimestel nende teenuste kasutamist; |
| --- | --- |

21.

kutsub ELi ja AKV riike üles tuvastama tõhusad sotsiaalse kaitse strateegiad, seades prioriteediks riskide ja ettemaksesüsteemide koondamise, et vältida olukorda, kus patsiendid peavad maksma otse esmatasandi tervishoiuteenuse pakkujatele, sest see takistab vaesematel inimestel nende teenuste kasutamist;

| 22. | väljendab heameelt aastatuhande arengueesmärkide teemalisel ÜRO kõrgetasemelisel kohtumisel tutvustatud naiste ja laste tervise ülemaailmse strateegia üle, mille raames eraldatakse järgmise viie aasta jooksul enam kui 40 miljardit USA dollarit; |
| --- | --- |

22.

väljendab heameelt aastatuhande arengueesmärkide teemalisel ÜRO kõrgetasemelisel kohtumisel tutvustatud naiste ja laste tervise ülemaailmse strateegia üle, mille raames eraldatakse järgmise viie aasta jooksul enam kui 40 miljardit USA dollarit;

| 23. | kutsub ELi ja AKV riike üles edendama kõigile vaba juurdepääsu tervishoiuteenustele ning parandama ja tugevdama kvaliteetset tervishoidu, sealhulgas sünnieelset jälgimist, professionaalsete tervishoiutöötajate abi sünnitusel ning juurdepääsu hädaabiteenusele sünnituse ajal; |
| --- | --- |

23.

kutsub ELi ja AKV riike üles edendama kõigile vaba juurdepääsu tervishoiuteenustele ning parandama ja tugevdama kvaliteetset tervishoidu, sealhulgas sünnieelset jälgimist, professionaalsete tervishoiutöötajate abi sünnitusel ning juurdepääsu hädaabiteenusele sünnituse ajal;

| 24. | nõuab kõikehõlmavat tervislikkusel põhinevat käsitlusviisi, mis sisaldab ravimite, meditsiiniteenuste ja puhta vee kättesaadavust, sanitaarabinõusid ja toitumist; rõhutab, et selline kompleksne lähenemisviis võib avaldada suuremat ja ergutavat mõju tervisega seotud aastatuhande arengueesmärkidele; |
| --- | --- |

24.

nõuab kõikehõlmavat tervislikkusel põhinevat käsitlusviisi, mis sisaldab ravimite, meditsiiniteenuste ja puhta vee kättesaadavust, sanitaarabinõusid ja toitumist; rõhutab, et selline kompleksne lähenemisviis võib avaldada suuremat ja ergutavat mõju tervisega seotud aastatuhande arengueesmärkidele;

| 25. | rõhutab, et tervishoiutöötajate koolitussüsteemid on Aafrikas ebapiisavad, sest kahes kolmandikus riikidest on vaid üks meditsiinikool ning mõnes riigis puuduvad need üldse; nõuab AKV riikidelt seetõttu tungivalt, et nad lisaks oma strateegiatesse konkreetsed programmid tervishoiutöötajate koolitamiseks, et haiglatesse ja tervishoiuasutustesse oleks võimalik tööle võtta kvalifitseeritud personali; |
| --- | --- |

25.

rõhutab, et tervishoiutöötajate koolitussüsteemid on Aafrikas ebapiisavad, sest kahes kolmandikus riikidest on vaid üks meditsiinikool ning mõnes riigis puuduvad need üldse; nõuab AKV riikidelt seetõttu tungivalt, et nad lisaks oma strateegiatesse konkreetsed programmid tervishoiutöötajate koolitamiseks, et haiglatesse ja tervishoiuasutustesse oleks võimalik tööle võtta kvalifitseeritud personali;

| 26. | väljendab oma muret seoses asjaoluga, et kvalifitseeritud tervishoiutöötajate töölevõtmine tööstusriikides on üks teguritest, mis õõnestavad arenguriikide habrast tervishoiusüsteemi; |
| --- | --- |

26.

väljendab oma muret seoses asjaoluga, et kvalifitseeritud tervishoiutöötajate töölevõtmine tööstusriikides on üks teguritest, mis õõnestavad arenguriikide habrast tervishoiusüsteemi;

| 27. | nõuab, et keskendutaks rohkem mittenakkuslike haiguste suurenevale arvule, tähelepanuta jäetud troopilistele haigustele ning vägivallast, traumadest ja õnnetustest tulenevatele haigustele, tugevdades AKV riikide tervishoiusüsteeme; |
| --- | --- |

27.

nõuab, et keskendutaks rohkem mittenakkuslike haiguste suurenevale arvule, tähelepanuta jäetud troopilistele haigustele ning vägivallast, traumadest ja õnnetustest tulenevatele haigustele, tugevdades AKV riikide tervishoiusüsteeme;

| 28. | kutsub ELi ja AKV riike üles tegema jätkuvalt jõupingutusi HIV emalt lapsele ülekandumise kaotamiseks; kordab, et seda on võimalik paremini saavutada siis, kui pakutakse sünnieelset tervishoiuteenust ning üldist laste ja emade tervishoiuteenust; |
| --- | --- |

28.

kutsub ELi ja AKV riike üles tegema jätkuvalt jõupingutusi HIV emalt lapsele ülekandumise kaotamiseks; kordab, et seda on võimalik paremini saavutada siis, kui pakutakse sünnieelset tervishoiuteenust ning üldist laste ja emade tervishoiuteenust;

| 29. | kutsub ELi üles parandama vaeste inimeste juurdepääsu soodsatele ravimitele, näidates kaubandussuhetes arenguriikidega üles paindlikkust intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu (TRIPS) kohaldamisel; |
| --- | --- |

29.

kutsub ELi üles parandama vaeste inimeste juurdepääsu soodsatele ravimitele, näidates kaubandussuhetes arenguriikidega üles paindlikkust intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu (TRIPS) kohaldamisel;

| 30. | nõuab valitsustelt ja doonorriikidelt tungivalt tervishoiusüsteemide tugevdamist, et saavutada paremini tervishoiuga seotud aastatuhande arengueesmärgid, eelkõige tervishoiusüsteemi alustugede tugevdamist, mis hõlmab teenuse kättesaadavust, meditsiinitooteid, vaktsiine ja tehnoloogiaid, tervishoiutöötajaid, tervishoiu rahastamist, tervishoiualase teabe süsteeme ning juhtimist ja haldamist, mis tagab nende süsteemide kättesaadavuse puuetega inimestele; |
| --- | --- |

30.

nõuab valitsustelt ja doonorriikidelt tungivalt tervishoiusüsteemide tugevdamist, et saavutada paremini tervishoiuga seotud aastatuhande arengueesmärgid, eelkõige tervishoiusüsteemi alustugede tugevdamist, mis hõlmab teenuse kättesaadavust, meditsiinitooteid, vaktsiine ja tehnoloogiaid, tervishoiutöötajaid, tervishoiu rahastamist, tervishoiualase teabe süsteeme ning juhtimist ja haldamist, mis tagab nende süsteemide kättesaadavuse puuetega inimestele;

| 31. | kutsub ELi ja AKV riike üles investeerima lapsi arvestavasse sotsiaalkaitsesse, mis hõlmab sotsiaal- ja tervisekindlustusskeeme; |
| --- | --- |

31.

kutsub ELi ja AKV riike üles investeerima lapsi arvestavasse sotsiaalkaitsesse, mis hõlmab sotsiaal- ja tervisekindlustusskeeme;

| 32. | rõhutab, et aastatuhande arengueesmärkide esimene eesmärk käsitleb õigust piisavale elatustasemele, mis tunnustab puuetega inimeste erikaitse vajadust; |
| --- | --- |

32.

rõhutab, et aastatuhande arengueesmärkide esimene eesmärk käsitleb õigust piisavale elatustasemele, mis tunnustab puuetega inimeste erikaitse vajadust;

| 33. | rõhutab vajadust töötada välja ja rakendada asjakohased riiklikud laste ellujäämise poliitikad, sealhulgas ennetusmeetmed, vaktsineerimine ja ravi ning parem toit, joogivesi ja sanitaarabinõud; kutsub seetõttu üles edendama integreeritud kampaaniaid, mis sisaldaksid näiteks moskiitovõrkude jagamist ja vaktsineerimiskampaaniaid (eelkõige leetrite vastu), vähendamaks laste suremust; |
| --- | --- |

33.

rõhutab vajadust töötada välja ja rakendada asjakohased riiklikud laste ellujäämise poliitikad, sealhulgas ennetusmeetmed, vaktsineerimine ja ravi ning parem toit, joogivesi ja sanitaarabinõud; kutsub seetõttu üles edendama integreeritud kampaaniaid, mis sisaldaksid näiteks moskiitovõrkude jagamist ja vaktsineerimiskampaaniaid (eelkõige leetrite vastu), vähendamaks laste suremust;

| 34. | kutsub ELi ja AKN riike üles edendama hariduspoliitikat ning mitte keskenduma üksnes kooli astunute arvule, vaid ka hariduse kvaliteedile ja lõpetanute arvule, vähendades selleks koolist väljalangemist, eriti tüdrukute hulgas, parandades koolihoonete mahutavust ning suurendades õpetajakoolituse mahtu, püüdes samal ajal anda haridust ka puuetega lastele, kellest praegu saab madala sissetulekuga riikides käia koolis vaid 10 %; |
| --- | --- |

34.

kutsub ELi ja AKN riike üles edendama hariduspoliitikat ning mitte keskenduma üksnes kooli astunute arvule, vaid ka hariduse kvaliteedile ja lõpetanute arvule, vähendades selleks koolist väljalangemist, eriti tüdrukute hulgas, parandades koolihoonete mahutavust ning suurendades õpetajakoolituse mahtu, püüdes samal ajal anda haridust ka puuetega lastele, kellest praegu saab madala sissetulekuga riikides käia koolis vaid 10 %;

| 35. | rõhutab keskset rolli, mida haridus peaks AKV riikide poliitikas mängima, ühendades mõjusa poliitika ja jätkusuutliku riikliku investeerimise haridusse; nõuab selles osas kõikehõlmava lähenemisviisi omaksvõtmist hariduse suhtes, mida tuleks vaadelda kompleksse süsteemina, mis hõlmab erinevaid osapooli, struktuure ja suhteid ning keskendub






  — | igakülgsete õpivõimaluste pakkumisele laste, noorte ja täiskasvanute jaoks; |
| --- | --- | --- |

35.

rõhutab keskset rolli, mida haridus peaks AKV riikide poliitikas mängima, ühendades mõjusa poliitika ja jätkusuutliku riikliku investeerimise haridusse; nõuab selles osas kõikehõlmava lähenemisviisi omaksvõtmist hariduse suhtes, mida tuleks vaadelda kompleksse süsteemina, mis hõlmab erinevaid osapooli, struktuure ja suhteid ning keskendub

—

igakülgsete õpivõimaluste pakkumisele laste, noorte ja täiskasvanute jaoks;

| — | hariduse kvaliteedi tõstmisele; |
| --- | --- |

—

hariduse kvaliteedi tõstmisele;

| — | õpetajate staatuse, töötasu ja töötingimuste ning õiguste parandamisele; |
| --- | --- |

—

õpetajate staatuse, töötasu ja töötingimuste ning õiguste parandamisele;

| — | eri osapoolte ja sidusrühmade kaasamisele protsessi, näiteks avaliku ja erasektori partnerluse edendamise teel; |
| --- | --- |

—

eri osapoolte ja sidusrühmade kaasamisele protsessi, näiteks avaliku ja erasektori partnerluse edendamise teel;

| — | õppeteenuste rahastamisele ja reguleerimisele; |
| --- | --- |

—

õppeteenuste rahastamisele ja reguleerimisele;

| 36. | väljendab heameelt ÜRO lõppdokumendis inimõigustele ja sotsiaalkaitsele pühendumise üle; |
| --- | --- |

36.

väljendab heameelt ÜRO lõppdokumendis inimõigustele ja sotsiaalkaitsele pühendumise üle;

| 37. | toonitab, et ELi ja AKV liikmesriigid peaksid kõigi aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks tugevdama peamiste prioriteetidena oma pühendumist soolise võrdõiguslikkuse edendamisele, soolise vägivallaga võitlemisele ja naiste mõjuvõimu suurendamisele; |
| --- | --- |

37.

toonitab, et ELi ja AKV liikmesriigid peaksid kõigi aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks tugevdama peamiste prioriteetidena oma pühendumist soolise võrdõiguslikkuse edendamisele, soolise vägivallaga võitlemisele ja naiste mõjuvõimu suurendamisele;

| 38. | tuletab meelde, et arenenud ja arenguriikide vastastikune kohustus täita aastatuhande arengueesmärgid sõltub vastutuse, valitsemise ja läbipaistvuse raamistikust; |
| --- | --- |

38.

tuletab meelde, et arenenud ja arenguriikide vastastikune kohustus täita aastatuhande arengueesmärgid sõltub vastutuse, valitsemise ja läbipaistvuse raamistikust;

| 39. | toonitab vajadust püüelda aastatuhande arengueesmärkide poole tervikliku lähenemisviisi kaudu, sest kõik aastatuhande arengueesmärgid on omavahel seotud ning toetavad üksteist; |
| --- | --- |

39.

toonitab vajadust püüelda aastatuhande arengueesmärkide poole tervikliku lähenemisviisi kaudu, sest kõik aastatuhande arengueesmärgid on omavahel seotud ning toetavad üksteist;

| 40. | nõuab, et inimõiguste austamine, edendamine ja kaitsmine oleks aastatuhande arengueesmärkide saavutamise lahutamatu osa; |
| --- | --- |

40.

nõuab, et inimõiguste austamine, edendamine ja kaitsmine oleks aastatuhande arengueesmärkide saavutamise lahutamatu osa;

| 41. | kutsub üles rakendama kohaliku tasandi arengupakte, mis sisaldaksid kohalike asutuste kohustust täita kohalikes kogukondades määratletud arengueesmärgid ning tagada, et kohalikud asutused vastutavad rahaliste vahendite kulutamise eest; |
| --- | --- |

41.

kutsub üles rakendama kohaliku tasandi arengupakte, mis sisaldaksid kohalike asutuste kohustust täita kohalikes kogukondades määratletud arengueesmärgid ning tagada, et kohalikud asutused vastutavad rahaliste vahendite kulutamise eest;

| 42. | rõhutab, et haritud ja oskustega tööjõud on majandusarengule, konkurentsivõimele ja kasvule tõuke andmiseks oluline; |
| --- | --- |

42.

rõhutab, et haritud ja oskustega tööjõud on majandusarengule, konkurentsivõimele ja kasvule tõuke andmiseks oluline;

| 43. | kutsub ELi ja AKV riike üles koostama maksuametite personalile õigus- ja maksukoolitusprogramme; rõhutab, et riikide puhul, kes ei saa veel maksustamise osas pikaajalist abi, on vaja teha konkreetseid jõupingutusi; |
| --- | --- |

43.

kutsub ELi ja AKV riike üles koostama maksuametite personalile õigus- ja maksukoolitusprogramme; rõhutab, et riikide puhul, kes ei saa veel maksustamise osas pikaajalist abi, on vaja teha konkreetseid jõupingutusi;

| 44. | rõhutab, et laste ärakasutamise kaotamise nimel tegutsemine peab olema ELi ja AKV riikide jaoks prioriteet; kutsub seetõttu ELi ja AKV riike üles keskenduma oma jõupingutustele lapstööjõu kaotamisel; |
| --- | --- |

44.

rõhutab, et laste ärakasutamise kaotamise nimel tegutsemine peab olema ELi ja AKV riikide jaoks prioriteet; kutsub seetõttu ELi ja AKV riike üles keskenduma oma jõupingutustele lapstööjõu kaotamisel;

| 45. | kutsub ELi ja AKV riike üles kasutama Euroopa rahalisi vahendeid aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks kõige tõhusamal viisil, valides riigistrateegia dokumentidest ja riiklikest näidisprogrammidest hoolikamalt valdkondi, millele keskenduda, ning lihtsustades juurdepääsu majanduspartnerluslepingute abimeetmetele; kutsub selles kontekstis Euroopa Komisjoni üles tagama, et komisjoni ettepanek Euroopa Arengufondist 1 miljardi euro suuruse reservi eraldamise kohta leiab peamiselt rakendamist kõige mahajäänumate riikide toetamiseks AKV programmide 2010. aasta vahekokkuvõtte raames; kutsub ELi üles süvalaiendama puuete küsimust rahvusvahelises koostöös vastavalt ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni artiklis 32 võetud kohustusele; |
| --- | --- |

45.

kutsub ELi ja AKV riike üles kasutama Euroopa rahalisi vahendeid aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks kõige tõhusamal viisil, valides riigistrateegia dokumentidest ja riiklikest näidisprogrammidest hoolikamalt valdkondi, millele keskenduda, ning lihtsustades juurdepääsu majanduspartnerluslepingute abimeetmetele; kutsub selles kontekstis Euroopa Komisjoni üles tagama, et komisjoni ettepanek Euroopa Arengufondist 1 miljardi euro suuruse reservi eraldamise kohta leiab peamiselt rakendamist kõige mahajäänumate riikide toetamiseks AKV programmide 2010. aasta vahekokkuvõtte raames; kutsub ELi üles süvalaiendama puuete küsimust rahvusvahelises koostöös vastavalt ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni artiklis 32 võetud kohustusele;

| 46. | kutsub ELi ja AKV riike üles kehtestama õiglase, erapooletu ja reguleeritud kaubanduspoliitika; toonitab selles kontekstis inimõiguste mõõtme olulisust kõigis kaubanduslepingutes; |
| --- | --- |

46.

kutsub ELi ja AKV riike üles kehtestama õiglase, erapooletu ja reguleeritud kaubanduspoliitika; toonitab selles kontekstis inimõiguste mõõtme olulisust kõigis kaubanduslepingutes;

| 47. | kutsub ELi ja AKV riike üles suurendama investeeringuid põllumajandusliku tootmise ja toiduga kindlustatuse vallas, keskendudes sealjuures eelkõige varustusele, sellise tasemeni, mis tagab kõigi jaoks nälja puudumise, pöörates sealjuures eeskätt tähelepanu pakilistele näljaga seotud probleemidele, maapiirkondade paremale infrastruktuurile, väikepõllumajandustootmisele ja sotsiaalkaitseprogrammidele eesmärgiga tagada pikaajaline toiduga kindlustatus; |
| --- | --- |

47.

kutsub ELi ja AKV riike üles suurendama investeeringuid põllumajandusliku tootmise ja toiduga kindlustatuse vallas, keskendudes sealjuures eelkõige varustusele, sellise tasemeni, mis tagab kõigi jaoks nälja puudumise, pöörates sealjuures eeskätt tähelepanu pakilistele näljaga seotud probleemidele, maapiirkondade paremale infrastruktuurile, väikepõllumajandustootmisele ja sotsiaalkaitseprogrammidele eesmärgiga tagada pikaajaline toiduga kindlustatus;

| 48. | väljendab sügavat muret praegu (eelkõige Aafrikas) toimuva põllumaade omandamise pärast valitsuste toetusel tegutsevate välisinvestorite poolt, mis nõuetele mittevastava käsitlemise korral ohustavad kohalikku toiduainetega kindlustatust ning põhjustavad tõsiseid ja ulatuslikke negatiivseid tagajärgi arenguriikides; nõuab AKV-lt, ÜRO-lt ja ELilt tungivalt, et nad tegeleksid tõsiselt põllumaade omandamisest tulenevate kahjustavate probleemidega; |
| --- | --- |

48.

väljendab sügavat muret praegu (eelkõige Aafrikas) toimuva põllumaade omandamise pärast valitsuste toetusel tegutsevate välisinvestorite poolt, mis nõuetele mittevastava käsitlemise korral ohustavad kohalikku toiduainetega kindlustatust ning põhjustavad tõsiseid ja ulatuslikke negatiivseid tagajärgi arenguriikides; nõuab AKV-lt, ÜRO-lt ja ELilt tungivalt, et nad tegeleksid tõsiselt põllumaade omandamisest tulenevate kahjustavate probleemidega;

| 49. | kutsub ELi ja AKV riike üles tagama, et ÜPP reformid, majanduspartnerluslepingute sõlmimine ning Euroopa Arengufondi vahekokkuvõte viiakse läbi sidusal ja kooskõlastatud viisil; |
| --- | --- |

49.

kutsub ELi ja AKV riike üles tagama, et ÜPP reformid, majanduspartnerluslepingute sõlmimine ning Euroopa Arengufondi vahekokkuvõte viiakse läbi sidusal ja kooskõlastatud viisil;

| 50. | kutsub ELi ja AKV riike üles edendama maaomandit kui vaesuse vähendamise ja toiduga kindlustamise vahendit, tugevdades selleks omandiõigust ning parandades laenude kättesaadavust põllumajandustootjatele, väikestele ettevõtjatele ning kohalikele kogukondadele; rõhutab uute investeeringute tähtsust väikepõllumajandustootjate suutlikkuse parandamisel, võttes kasutusele tõhusamaid veevarustustehnoloogiaid ning taastades pinnase toitained; |
| --- | --- |

50.

kutsub ELi ja AKV riike üles edendama maaomandit kui vaesuse vähendamise ja toiduga kindlustamise vahendit, tugevdades selleks omandiõigust ning parandades laenude kättesaadavust põllumajandustootjatele, väikestele ettevõtjatele ning kohalikele kogukondadele; rõhutab uute investeeringute tähtsust väikepõllumajandustootjate suutlikkuse parandamisel, võttes kasutusele tõhusamaid veevarustustehnoloogiaid ning taastades pinnase toitained;

| 51. | kutsub ELi ja AKV riike üles tunnustama õigust toidule; |
| --- | --- |

51.

kutsub ELi ja AKV riike üles tunnustama õigust toidule;

| 52. | kutsub ELi ja AKV riike üles edendama kohalikku tootmist ja tarbimist; |
| --- | --- |

52.

kutsub ELi ja AKV riike üles edendama kohalikku tootmist ja tarbimist;

| 53. | kutsub ELi ja AKV riike üles suurendama füüsilisest isikutest ettevõtjate ja väikeettevõtjate võimalusi ning selles kontekstis edendama ja soodustama juurdepääsu mikrokrediidile; |
| --- | --- |

53.

kutsub ELi ja AKV riike üles suurendama füüsilisest isikutest ettevõtjate ja väikeettevõtjate võimalusi ning selles kontekstis edendama ja soodustama juurdepääsu mikrokrediidile;

| 54. | juhib tähelepanu sellele, et tööstuslikul arengul on riikide majanduses tohutu transformatiivne potentsiaal ning et tõenäoliselt pakub see pikaajaliseks tootlikkuse kasvuks laiemaid võimalusi kui põllumajanduseksport ja loodusvarade kaevandamine, mis põhjustab majanduses šokke; kutsub seetõttu AKV riike üles tegelema selle probleemiga, koostades ja rakendades industrialiseerimisega seotud poliitikat, keskendudes eraldi tootmise spetsialiseerumisele ja kaubandussuhetele; |
| --- | --- |

54.

juhib tähelepanu sellele, et tööstuslikul arengul on riikide majanduses tohutu transformatiivne potentsiaal ning et tõenäoliselt pakub see pikaajaliseks tootlikkuse kasvuks laiemaid võimalusi kui põllumajanduseksport ja loodusvarade kaevandamine, mis põhjustab majanduses šokke; kutsub seetõttu AKV riike üles tegelema selle probleemiga, koostades ja rakendades industrialiseerimisega seotud poliitikat, keskendudes eraldi tootmise spetsialiseerumisele ja kaubandussuhetele;

| 55. | kutsub valitsusi ja doonorriike üles AKV riikide kaubanduse elavdamiseks suurendama investeeringuid ja parandama toetust AKV ettevõtete suutlikkuse, kvaliteedi, konkurentsivõime ja importija nõutavatele tootestandarditele vastavuse arendamisse; on seisukohal, et see peaks hõlmama tootlikkuse suurendamist, tehnoloogia laiendamise teenuseid, koolitust, ekspordikonsortsiumide loomist ning klastrite arendamist; |
| --- | --- |

55.

kutsub valitsusi ja doonorriike üles AKV riikide kaubanduse elavdamiseks suurendama investeeringuid ja parandama toetust AKV ettevõtete suutlikkuse, kvaliteedi, konkurentsivõime ja importija nõutavatele tootestandarditele vastavuse arendamisse; on seisukohal, et see peaks hõlmama tootlikkuse suurendamist, tehnoloogia laiendamise teenuseid, koolitust, ekspordikonsortsiumide loomist ning klastrite arendamist;

| 56. | kordab Pariisi deklaratsioonis ja Accra tegevuskavas sätestatud abi tõhususe põhimõtete olulisust; |
| --- | --- |

56.

kordab Pariisi deklaratsioonis ja Accra tegevuskavas sätestatud abi tõhususe põhimõtete olulisust;

| 57. | kutsub AKV riikide parlamente üles tegema vahekokkuvõtte rahvusvahelise koostöö parlamentaarse mõõtme edusammude osas ning hindama parlamendi kaasatust aastatuhande arengueesmärkide saavutamisse; julgustab kõiki parlamente hindama eelarvekavade ja arvete kontrollimisel oma mõju aastatuhande arengueesmärkide täitmisse; |
| --- | --- |

57.

kutsub AKV riikide parlamente üles tegema vahekokkuvõtte rahvusvahelise koostöö parlamentaarse mõõtme edusammude osas ning hindama parlamendi kaasatust aastatuhande arengueesmärkide saavutamisse; julgustab kõiki parlamente hindama eelarvekavade ja arvete kontrollimisel oma mõju aastatuhande arengueesmärkide täitmisse;

| 58. | kutsub rahvusvahelist üldsust üles edendama ja toetama demokraatiat, rahu, seadust ja korruptsioonivaba haldust arenguriikides; |
| --- | --- |

58.

kutsub rahvusvahelist üldsust üles edendama ja toetama demokraatiat, rahu, seadust ja korruptsioonivaba haldust arenguriikides;

| 59. | kutsub ELi ja AKV riike üles käsitlema ebavõrdsuse peamisi põhjuseid, tegeledes selleks diskrimineerimise, sotsiaalsete normide ja tavadega, kogukondade mõjuvõimu suurendamisega nende teadmiste ja suutlikkuse parandamise teel, vastutussüsteemide tugevdamise ning kodanikuühiskonna organisatsioonide toetamisega; |
| --- | --- |

59.

kutsub ELi ja AKV riike üles käsitlema ebavõrdsuse peamisi põhjuseid, tegeledes selleks diskrimineerimise, sotsiaalsete normide ja tavadega, kogukondade mõjuvõimu suurendamisega nende teadmiste ja suutlikkuse parandamise teel, vastutussüsteemide tugevdamise ning kodanikuühiskonna organisatsioonide toetamisega;

| 60. | kutsub ELi ja AKV riike üles pöörama erilist tähelepanu vähemuste õigustele ning austama inimõigusi ja edendama mittediskrimineerimist; |
| --- | --- |

60.

kutsub ELi ja AKV riike üles pöörama erilist tähelepanu vähemuste õigustele ning austama inimõigusi ja edendama mittediskrimineerimist;

| 61. | kutsub ELi liikmesriike üles järgima Euroopa Komisjoni 21. aprilli 2010. aasta kaheteistkümnest punktist koosnevat ELi tegevuskava aastatuhande arengueesmärkide toetuseks (22) ning kutsub Euroopa Komisjoni üles koostama igal aastal aruande aastatuhande arengueesmärkide 2015. aastaks saavutamise edusammude kohta; |
| --- | --- |

61.

kutsub ELi liikmesriike üles järgima Euroopa Komisjoni 21. aprilli 2010. aasta kaheteistkümnest punktist koosnevat ELi tegevuskava aastatuhande arengueesmärkide toetuseks (22) ning kutsub Euroopa Komisjoni üles koostama igal aastal aruande aastatuhande arengueesmärkide 2015. aastaks saavutamise edusammude kohta;

| 62. | väljendab heameelt ÜRO kohustuse üle korraldada 2013. aastal eriüritus, et teha vahekokkuvõte aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks tehtud jõupingutuste kohta; |
| --- | --- |

62.

väljendab heameelt ÜRO kohustuse üle korraldada 2013. aastal eriüritus, et teha vahekokkuvõte aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks tehtud jõupingutuste kohta;

| 63. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV–ELi ministrite nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Komisjonile, Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariigile ning Aafrika Liidule. |
| --- | --- |

63.

teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV–ELi ministrite nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Komisjonile, Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariigile ning Aafrika Liidule.

RESOLUTSIOON (23)

toiduga kindlustatuse kohta

AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee,

mis kohtus Kinshasas (Kongo Demokraatlik Vabariik) 2.–4. detsembrini 2010;

võttes arvesse kodukorra artikli 17 lõiget 2;

võttes arvesse oma 20. märtsil 2008. aastal Ljubljanas vastu võetud resolutsiooni toiduga kindlustatuse küsimuse kohta AKV riikides ja AKV-ELi koostöö rolli kohta (24);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 29. novembri 2007. aasta (25), 13. jaanuari 2009. aasta (26), 26. novembri 2009. aasta (27) ja 18. mai 2010. aasta (28) resolutsioone toiduga kindlustatuse kohta;

võttes arvesse 1996. aastal peetud toiduteemalise ülemaailmse tippkohtumise järeldusi ja eesmärki vähendada nälgivate inimeste arvu 2015. aastaks poole võrra;

võttes arvesse ÜRO 2000. aasta septembri deklaratsiooni aastatuhande arengueesmärkide kohta ning kohustust vähendada nälgivate ning alla 1 USA dollariga päevas toime tulema pidavate inimeste osakaalu poole võrra; võttes arvese kaheteistkümnest punktist koosnevat ELi tegevuskava aastatuhande arengueesmärkide toetuseks, mille Euroopa Komisjon andis välja 21. aprillil 2010;

võttes arvesse 2005. aasta Pariisi deklaratsiooni abi tõhususe kohta ning 2008. aasta Accra tegevuskava;

võttes arvesse 22. mail 2008. aastal Genfis toimunud ÜRO inimõiguste nõukogu eriistungit teemal „Ülemaailmse toidukriisi, mis muu hulgas on põhjustatud toiduainete kiirest hinnatõusust, süvenemise negatiivne mõju toiduga seotud õiguse teostamisele”;

võttes arvesse ÜRO kõrgetasemelist töökonda ülemaailmse toiduga kindlustatuse kriisi jaoks ning selle koostatud põhjalikku tegevusraamistikku ning Madridis 26.–27. jaanuaril 2009 toimunud kõrgetasemelise kohtumist „Toiduga kindlustatus kõigi jaoks”;

võttes arvesse 10. juulil 2009. aastal L’Aquilas tehtud G8 ühisavaldust toiduga kindlustatuse kohta;

võttes arvesse 16.–18. novembril 2009. aastal Roomas toimunud toiduga kindlustatuse teemalise ülemaailmse tippkohtumise deklaratsiooni;

võttes arvesse FAO aastaaruandeid toiduga kindlustamatusest tuleneva olukorra kohta maailmas;

võttes arvesse ELi rahastamisvahendit kiireks reageerimiseks toiduainete hinnatõusule arenguriikides;

võttes arvesse 2.–3. oktoobrini 2008 Accras toimunud AKV riigipeade ja valitsusjuhtide tippkohtumise lõppdeklaratsiooni;

võttes arvesse Aafrika Liidu poolt 2003. aasta juulis Maputos vastu võetud deklaratsiooni põllumajanduse ja toiduga kindlustatuse kohta Aafrikas;

võttes arvesse AKV-ELi poolt Lomés allkirjastatud partnerluslepingu eesmärke ning seejärel Cotonous arengu ja kaubanduse kohta allkirjastatud partnerluslepingut;

võttes arvesse Euroopa Komisjoni 25. jaanuari 2006. aasta teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Toiduainetega kindlustamise teemastrateegia. Toiduainetega kindlustamise tegevuskava toetamine aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks” (KOM(2006)0021);

võttes arvesse 20.–22. septembrini 2010 New Yorgis toimunud aastatuhande arengueesmärkide teemalise ÜRO kõrgetasemelise kohtumise tulemusi;

võttes arvesse ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) 2010. aasta aruannet toiduga kindlustamatuse probleemiga tegelemise kohta pikale veninud kriisis;

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 11. augustil 2010. aastal toimunud 65. istungjärgul esitatud ÜRO eriraportööri aruannet;

võttes arvesse oma 22. novembri 2007. aasta Kigali deklaratsiooni arengusõbralike majanduspartnerluslepingute kohta (29);

võttes arvesse 29.–30. novembril 2010. aastal toimunud ELi-Aafrika tippkohtumise järeldusi ja teist tegevuskava, samuti Euroopa Parlamendi ja Üleaafrikalise Parlamendi vastu võetud 27. novembri 2010. aasta deklaratsiooni, mis võeti vastu tippkohtumise eel;

võttes arvesse Ida-Aafrikas (Mahé, Seišellid, 14.–15. juuli 2010) toimunud AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee viienda piirkondliku kohtumise lõppdeklaratsiooni,

| A. | arvestades, et 1996. aastal määratles ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon toiduga kindlustatust kui kõigi inimeste juurdepääsu igal ajal piisavale hulgale ohututele ja kvaliteetsetele toiduainetele, et elada tervislikku ja aktiivset elu; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 1996. aastal määratles ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon toiduga kindlustatust kui kõigi inimeste juurdepääsu igal ajal piisavale hulgale ohututele ja kvaliteetsetele toiduainetele, et elada tervislikku ja aktiivset elu;

| B. | võttes arvesse Euroopa Komisjoni rohelist raamatut „Kaasavat majanduskasvu ja säästvat arengut toetav ELi arengupoliitika: ELi arengupoliitika mõju suurendamine” (KOM(2010)0629), mis avaldati 10. novembril 2010 ja mille eesmärkide hulgas on ka see, „kuidas saavutada püsivaid tulemusi põllumajanduse ja toiduga kindlustatuse valdkonnas”; |
| --- | --- |

B.

võttes arvesse Euroopa Komisjoni rohelist raamatut „Kaasavat majanduskasvu ja säästvat arengut toetav ELi arengupoliitika: ELi arengupoliitika mõju suurendamine” (KOM(2010)0629), mis avaldati 10. novembril 2010 ja mille eesmärkide hulgas on ka see, „kuidas saavutada püsivaid tulemusi põllumajanduse ja toiduga kindlustatuse valdkonnas”;

| C. | arvestades, et paljudes arenguriikides on põllumajandus 80–90 % ulatuses rahvastiku peamine elatusallikas; arvestades, et nende sissetulekute suurendamine elavdab maapiirkondade majandust, loob vaestele inimestele rohkem töökohti ning suurendab nõudlust kodumaiste toodete ja teenuste järele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et paljudes arenguriikides on põllumajandus 80–90 % ulatuses rahvastiku peamine elatusallikas; arvestades, et nende sissetulekute suurendamine elavdab maapiirkondade majandust, loob vaestele inimestele rohkem töökohti ning suurendab nõudlust kodumaiste toodete ja teenuste järele;

| D. | arvestades, et alatoitluse all kannatavate inimeste arv maailmas jääb 2010. aastal suuremaks kui miljard, hoolimata praegustest ülemaailmsetest pingutustest näljahäda vähendada; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et alatoitluse all kannatavate inimeste arv maailmas jääb 2010. aastal suuremaks kui miljard, hoolimata praegustest ülemaailmsetest pingutustest näljahäda vähendada;

| E. | arvestades, et 2008. aastal toimunud toidu- ja naftahindade tõus ning finantskriis koos kliimamuutustega mõjusid laastavalt AKV riikide majandusele ning nende muutuste algpõhjus seisnes süsteemikriisis; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 2008. aastal toimunud toidu- ja naftahindade tõus ning finantskriis koos kliimamuutustega mõjusid laastavalt AKV riikide majandusele ning nende muutuste algpõhjus seisnes süsteemikriisis;

| F. | arvestades, et toiduainetega spekuleerimine ja maa omandamine ekspordile suunatud põllumajandusettevõtete jaoks võib süvendada toiduainete puudust ja seega ka hinnatõusu, jättes miljonid inimesed ilma piisavast juurdepääsust toidule; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et toiduainetega spekuleerimine ja maa omandamine ekspordile suunatud põllumajandusettevõtete jaoks võib süvendada toiduainete puudust ja seega ka hinnatõusu, jättes miljonid inimesed ilma piisavast juurdepääsust toidule;

| G. | arvestades, et hoolimata põllumajanduse olulisusest AKV riikide jaoks ei ole ELi–AKV arengukoostöö programmides omistatud põllumajandussektorile piisavat tähtsust; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et hoolimata põllumajanduse olulisusest AKV riikide jaoks ei ole ELi–AKV arengukoostöö programmides omistatud põllumajandussektorile piisavat tähtsust;

| H. | arvestades, et jätkusuutmatu põllumajandustava, sealhulgas metsade kontrollimatu hävitamine ja liigne taimekaitsevahendite kasutamine, suurendavad otseselt tervislike toiduainete tootmiseks vajalikku hea kvaliteediga haritava maa nappust; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et jätkusuutmatu põllumajandustava, sealhulgas metsade kontrollimatu hävitamine ja liigne taimekaitsevahendite kasutamine, suurendavad otseselt tervislike toiduainete tootmiseks vajalikku hea kvaliteediga haritava maa nappust;

| I. | arvestades, et AKV riigid sõltuvad kaupade ekspordist, mis moodustab üle 50 % nende valuutatulust, samal ajal kui mõned arenguriikidest väikesed saareriigid sõltuvad peaaegu 80 % ulatuses oma põhitoiduvajaduste osas impordist, sest nad ei suuda saavutada mõistlikul määral toiduainetega isevarustatust; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et AKV riigid sõltuvad kaupade ekspordist, mis moodustab üle 50 % nende valuutatulust, samal ajal kui mõned arenguriikidest väikesed saareriigid sõltuvad peaaegu 80 % ulatuses oma põhitoiduvajaduste osas impordist, sest nad ei suuda saavutada mõistlikul määral toiduainetega isevarustatust;

| J. | arvestades, et põllumajandustoodete eksporditoetused võivad arenguriikide turgudel kaasa tuua dumpingu, millel on tõsised tagajärjed kohalikele väiketootjatele; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et põllumajandustoodete eksporditoetused võivad arenguriikide turgudel kaasa tuua dumpingu, millel on tõsised tagajärjed kohalikele väiketootjatele;

| K. | arvestades, et kliimamuutuste, taimkatte seisukorra halvenemise ja looduskatastroofide esinemissageduse suurenemise mõju suurendab tõenäoliselt lähiaastatel toiduga kindlustamatust ja avaldab märkimisväärset mõju põllumajandussektori esindajate elatusvahenditele; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et kliimamuutuste, taimkatte seisukorra halvenemise ja looduskatastroofide esinemissageduse suurenemise mõju suurendab tõenäoliselt lähiaastatel toiduga kindlustamatust ja avaldab märkimisväärset mõju põllumajandussektori esindajate elatusvahenditele;

| L. | arvestades, et paljud Aafrika riigid rendivad põllumaad välisinvestoritele, mis ebaõigel kasutamisel ohustab kohalikku toiduga kindlustatust ning toob kaasa rasked ja kaugeleulatuvad tagajärjed; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et paljud Aafrika riigid rendivad põllumaad välisinvestoritele, mis ebaõigel kasutamisel ohustab kohalikku toiduga kindlustatust ning toob kaasa rasked ja kaugeleulatuvad tagajärjed;

| M. | arvestades, et kliimamuutuste tagajärjed ja põllumajandust kahjustav metsade hävitamine, peamiselt põllusaagi vähenemine seoses korduva veepuuduse, põua või, vastupidi, üleujutuste ja maalihete tõttu, on avaldanud tõsist negatiivset mõju ELi ja AKV riikide põllumajandustegevusele; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et kliimamuutuste tagajärjed ja põllumajandust kahjustav metsade hävitamine, peamiselt põllusaagi vähenemine seoses korduva veepuuduse, põua või, vastupidi, üleujutuste ja maalihete tõttu, on avaldanud tõsist negatiivset mõju ELi ja AKV riikide põllumajandustegevusele;

| N. | arvestades, et põllumajandustoodangu kasv, peamiselt põllumajandusliku pereettevõtluse sektoris võib vähendada toiduga kindlustamatust ning aidata kaasa toiduainete hindade langusele ja tootjate sissetuleku suurenemisele; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et põllumajandustoodangu kasv, peamiselt põllumajandusliku pereettevõtluse sektoris võib vähendada toiduga kindlustamatust ning aidata kaasa toiduainete hindade langusele ja tootjate sissetuleku suurenemisele;

| O. | arvestades, et joogivesi on toiduga kindlustatuse oluline tegur ning et AKV riikidel on selle kättesaadavusega raskusi; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et joogivesi on toiduga kindlustatuse oluline tegur ning et AKV riikidel on selle kättesaadavusega raskusi;

| P. | arvestades, et metsloomad annavad ulukiliha kaudu paljudele maailma vaeseimatele inimestele suure osa nende menüüs leiduvast valgust jätkusuutmatul viisil, mis toob kaasa metsaalad, mis näivad küll olevat terve struktuuriga, kuid võivad mitte suuta säilitada oma bioloogilise mitmekesisuse, olles seetõttu vaid lühiajaline lahendus ning tekitades toiduahelas uusi ohte; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et metsloomad annavad ulukiliha kaudu paljudele maailma vaeseimatele inimestele suure osa nende menüüs leiduvast valgust jätkusuutmatul viisil, mis toob kaasa metsaalad, mis näivad küll olevat terve struktuuriga, kuid võivad mitte suuta säilitada oma bioloogilise mitmekesisuse, olles seetõttu vaid lühiajaline lahendus ning tekitades toiduahelas uusi ohte;

| Q. | arvestades, et 70 % 1,3 miljardist inimesest, kes elavad äärmises vaesuses, on naised ning kogu maailmas on naised jäetud ilma vajalikest võimalustest parandada oma majanduslikke ja sotsiaalseid tingimusi, nagu omandi- või pärimisõigus või juurdepääs haridusele ja töökohtadele; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et 70 % 1,3 miljardist inimesest, kes elavad äärmises vaesuses, on naised ning kogu maailmas on naised jäetud ilma vajalikest võimalustest parandada oma majanduslikke ja sotsiaalseid tingimusi, nagu omandi- või pärimisõigus või juurdepääs haridusele ja töökohtadele;

| R. | arvestades, et arenguriikides toimunud välismaiste otseinvesteeringute vähenemine ülemaailmse majanduskriisi tagajärjena takistab otseselt laenude ja laenutagatiste, sh mikrokrediidi kättesaadavust, suurendades veelgi juba olemasolevaid takistusi haritava maa omandamisele ja kasutamisele, mis on oluline kohaliku põllumajanduse arengule ning toiduga kindlustatuse tagamisele pikas perspektiivis; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et arenguriikides toimunud välismaiste otseinvesteeringute vähenemine ülemaailmse majanduskriisi tagajärjena takistab otseselt laenude ja laenutagatiste, sh mikrokrediidi kättesaadavust, suurendades veelgi juba olemasolevaid takistusi haritava maa omandamisele ja kasutamisele, mis on oluline kohaliku põllumajanduse arengule ning toiduga kindlustatuse tagamisele pikas perspektiivis;

| S. | arvestades, et ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni hinnangul on alates 1985. aastast surnud HIVsse/AIDSi 7 miljonit põllumajandustöötajat ning pandeemia nõuab järgmisel kahel aastakümnel 25 kõige halvemas seisukorras Aafrika riigis veel 16 miljonit ohvrit; arvestades, et tööjõu tootlikkust kahjustavad peamiselt HIV/AIDS ja muud pandeemiad; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni hinnangul on alates 1985. aastast surnud HIVsse/AIDSi 7 miljonit põllumajandustöötajat ning pandeemia nõuab järgmisel kahel aastakümnel 25 kõige halvemas seisukorras Aafrika riigis veel 16 miljonit ohvrit; arvestades, et tööjõu tootlikkust kahjustavad peamiselt HIV/AIDS ja muud pandeemiad;

| T. | arvestades, et poliitiline rahutus ning rahu ja turvalisuse puudumine ohustavad paljude riikide suutlikkust tagada toiduga varustatus ning avaldavad negatiivset mõju inimeste elatusvahenditele pikemas perspektiivis; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et poliitiline rahutus ning rahu ja turvalisuse puudumine ohustavad paljude riikide suutlikkust tagada toiduga varustatus ning avaldavad negatiivset mõju inimeste elatusvahenditele pikemas perspektiivis;

| U. | arvestades, et parem juurdepääs kaasaegsetele infotehnoloogiatele parandab põlumajandustootjate suutlikkust ning tagab nende parema informeerituse põllumajandustavadest, hindadest ja tootmisteguritele juurdepääsust, |
| --- | --- |

U.

arvestades, et parem juurdepääs kaasaegsetele infotehnoloogiatele parandab põlumajandustootjate suutlikkust ning tagab nende parema informeerituse põllumajandustavadest, hindadest ja tootmisteguritele juurdepääsust,

| 1. | rõhutab toiduga seotud õiguse, mida tuleks käsitleda võõrandamatu inimõigusena, olulisust; rõhutab iga riigi või piirkonna õigust viljeleda sellist tüüpi põllumajandust, mis vastab selle rahvastiku toiduvajadusele; kinnitab veel kord, et piisava ja täisväärtusliku toidu kättesaadavus on põhiline inimõigus, mis tuleb tagada valitsuste, rahvusvaheliste organisatsioonide ja kodanikualgatuse organisatsioonide ühistegevusega; rõhutab, et selle õiguse mittevõimaldamist või keelamist tuleb vaadelda üldise inimõiguse rikkumisena; |
| --- | --- |

1.

rõhutab toiduga seotud õiguse, mida tuleks käsitleda võõrandamatu inimõigusena, olulisust; rõhutab iga riigi või piirkonna õigust viljeleda sellist tüüpi põllumajandust, mis vastab selle rahvastiku toiduvajadusele; kinnitab veel kord, et piisava ja täisväärtusliku toidu kättesaadavus on põhiline inimõigus, mis tuleb tagada valitsuste, rahvusvaheliste organisatsioonide ja kodanikualgatuse organisatsioonide ühistegevusega; rõhutab, et selle õiguse mittevõimaldamist või keelamist tuleb vaadelda üldise inimõiguse rikkumisena;

| 2. | tuletab ELi ja AKV riikidele meelde, et nad on võtnud kohustuse vähendada nälgiva elanikkonna osakaalu 2015. aastaks poole võrra; kutsub ELi ja AKV riike üles võtma sellest kohustusest kinnipidamiseks aastatuhande arengueesmärkide raames asjakohaseid meetmeid; |
| --- | --- |

2.

tuletab ELi ja AKV riikidele meelde, et nad on võtnud kohustuse vähendada nälgiva elanikkonna osakaalu 2015. aastaks poole võrra; kutsub ELi ja AKV riike üles võtma sellest kohustusest kinnipidamiseks aastatuhande arengueesmärkide raames asjakohaseid meetmeid;

| 3. | kutsub ELi üles käsitlema prioriteetsena Euroopa põllumajandusekspordi toetuste mõju AKV riikidele tihedas koostöös AKV riikidega ning lähtuvalt WTO raamistikust; rõhutab Doha vooru arengut soodustava tulemuse vajadust; rõhutab ka seda, et arenguriigid peaksid tegelema pühendunumalt oma põllumajandustoetuste reformimisega ülemaailmse kaubandusleppe kaudu; tuletab meelde, et Doha vooru tulemused peaksid motiveerima arenguriike investeerima oma põllumajandusse ja toiduainete tootmisse; |
| --- | --- |

3.

kutsub ELi üles käsitlema prioriteetsena Euroopa põllumajandusekspordi toetuste mõju AKV riikidele tihedas koostöös AKV riikidega ning lähtuvalt WTO raamistikust; rõhutab Doha vooru arengut soodustava tulemuse vajadust; rõhutab ka seda, et arenguriigid peaksid tegelema pühendunumalt oma põllumajandustoetuste reformimisega ülemaailmse kaubandusleppe kaudu; tuletab meelde, et Doha vooru tulemused peaksid motiveerima arenguriike investeerima oma põllumajandusse ja toiduainete tootmisse;

| 4. | kutsub AKV riike üles andma olulist osa sektori investeeringutest põllumajanduslikule pereettevõtlusele eesmärgiga saavutada toiduga kindlustatus; |
| --- | --- |

4.

kutsub AKV riike üles andma olulist osa sektori investeeringutest põllumajanduslikule pereettevõtlusele eesmärgiga saavutada toiduga kindlustatus;

| 5. | on seisukohal, et AKV–ELi partnerlusele tuleb anda uut hoogu, pidades läbirääkimisi õiglaste ja tasakaalustatud partnerluslepingute üle, mis soodustavad arengut; |
| --- | --- |

5.

on seisukohal, et AKV–ELi partnerlusele tuleb anda uut hoogu, pidades läbirääkimisi õiglaste ja tasakaalustatud partnerluslepingute üle, mis soodustavad arengut;

| 6. | on seisukohal, et toiduga kindlustatuse ja jätkusuutlikkuse tagamiseks ning vaesusega võitlemiseks tuleks rahvusvahelistes kaubanduseeskirjades ja -lepingutes võtta arvesse kõiki majanduslikke ja sotsiaalseid õigusi, sh õigus toidule; |
| --- | --- |

6.

on seisukohal, et toiduga kindlustatuse ja jätkusuutlikkuse tagamiseks ning vaesusega võitlemiseks tuleks rahvusvahelistes kaubanduseeskirjades ja -lepingutes võtta arvesse kõiki majanduslikke ja sotsiaalseid õigusi, sh õigus toidule;

| 7. | väljendab kahetsust asjaolu pärast, et 2008. aastal ehk viis aastat pärast Maputo deklaratsiooni vastuvõtmist, milles seati üldine eesmärk kulutada 10 % ALi liikmesriikide eelarvest põllumajanduse heaks, oli 50 % Aafrika riikidest kulutanud põllumajandusele alla 5 % oma eelarvest; |
| --- | --- |

7.

väljendab kahetsust asjaolu pärast, et 2008. aastal ehk viis aastat pärast Maputo deklaratsiooni vastuvõtmist, milles seati üldine eesmärk kulutada 10 % ALi liikmesriikide eelarvest põllumajanduse heaks, oli 50 % Aafrika riikidest kulutanud põllumajandusele alla 5 % oma eelarvest;

| 8. | rõhutab, et 10. Euroopa Arengufondi rakendamist käsitlevates aruteludes tuleks rohkem võtta arvesse elanikkonna vajadusi seoses toiduga kindlustatust tagava põllumajandustootmisega, samuti põllumajandustoodangu parandamist ja mitmekesistamist ning suurema lisandväärtuse loomist, et aidata AKV riikidel väljuda monokultuuride ekspordi mudelist; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et 10. Euroopa Arengufondi rakendamist käsitlevates aruteludes tuleks rohkem võtta arvesse elanikkonna vajadusi seoses toiduga kindlustatust tagava põllumajandustootmisega, samuti põllumajandustoodangu parandamist ja mitmekesistamist ning suurema lisandväärtuse loomist, et aidata AKV riikidel väljuda monokultuuride ekspordi mudelist;

| 9. | kutsub üles rakendama 10. Euroopa Arengufondi selliselt, et iga AKV riigi jaoks oleks olemas konkreetne toiduga kindlustatuse arendamise programm, mis sisaldaks koostöös põllumajandusettevõtjate organisatsioonide ja kodanikuühiskonnaga seatud selgeid ja edasipüüdlikke eesmärke, samuti konkreetseid ja täpses ajaraamistikus kohaldatavaid meetmeid; |
| --- | --- |

9.

kutsub üles rakendama 10. Euroopa Arengufondi selliselt, et iga AKV riigi jaoks oleks olemas konkreetne toiduga kindlustatuse arendamise programm, mis sisaldaks koostöös põllumajandusettevõtjate organisatsioonide ja kodanikuühiskonnaga seatud selgeid ja edasipüüdlikke eesmärke, samuti konkreetseid ja täpses ajaraamistikus kohaldatavaid meetmeid;

| 10. | kutsub ELi ja AKV riike üles lisama oma arengupoliitikasse lühiajalised vajadused ja piirangud, millega maapiirkondade inimesed kokku puutuvad, et tagada eelkõige toiduga kindlustatusega seotud programmide edu; |
| --- | --- |

10.

kutsub ELi ja AKV riike üles lisama oma arengupoliitikasse lühiajalised vajadused ja piirangud, millega maapiirkondade inimesed kokku puutuvad, et tagada eelkõige toiduga kindlustatusega seotud programmide edu;

| 11. | rõhutab, et toiduga kindlustatus tuleks integreerida arenguriikide poliitikasse, et parandada toidu olemasolu, kättesaadavust ja tarbimist, koostades selleks vaesust leevendavad toidustrateegiad; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et toiduga kindlustatus tuleks integreerida arenguriikide poliitikasse, et parandada toidu olemasolu, kättesaadavust ja tarbimist, koostades selleks vaesust leevendavad toidustrateegiad;

| 12. | kutsub rahvusvahelist üldsust üles aitama maailma toiduabi programmil lahendada uusi probleeme näljavastases võitluses, mis on tekkinud seoses kiiresti tõusvate toidu- ja naftahindadega, halbade ilmastikuolude ja ülemaailmsete toiduvarude vähenemisega; |
| --- | --- |

12.

kutsub rahvusvahelist üldsust üles aitama maailma toiduabi programmil lahendada uusi probleeme näljavastases võitluses, mis on tekkinud seoses kiiresti tõusvate toidu- ja naftahindadega, halbade ilmastikuolude ja ülemaailmsete toiduvarude vähenemisega;

| 13. | palub komisjonil, ELi liikmesriikidel ja AKV riikidel teha tihedat koostööd, võtmaks konkreetseid meetmeid vilja ja toiduainetega toimuva finantsspekulatsiooni vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

13.

palub komisjonil, ELi liikmesriikidel ja AKV riikidel teha tihedat koostööd, võtmaks konkreetseid meetmeid vilja ja toiduainetega toimuva finantsspekulatsiooni vastu võitlemiseks;

| 14. | nõuab, et tunnistataks teadustöö, põllumajanduslike lisateenuste ja põllumajandustootjate kaasamise tähtsust toiduga kindlustatuse eesmärkide saavutamisel; |
| --- | --- |

14.

nõuab, et tunnistataks teadustöö, põllumajanduslike lisateenuste ja põllumajandustootjate kaasamise tähtsust toiduga kindlustatuse eesmärkide saavutamisel;

| 15. | juhib tähelepanu sellele, et AKV riikides tuleb jätkusuutlikkuse parandamiseks ja toiduga kindlustamatuse negatiivsete mõjude leevendamiseks kasutusele võtta paremad põllumajandustootmise meetodid, sh väikeste kuludega meetodid, tagada põllumajandusvaldkonnas teadustööde tegemine ning suurendada tootmise tõhusust; |
| --- | --- |

15.

juhib tähelepanu sellele, et AKV riikides tuleb jätkusuutlikkuse parandamiseks ja toiduga kindlustamatuse negatiivsete mõjude leevendamiseks kasutusele võtta paremad põllumajandustootmise meetodid, sh väikeste kuludega meetodid, tagada põllumajandusvaldkonnas teadustööde tegemine ning suurendada tootmise tõhusust;

| 16. | kutsub AKV ja ELi riike üles jälgima hoolikalt suurte maatükkide omandamist, mis võib kaasa tuua kohalike põllumajandustootjate hindade abil väljatõrjumise, et mitte võimaldada neil toota kohalikku vilja endi ja kohalike elanike toitmiseks; |
| --- | --- |

16.

kutsub AKV ja ELi riike üles jälgima hoolikalt suurte maatükkide omandamist, mis võib kaasa tuua kohalike põllumajandustootjate hindade abil väljatõrjumise, et mitte võimaldada neil toota kohalikku vilja endi ja kohalike elanike toitmiseks;

| 17. | rõhutab ELi–AKV koostöö suurt tähtsust põllumajandustootjate teadmiste ja oskuste parandamisel; kutsub seetõttu üles koostama koolitusprogramme, mille eesmärk on suurendada säästva maaharimise osakaalu; |
| --- | --- |

17.

rõhutab ELi–AKV koostöö suurt tähtsust põllumajandustootjate teadmiste ja oskuste parandamisel; kutsub seetõttu üles koostama koolitusprogramme, mille eesmärk on suurendada säästva maaharimise osakaalu;

| 18. | rõhutab, et kõigile tootjatele tuleb tagada kvaliteetne seeme; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, et kõigile tootjatele tuleb tagada kvaliteetne seeme;

| 19. | kutsub AKV riike üles näitama algatusvõimet edasipüüdlike põllumajanduspoliitika programmide kaudu, näiteks Mali riisialgatus; |
| --- | --- |

19.

kutsub AKV riike üles näitama algatusvõimet edasipüüdlike põllumajanduspoliitika programmide kaudu, näiteks Mali riisialgatus;

| 20. | kutsub AKV riike üles seadma põllumajandussektor oma arengukavades ning piirkondlikes ja riigistrateegia dokumentides esmatähtsale kohale, eelkõige suurema riikliku investeerimise kaudu maapiirkondade infrastruktuuri; |
| --- | --- |

20.

kutsub AKV riike üles seadma põllumajandussektor oma arengukavades ning piirkondlikes ja riigistrateegia dokumentides esmatähtsale kohale, eelkõige suurema riikliku investeerimise kaudu maapiirkondade infrastruktuuri;

| 21. | on arvamusel, et arengupoliitika sidusus eelkõige kaubanduse, arengu, põllumajanduse ja kalanduse valdkonnas peaks olema ELi arengukoostöö juhtpõhimõte, et Cotonou lepingu artiklit 12 paremini rakendada; |
| --- | --- |

21.

on arvamusel, et arengupoliitika sidusus eelkõige kaubanduse, arengu, põllumajanduse ja kalanduse valdkonnas peaks olema ELi arengukoostöö juhtpõhimõte, et Cotonou lepingu artiklit 12 paremini rakendada;

| 22. | rõhutab, et ELi ja AKV riigid peaksid välja töötama asjakohase ja paindliku mehhanismi, mida põllumajandussektoris toimuvate katastroofide puhul hädaolukorras kasutada; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, et ELi ja AKV riigid peaksid välja töötama asjakohase ja paindliku mehhanismi, mida põllumajandussektoris toimuvate katastroofide puhul hädaolukorras kasutada;

| 23. | tervitab ELi loodud 1 miljardi euro suurust rahastamisvahendit kiireks reageerimiseks toiduainete hinnatõusule arenguriikides, mis annab ajavahemikul 2009–2011 kiiret abi enam kui 50 prioriteetsele riigile kogu maailmas, kus toiduainete hinnad järsult tõusevad, et suurendada kohalikku toiduainete tootmise mahtu ja parandada toiduainetega varustatust, edendades sellega kohalikke põllumajandustootjate kogukondi; |
| --- | --- |

23.

tervitab ELi loodud 1 miljardi euro suurust rahastamisvahendit kiireks reageerimiseks toiduainete hinnatõusule arenguriikides, mis annab ajavahemikul 2009–2011 kiiret abi enam kui 50 prioriteetsele riigile kogu maailmas, kus toiduainete hinnad järsult tõusevad, et suurendada kohalikku toiduainete tootmise mahtu ja parandada toiduainetega varustatust, edendades sellega kohalikke põllumajandustootjate kogukondi;

| 24. | kutsub AKV riikide valitsusi üles tagama, et maapiirkondade naistele on kindlustatud täielikud ja võrdsed õigused maale ja muudele ressurssidele, sealhulgas pärimisõigus, ning et viiakse läbi haldusreformid ja muud vajalikud meetmed andmaks naistele meestega samaväärse juurdepääsu laenule, kapitalile, tööõigusele, isikut tõendavatele dokumentidele, asjakohastele tehnoloogiatele ning juurdepääsu turgudele ja teabele; |
| --- | --- |

24.

kutsub AKV riikide valitsusi üles tagama, et maapiirkondade naistele on kindlustatud täielikud ja võrdsed õigused maale ja muudele ressurssidele, sealhulgas pärimisõigus, ning et viiakse läbi haldusreformid ja muud vajalikud meetmed andmaks naistele meestega samaväärse juurdepääsu laenule, kapitalile, tööõigusele, isikut tõendavatele dokumentidele, asjakohastele tehnoloogiatele ning juurdepääsu turgudele ja teabele;

| 25. | märgib, et EL tervikuna, sealhulgas ELi liikmesriigid, on endiselt peamine arenguabi rahastaja, moodustades 2009. aastal 56 % kogu maailma abist summas 49 miljardit eurot, ning et ELi valitsuste kinnitatud lubadus on suunata arenguabiks 2010. aastaks 0,56 % ja 2015. aastaks 0,7 % kogurahvatulust; |
| --- | --- |

25.

märgib, et EL tervikuna, sealhulgas ELi liikmesriigid, on endiselt peamine arenguabi rahastaja, moodustades 2009. aastal 56 % kogu maailma abist summas 49 miljardit eurot, ning et ELi valitsuste kinnitatud lubadus on suunata arenguabiks 2010. aastaks 0,56 % ja 2015. aastaks 0,7 % kogurahvatulust;

| 26. | kutsub ELi liikmesriike ja Euroopa Komisjoni üles täitma võetud kohustusi, eelkõige seoses vähim arenenud AKV riikide ning toiduainete netoimportijatest AKV riikidega, et leevendada nendele osaks saanud negatiivset mõju, mis tuleneb toiduainete hindade märkimisväärsest tõusust, mis teravdab veelgi nende riikide maksebilansiprobleeme; |
| --- | --- |

26.

kutsub ELi liikmesriike ja Euroopa Komisjoni üles täitma võetud kohustusi, eelkõige seoses vähim arenenud AKV riikide ning toiduainete netoimportijatest AKV riikidega, et leevendada nendele osaks saanud negatiivset mõju, mis tuleneb toiduainete hindade märkimisväärsest tõusust, mis teravdab veelgi nende riikide maksebilansiprobleeme;

| 27. | on seisukohal, et vaeste riikide välisvõlg takistab nende arenguvõimalusi ja vähendab nende paindlikkust ja suutlikkust võidelda tõhusalt vaesuse ja näljaga; kutsub seetõttu Euroopa Komisjoni ja ELi liikmesriike üles jätkama läbirääkimisi väga suurtes võlgades olevate riikide võlgade tühistamiseks, mis seni on jäänud pooleli; |
| --- | --- |

27.

on seisukohal, et vaeste riikide välisvõlg takistab nende arenguvõimalusi ja vähendab nende paindlikkust ja suutlikkust võidelda tõhusalt vaesuse ja näljaga; kutsub seetõttu Euroopa Komisjoni ja ELi liikmesriike üles jätkama läbirääkimisi väga suurtes võlgades olevate riikide võlgade tühistamiseks, mis seni on jäänud pooleli;

| 28. | väljendab heameelt Euroopa Komisjoni võetud 1 miljardi euro suurust aastatuhande arengueesmärkidega seotud kohustust, millest Euroopa Komisjoni president andis teada aastatuhande arengueesmärkide teemalisel ÜRO kõrgetasemelisel kohtumisel New Yorgis ning mille abil premeeritakse riike, kes on saavutanud häid tulemusi, ja aidatakse neid, kes on kõige mahajäänumad, ning seatakse vähim arenenud riikide, arenguriikidest väikeste saareriikide ja toiduainete netoimportijatest AKV riikide eriolukorra ja vajaduste käsitlemisel objektiivsed ja läbipaistvad abikõlblikkuse kriteeriumid ja tagatakse juurdepääs nendele ressurssidele sõltuvalt vajadusest; kutsub Euroopa Komisjoni üles kaaluma ka 1 miljardi euro suurusest toetusest osa kasutamist selliste eraettevõtjate täiendavate ressursside võimendamiseks, kes vastavad nii kohalikule kui ka piirkondlikele turgudele mõeldud toiduainete tootmist suurendavate ning nende eesmärkide saavutamist edendava biotehnoloogia arendamise ja kasutamise programmide jaoks ette nähtud tagastamatu abi nõuetele; |
| --- | --- |

28.

väljendab heameelt Euroopa Komisjoni võetud 1 miljardi euro suurust aastatuhande arengueesmärkidega seotud kohustust, millest Euroopa Komisjoni president andis teada aastatuhande arengueesmärkide teemalisel ÜRO kõrgetasemelisel kohtumisel New Yorgis ning mille abil premeeritakse riike, kes on saavutanud häid tulemusi, ja aidatakse neid, kes on kõige mahajäänumad, ning seatakse vähim arenenud riikide, arenguriikidest väikeste saareriikide ja toiduainete netoimportijatest AKV riikide eriolukorra ja vajaduste käsitlemisel objektiivsed ja läbipaistvad abikõlblikkuse kriteeriumid ja tagatakse juurdepääs nendele ressurssidele sõltuvalt vajadusest; kutsub Euroopa Komisjoni üles kaaluma ka 1 miljardi euro suurusest toetusest osa kasutamist selliste eraettevõtjate täiendavate ressursside võimendamiseks, kes vastavad nii kohalikule kui ka piirkondlikele turgudele mõeldud toiduainete tootmist suurendavate ning nende eesmärkide saavutamist edendava biotehnoloogia arendamise ja kasutamise programmide jaoks ette nähtud tagastamatu abi nõuetele;

| 29. | on seisukohal, et järgmise põlvkonna agrokütuste kommertsmõju tuleb samuti täpsemalt analüüsida; kutsub seetõttu Euroopa Komisjoni üles kiiresti koostama ja rakendama läbipaistvad jätkusuutlikkuse kriteeriumid ning käsitlema agrokütuse tootmiseks kasutatavate teraviljade eest makstavate toetuste võimalikku kahjulikku mõju; |
| --- | --- |

29.

on seisukohal, et järgmise põlvkonna agrokütuste kommertsmõju tuleb samuti täpsemalt analüüsida; kutsub seetõttu Euroopa Komisjoni üles kiiresti koostama ja rakendama läbipaistvad jätkusuutlikkuse kriteeriumid ning käsitlema agrokütuse tootmiseks kasutatavate teraviljade eest makstavate toetuste võimalikku kahjulikku mõju;

| 30. | toetab AKV–ELi piirkondliku koostöö raames vastava kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohandumise mehhanismi loomist põllumajandusliku pereettevõtluse jaoks; |
| --- | --- |

30.

toetab AKV–ELi piirkondliku koostöö raames vastava kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohandumise mehhanismi loomist põllumajandusliku pereettevõtluse jaoks;

| 31. | kutsub üles kooskõlastama eeskätt riiklikul, aga ka rahvusvahelisele arengule pühendunud ühenduse tasandil paremini põllumajandusprogrammide raames tehtavaid jõupingutusi ja kattumisi AKV riikides väljatöötatud programmidega, mis koormavad nii inim- kui ka rahalisi ressursse; |
| --- | --- |

31.

kutsub üles kooskõlastama eeskätt riiklikul, aga ka rahvusvahelisele arengule pühendunud ühenduse tasandil paremini põllumajandusprogrammide raames tehtavaid jõupingutusi ja kattumisi AKV riikides väljatöötatud programmidega, mis koormavad nii inim- kui ka rahalisi ressursse;

| 32. | rõhutab kõigi Euroopa abil põhinevate põllumajandusprogrammide puhul vajadust finantsvastutuse järele nii riiklikul kui ka rahvusvahelisel tasandil, mis aitaks tagada eraldatud rahaliste vahendite usaldusväärse haldamise; |
| --- | --- |

32.

rõhutab kõigi Euroopa abil põhinevate põllumajandusprogrammide puhul vajadust finantsvastutuse järele nii riiklikul kui ka rahvusvahelisel tasandil, mis aitaks tagada eraldatud rahaliste vahendite usaldusväärse haldamise;

| 33. | nõuab AKV valitsustelt tungivalt loodusvarade, nt ulukiliha jätkusuutlikumat haldamist ning kutsub üles uurima täiendavalt säästva valgutootmise võimalusi AKV riikides, mis aitaks vähendada sõltuvust kiiresti kahanevatest metsloomavalkude allikatest; |
| --- | --- |

33.

nõuab AKV valitsustelt tungivalt loodusvarade, nt ulukiliha jätkusuutlikumat haldamist ning kutsub üles uurima täiendavalt säästva valgutootmise võimalusi AKV riikides, mis aitaks vähendada sõltuvust kiiresti kahanevatest metsloomavalkude allikatest;

| 34. | kutsub ELi ja AKV riike üles panema käimasolevate ja tulevaste kliimamuutuste alaste läbirääkimiste ajal enamat rõhku vajadusele suurendada põllumajanduses kasutatavate vahendite kättesaadavust, nt väetised, seemned jm vahendid, mis aitaksid põllumajandustootjatel ergutada tootmist, edendades samal ajal veeressursside säästvat haldust, ning pöörama erilist tähelepanu vajaliku toetuse andmisele kliimasõbralike põllumajandustavade jaoks; |
| --- | --- |

34.

kutsub ELi ja AKV riike üles panema käimasolevate ja tulevaste kliimamuutuste alaste läbirääkimiste ajal enamat rõhku vajadusele suurendada põllumajanduses kasutatavate vahendite kättesaadavust, nt väetised, seemned jm vahendid, mis aitaksid põllumajandustootjatel ergutada tootmist, edendades samal ajal veeressursside säästvat haldust, ning pöörama erilist tähelepanu vajaliku toetuse andmisele kliimasõbralike põllumajandustavade jaoks;

| 35. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV–ELi ministrite nõukogule, Euroopa Komisjoni presidendile, Euroopa Parlamendile, AKV ja ELi liikmesriikide parlamentidele, Euroopa Komisjoni asepresidendile / liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Aafrika Liidu Komisjoni presidendile, Üleaafrikalisele Parlamendile ja ÜRO peasekretärile. |
| --- | --- |

35.

teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV–ELi ministrite nõukogule, Euroopa Komisjoni presidendile, Euroopa Parlamendile, AKV ja ELi liikmesriikide parlamentidele, Euroopa Komisjoni asepresidendile / liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Aafrika Liidu Komisjoni presidendile, Üleaafrikalisele Parlamendile ja ÜRO peasekretärile.

RESOLUTSIOON (30)

julgeolekuprobleemi kohta Saheli ja Sahara piirkonnas: terrorism ning uimasti-, relva- ja inimkaubandus

AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee,

mis kohtus Kinshasas (Kongo Demokraatlik Vabariik) 2.–4. detsembrini 2010;

võttes arvesse kodukorra artikli 17 lõiget 2;

võttes arvesse ÜRO pommiterrorismi vastast konventsiooni, mille ÜRO Peaassamblee võttis vastu 15. detsembril 1997 New Yorgis;

võttes arvesse Aafrika Liidu terrorismi ennetamise ja sellega võitlemise konventsiooni, mis võeti vastu Aafrika Liidu konverentsi 3. korralisel istungjärgul 8. juulil 2004 Addis Abebas;

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 8. septembri 2006. aasta resolutsiooni nr 60/288 ÜRO ülemaailmse terrorismivastase strateegia kohta;

võttes arvesse 15. novembri 2000. aasta ÜRO rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise konventsiooni ja selle protokolle;

võttes arvesse väike- ja kergrelvade ebaseadusliku kaubanduse kõigi aspektide ennetamist, tõkestamist ja likvideerimist käsitlevat Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 20. juulil 2001. aastal New Yorgis vastu võetud tegevuskava;

võttes arvesse AKV–ELi partnerluslepingut (Cotonou leping), eriti selle artikleid 1, 8, 25 ja 28;

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikleid 3, 6, 21 ja 39, ning Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 205, 208, 214 ja 222;

võttes arvesse 12. detsembril 2003. aastal Brüsselis vastu võetud Euroopa julgeolekustrateegiat;

võttes arvesse 30. novembril 2005. aastal Brüsselis vastu võetud ELi terrorismivastast strateegiat;

võttes arvesse Aafrika-ELi rahu- ja julgeolekupartnerlust, eriti selle 2011.–2013. aasta tegevuskava algatusi 2, 7 ja 8, mis võeti vastu 29.–30. novembril 2010 Tripolis peetud Aafrika-ELi tippkohtumisel;

võttes arvesse Stockholmi programmi (31) ja selle punktis 1.2.4 sätestatud rõhuasetust julgeolekuküsimuste sisemiste ja välisaspektide vahelisele sidususele ning punktis 4.4.2 sätestatud terviklikku lähenemisviisi inimkaubandusega võitlemisel, sh välissuhteid;

võttes arvesse Islami Konverentsi Organisatsiooni konventsiooni rahvusvahelise terrorismiga võitlemise kohta, mis võetu vastu 28. juunist1. juulini 1999 Ouagadougous toimunud välisministrite Islami Konverentsi 26. istungjärgul;

võttes arvesse eeskuju, mida on andnud Mali ja Mauritaania õigusaktid kestvate lahenduste leidmisel sellele probleemile,

| A. | arvestades Saheli ja Sahara piirkonna suurusega ja selle karmide keskkonnatingimustega; |
| --- | --- |

A.

arvestades Saheli ja Sahara piirkonna suurusega ja selle karmide keskkonnatingimustega;

| B. | arvestades, et selle maastikku kujundavad suurtel düünidel, liival ja vadidel paiknevad mäed ja koopad; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et selle maastikku kujundavad suurtel düünidel, liival ja vadidel paiknevad mäed ja koopad;

| C. | arvestades, et Mali, Alžeeria, Mauritaania, Niger, Liibüa ja Tšaad on peamised riigid, mis külgnevad Saheli ja Sahara alaga; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Mali, Alžeeria, Mauritaania, Niger, Liibüa ja Tšaad on peamised riigid, mis külgnevad Saheli ja Sahara alaga;

| D. | arvestades, et seoses selle hõreda asustustihedusega, 4 miljoni km2 pindalaga territooriumi tohutu suuruse ja ebaselgete piiride pikkusega on vaja tõhusalt koordineerida teavet ja tegevusi ning keerulisi tuvastus-, kaitse- ja ennetusvahendeid; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et seoses selle hõreda asustustihedusega, 4 miljoni km2 pindalaga territooriumi tohutu suuruse ja ebaselgete piiride pikkusega on vaja tõhusalt koordineerida teavet ja tegevusi ning keerulisi tuvastus-, kaitse- ja ennetusvahendeid;

| E. | arvestades, et kõik rahvusvahelised, piirkondlikud ja riiklikud sidusrühmad tuleks mobiliseerida eesmärgiga alustada võitlust terrorismi vastu ning tugevdada piirkonna julgeolekut, muu hulgas struktureeritud dialoogi kaudu; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kõik rahvusvahelised, piirkondlikud ja riiklikud sidusrühmad tuleks mobiliseerida eesmärgiga alustada võitlust terrorismi vastu ning tugevdada piirkonna julgeolekut, muu hulgas struktureeritud dialoogi kaudu;

| F. | arvestades, et Saheli kaar on Sahara-taguse Aafrika ja Euroopa vaheline üleminekuala, ning arvestades, et olukord Saheli ja Sahara alal on seetõttu nii Aafrika kui ka Euroopa jaoks otsustav julgeolekuküsimus; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Saheli kaar on Sahara-taguse Aafrika ja Euroopa vaheline üleminekuala, ning arvestades, et olukord Saheli ja Sahara alal on seetõttu nii Aafrika kui ka Euroopa jaoks otsustav julgeolekuküsimus;

| G. | arvestades, et Saheli ja Sahara ala muutumine ebaseadusliku ja ohtliku tegevuse ning salakaubanduse piirkonnaks ohustab ülemaailmset julgeolekut; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Saheli ja Sahara ala muutumine ebaseadusliku ja ohtliku tegevuse ning salakaubanduse piirkonnaks ohustab ülemaailmset julgeolekut;

| H. | arvestades kõrbepiirkondade arengu mahajäämust ja selle mõju noortele, kes jäävad tööta; |
| --- | --- |

H.

arvestades kõrbepiirkondade arengu mahajäämust ja selle mõju noortele, kes jäävad tööta;

| I. | arvestades, et terroristid kasutavad oma värbamistegevuses ära arengu mahajäämust, ebakindlaid tingimusi, sotsiaalseid puudujääke ning tulevikuta piirkonna paljude noorte kesiseid võimalusi töö leidmisel, pakkudes neile ebaseaduslikku, kuid suurt teenimisvõimalust; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et terroristid kasutavad oma värbamistegevuses ära arengu mahajäämust, ebakindlaid tingimusi, sotsiaalseid puudujääke ning tulevikuta piirkonna paljude noorte kesiseid võimalusi töö leidmisel, pakkudes neile ebaseaduslikku, kuid suurt teenimisvõimalust;

| J. | arvestades terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse kahjuliku mõjuga selle piirkonna riikidele ja nende vastavale kohalikule elanikkonnale; |
| --- | --- |

J.

arvestades terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse kahjuliku mõjuga selle piirkonna riikidele ja nende vastavale kohalikule elanikkonnale;

| K. | arvestades julgeoleku puudumise raskete tagajärgedega piirkonna majandusele, eeskätt kaevandus- ja turismisektorile, arengule ja töökohtade loomisele; |
| --- | --- |

K.

arvestades julgeoleku puudumise raskete tagajärgedega piirkonna majandusele, eeskätt kaevandus- ja turismisektorile, arengule ja töökohtade loomisele;

| L. | arvestades, et piirkond on muutunud uimasti- ja relvakaubitsejate ning ebaseaduslike sisserändajate Euroopasse smugeldajate tegutsemispiirkonnaks; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et piirkond on muutunud uimasti- ja relvakaubitsejate ning ebaseaduslike sisserändajate Euroopasse smugeldajate tegutsemispiirkonnaks;

| M. | arvestades, et julgeoleku puudumine süveneb selles piirkonnas kiiresti ja seda põhjustab Al Qaeda Magribi haru (AQMI) oma röövimiste ja pantvangi võtmistega, mida nüüd kasutatakse läbirääkimistel mõjutusvahenditena; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et julgeoleku puudumine süveneb selles piirkonnas kiiresti ja seda põhjustab Al Qaeda Magribi haru (AQMI) oma röövimiste ja pantvangi võtmistega, mida nüüd kasutatakse läbirääkimistel mõjutusvahenditena;

| N. | arvestades, et ebaseaduslike kaupadega, sh kokaiiniga kaubitsejad rikuvad paljude naaberriikide õhuruumi; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et ebaseaduslike kaupadega, sh kokaiiniga kaubitsejad rikuvad paljude naaberriikide õhuruumi;

| O. | arvestades ressursside ja võimaluste rohkusega, mida terroristid ja uimastikaubitsejad nendes riikides ohustavad; |
| --- | --- |

O.

arvestades ressursside ja võimaluste rohkusega, mida terroristid ja uimastikaubitsejad nendes riikides ohustavad;

| P. | arvestades, et hulk riike on väljendanud oma soovi anda Saharaga piirnevatele riikidele selle olukorra lahendamisel abi; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et hulk riike on väljendanud oma soovi anda Saharaga piirnevatele riikidele selle olukorra lahendamisel abi;

| Q. | arvestades, et julgeoleku puudumine muudab arenguprojektid ja humanitaarabi andvate valitsusväliste organisatsioonide töö keeruliseks; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et julgeoleku puudumine muudab arenguprojektid ja humanitaarabi andvate valitsusväliste organisatsioonide töö keeruliseks;

| R. | arvestades, et piirkonnas on levinud islamiusuga seotud sallivuse, solidaarsuse ja inimeste austamise traditsioon; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et piirkonnas on levinud islamiusuga seotud sallivuse, solidaarsuse ja inimeste austamise traditsioon;

| S. | arvestades süütute kodanike hukkamise julmusega; |
| --- | --- |

S.

arvestades süütute kodanike hukkamise julmusega;

| T. | arvestades, et lunaraha eest röövimised on sagedamini seotud organiseeritud kuritegevusega, mitte ideoloogilise või usulise võitlusega; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et lunaraha eest röövimised on sagedamini seotud organiseeritud kuritegevusega, mitte ideoloogilise või usulise võitlusega;

| U. | arvestades, et sõjaline sekkumine on tõhus üksnes siis, kui seda toetab jätkusuutliku arengu poliitika Saheli ja Sahara piirkonnas; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et sõjaline sekkumine on tõhus üksnes siis, kui seda toetab jätkusuutliku arengu poliitika Saheli ja Sahara piirkonnas;

| V. | arvestades, et eespool nimetatud rahvusvahelised õigusaktid on parema ülemaailmse koostöö alus, mis kajastub ka Euroopa Liidu ja kolmandate riikide vaheliste suhete arengus; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et eespool nimetatud rahvusvahelised õigusaktid on parema ülemaailmse koostöö alus, mis kajastub ka Euroopa Liidu ja kolmandate riikide vaheliste suhete arengus;

| W. | arvestades, et Rahvusvaheline Terrorismiuuringute Keskus on tuvastanud terrorismirünnakute märkimisväärse sagenemise Põhja- ja Lääne-Aafrikas, mis on alates 11. septembrist 2001 kasvanud enam kui 500 % (32), ning mille tagajärjel on hukkunud üle 1 500 ja saanud vigastada üle 6 000 inimese; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et Rahvusvaheline Terrorismiuuringute Keskus on tuvastanud terrorismirünnakute märkimisväärse sagenemise Põhja- ja Lääne-Aafrikas, mis on alates 11. septembrist 2001 kasvanud enam kui 500 % (32), ning mille tagajärjel on hukkunud üle 1 500 ja saanud vigastada üle 6 000 inimese;

| X. | arvestades, et piirkonnas on ärevaks tegevalt tugevnenud sidemed Ladina-Ameerika ja Lääne- ning Kesk-Aafrika uimastikaubitsejate vahel, ning arvestades, et see kujutab endast nüüd peamist teed uimastite toomisel Euroopasse, kus tarbitakse üle 25 % kogu maailma kokaiinist; rõhutades, et see suundumus nõuab Euroopa Liidu poolt suuremat sekkumist; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et piirkonnas on ärevaks tegevalt tugevnenud sidemed Ladina-Ameerika ja Lääne- ning Kesk-Aafrika uimastikaubitsejate vahel, ning arvestades, et see kujutab endast nüüd peamist teed uimastite toomisel Euroopasse, kus tarbitakse üle 25 % kogu maailma kokaiinist; rõhutades, et see suundumus nõuab Euroopa Liidu poolt suuremat sekkumist;

| Y. | arvestades, et Sahelis suurenevad sidemed heade ressursside ja kõrgetasemeliselt organiseeritud Ladina-Ameerika uimastikartellide ja terroriorganisatsioonide vahel, kes otsivad liikmeid kohaliku elanikkonna hulgast; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et Sahelis suurenevad sidemed heade ressursside ja kõrgetasemeliselt organiseeritud Ladina-Ameerika uimastikartellide ja terroriorganisatsioonide vahel, kes otsivad liikmeid kohaliku elanikkonna hulgast;

| Z. | arvestades, et 2003. aasta Euroopa julgeolekustrateegias on sedastatud, et terrorism on kogu Euroopa jaoks kasvav strateegiline oht, ning arvestades, et Saheli ja Sahara piirkond on üks Euroopa prioriteete terrorismivastases võitluses; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et 2003. aasta Euroopa julgeolekustrateegias on sedastatud, et terrorism on kogu Euroopa jaoks kasvav strateegiline oht, ning arvestades, et Saheli ja Sahara piirkond on üks Euroopa prioriteete terrorismivastases võitluses;

| AA. | arvestades, et oluline on kaotada salakaubaveo ja röövimiste rahastamise allikad ning võtta selleks kõik võimalikud meetmed, et vältida rahapesu, |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et oluline on kaotada salakaubaveo ja röövimiste rahastamise allikad ning võtta selleks kõik võimalikud meetmed, et vältida rahapesu,

| 1. | austab terrorismiohvrite mälestust; mõistab vankumatult hukka kõik terrorismi vormid ja kõik selle avaldused ning kutsub üles vabastama tingimusteta kõik pantvangid; |
| --- | --- |

1.

austab terrorismiohvrite mälestust; mõistab vankumatult hukka kõik terrorismi vormid ja kõik selle avaldused ning kutsub üles vabastama tingimusteta kõik pantvangid;

| 2. | mõistab sügavalt hukka Saheli ja Sahara piirkonna julgeolekuolukorra halvenemise, mis on maksnud palju elusid ning ähvardab vähendada edusamme, mida on piirkonnas viimastel aastatel terrorismi vastases võitluses saavutatud; |
| --- | --- |

2.

mõistab sügavalt hukka Saheli ja Sahara piirkonna julgeolekuolukorra halvenemise, mis on maksnud palju elusid ning ähvardab vähendada edusamme, mida on piirkonnas viimastel aastatel terrorismi vastases võitluses saavutatud;

| 3. | kutsub ÜROd üles leidma kiiresti kooskõlastatuma lahenduse Saheli küsimusele, mida toetab ka ÜRO Julgeolekunõukogu eesistuja 10. juuli 2009. aasta avaldus (S/PRST/2009/20) piiriülese kuritegevuse ja terrorismiohuga võitlemise kohta, eriti Saheli ja Sahara piirkonnas, ning ülemaailmse terrorismivastase strateegia rakendamise kohta selles piirkonnas; |
| --- | --- |

3.

kutsub ÜROd üles leidma kiiresti kooskõlastatuma lahenduse Saheli küsimusele, mida toetab ka ÜRO Julgeolekunõukogu eesistuja 10. juuli 2009. aasta avaldus (S/PRST/2009/20) piiriülese kuritegevuse ja terrorismiohuga võitlemise kohta, eriti Saheli ja Sahara piirkonnas, ning ülemaailmse terrorismivastase strateegia rakendamise kohta selles piirkonnas;

| 4. | rõhutab terrorismiohvritele ja nende peredele abi, toetuse ja psühholoogilise järelabi andmise tähtsust; |
| --- | --- |

4.

rõhutab terrorismiohvritele ja nende peredele abi, toetuse ja psühholoogilise järelabi andmise tähtsust;

| 5. | toetab rahvusvahelise terrorismivastase koostöö tugevdamist, tervitab mõnede riikide poolset koordineerimist; kutsub kõiki piirkonna riike üles ühendama oma jõupingutused terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses ka tulevikus; |
| --- | --- |

5.

toetab rahvusvahelise terrorismivastase koostöö tugevdamist, tervitab mõnede riikide poolset koordineerimist; kutsub kõiki piirkonna riike üles ühendama oma jõupingutused terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses ka tulevikus;

| 6. | kutsub ÜRO peasekretäri, Euroopa Ülemkogu eesistujat ja Aafrika Liidu Komisjoni eesistujat üles aitama korraldada Alžeeria, Mali, Nigeri, Mauritaania, Liibüa ja Tšaadi riigipeade tippkohtumist eesmärgiga töötada välja ühine strateegia Al Qaeda Magribi haru vastu võitlemiseks ning tagada ühine kontroll Saheli ja Sahara ala kui terviku üle; |
| --- | --- |

6.

kutsub ÜRO peasekretäri, Euroopa Ülemkogu eesistujat ja Aafrika Liidu Komisjoni eesistujat üles aitama korraldada Alžeeria, Mali, Nigeri, Mauritaania, Liibüa ja Tšaadi riigipeade tippkohtumist eesmärgiga töötada välja ühine strateegia Al Qaeda Magribi haru vastu võitlemiseks ning tagada ühine kontroll Saheli ja Sahara ala kui terviku üle;

| 7. | kutsub Saheli ja Sahara piirkonna riike ühendama oma teabe- ja luurealased ressursid eesmärgiga saada reaalajas teavet salafistliku ettekuulutuse ja võitluse rühmade asukoha kohta; |
| --- | --- |

7.

kutsub Saheli ja Sahara piirkonna riike ühendama oma teabe- ja luurealased ressursid eesmärgiga saada reaalajas teavet salafistliku ettekuulutuse ja võitluse rühmade asukoha kohta;

| 8. | kutsub rahvusvahelist üldsust üles toetama Saheli ja Sahara piirkonna riike tõhusa õhu- ja maaseire suutlikkuse kaudu ning andma selleks nende käsutusse terroristidega võitlemiseks vajaliku militaartehnika ja tehnilise toe; |
| --- | --- |

8.

kutsub rahvusvahelist üldsust üles toetama Saheli ja Sahara piirkonna riike tõhusa õhu- ja maaseire suutlikkuse kaudu ning andma selleks nende käsutusse terroristidega võitlemiseks vajaliku militaartehnika ja tehnilise toe;

| 9. | nõuab tungivalt, et Saheli ja Sahara piirkonna riigid võtaksid kõik vajalikud meetmed, et tuvastada inimesed, kes teevad koostööd Al Qaeda Magribi haruga, ning nad arreteerima; |
| --- | --- |

9.

nõuab tungivalt, et Saheli ja Sahara piirkonna riigid võtaksid kõik vajalikud meetmed, et tuvastada inimesed, kes teevad koostööd Al Qaeda Magribi haruga, ning nad arreteerima;

| 10. | rõhutab, et rahvusvaheline üldsus ja eelkõige Euroopa Liit, samuti AKV liikmed, eeskätt Saheli ja Sahara Riikide Ühendus, peavad vastu võtma tõhusa lähenemisviisi vägivallaga võitlemiseks Saheli ja Sahara piirkonnas; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et rahvusvaheline üldsus ja eelkõige Euroopa Liit, samuti AKV liikmed, eeskätt Saheli ja Sahara Riikide Ühendus, peavad vastu võtma tõhusa lähenemisviisi vägivallaga võitlemiseks Saheli ja Sahara piirkonnas;

| 11. | kutsub asjaomaseid riigijuhte üles looma pideva foorumi rahu- ja julgeolekualasteks konsultatsioonideks piirkonnas, et muuta see stabiilseks ja arenevaks kohaks; soovitab lisaks tuvastada selgelt julgeoleku ja arengu vahelised seosed, et muuta läbiviidavad programmid maksimaalselt tõhusaks; |
| --- | --- |

11.

kutsub asjaomaseid riigijuhte üles looma pideva foorumi rahu- ja julgeolekualasteks konsultatsioonideks piirkonnas, et muuta see stabiilseks ja arenevaks kohaks; soovitab lisaks tuvastada selgelt julgeoleku ja arengu vahelised seosed, et muuta läbiviidavad programmid maksimaalselt tõhusaks;

| 12. | kutsub naaberriikide asutusi üles viima kohalike elanike hulgas läbi teadlikkuse suurendamise kampaaniaid, et neid probleemi lahendamisse kaasata; |
| --- | --- |

12.

kutsub naaberriikide asutusi üles viima kohalike elanike hulgas läbi teadlikkuse suurendamise kampaaniaid, et neid probleemi lahendamisse kaasata;

| 13. | kutsub ELi ja selle liikmesriike üles mobiliseerima kõik olemasolevad ressursid julgeoleku ja arengu edendamiseks Saheli ja Sahara piirkonnas koostöös piirkonna riikide, ÜRO ja teiste rahvusvaheliste partneritega; |
| --- | --- |

13.

kutsub ELi ja selle liikmesriike üles mobiliseerima kõik olemasolevad ressursid julgeoleku ja arengu edendamiseks Saheli ja Sahara piirkonnas koostöös piirkonna riikide, ÜRO ja teiste rahvusvaheliste partneritega;

| 14. | toetab Lääne-Aafrika riikide majandusühenduse (ECOWAS) ja selle rahvusvaheliste partnerite algatust ennetada ja võidelda piirkonnas uimastite ja inimkaubandusega, samuti organiseeritud kuritegevusega, arendades välja piirkondliku arengukava, luues selleks uimastite, inimkaubanduse ja kuritegevuse erinõuniku ametikoha ECOWASi komisjoni presidendi juures; |
| --- | --- |

14.

toetab Lääne-Aafrika riikide majandusühenduse (ECOWAS) ja selle rahvusvaheliste partnerite algatust ennetada ja võidelda piirkonnas uimastite ja inimkaubandusega, samuti organiseeritud kuritegevusega, arendades välja piirkondliku arengukava, luues selleks uimastite, inimkaubanduse ja kuritegevuse erinõuniku ametikoha ECOWASi komisjoni presidendi juures;

| 15. | rõhutab, et terroristide ja nende kaasosaliste rahastamisallikate kaotamiseks tuleb võtta meetmeid, ning kutsub piirkonna riike üles võtma meetmeid, mida toetab ka ÜRO uimastite ja kuritegevuse vastu võitlemise büroo (UNODC), ehk reformima kriminaalkohtusüsteemid ja korruptsioonivastased seadused, parandama järelevalvet kergrelvadega kauplemise üle ning külmutama kahtlusaluste pangakontod; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, et terroristide ja nende kaasosaliste rahastamisallikate kaotamiseks tuleb võtta meetmeid, ning kutsub piirkonna riike üles võtma meetmeid, mida toetab ka ÜRO uimastite ja kuritegevuse vastu võitlemise büroo (UNODC), ehk reformima kriminaalkohtusüsteemid ja korruptsioonivastased seadused, parandama järelevalvet kergrelvadega kauplemise üle ning külmutama kahtlusaluste pangakontod;

| 16. | väljendab heameelt rahvusvahelise surve üle, mida avaldatakse riikidele, kes annavad terrorirühmitustele materiaalset ja rahalist tuge, ning võtab endale kohustuse kasutada teatud terrorirühmituste rahastamise proportsionaalse kasvuga võitlemiseks poliitilist survet; |
| --- | --- |

16.

väljendab heameelt rahvusvahelise surve üle, mida avaldatakse riikidele, kes annavad terrorirühmitustele materiaalset ja rahalist tuge, ning võtab endale kohustuse kasutada teatud terrorirühmituste rahastamise proportsionaalse kasvuga võitlemiseks poliitilist survet;

| 17. | mõistab sügavalt hukka ettevõtted ja organisatsioonid, kes, põhimõtteliselt seadust rikkumata, toetavad teadaolevalt terroriorganisatsioone; |
| --- | --- |

17.

mõistab sügavalt hukka ettevõtted ja organisatsioonid, kes, põhimõtteliselt seadust rikkumata, toetavad teadaolevalt terroriorganisatsioone;

| 18. | kutsub üles toetama Aafrika Terrorismiuuringute Keskust (ACSRT), kelle ülesanne on toetada Aafrika Liidu terrorismivastaseid algatusi, tema jõupingutustes töötada välja usaldusväärne andmebaas, mis sisaldaks kahtlusaluste terroristide nimesid ja suundumusi terroristlikus tegevuses; |
| --- | --- |

18.

kutsub üles toetama Aafrika Terrorismiuuringute Keskust (ACSRT), kelle ülesanne on toetada Aafrika Liidu terrorismivastaseid algatusi, tema jõupingutustes töötada välja usaldusväärne andmebaas, mis sisaldaks kahtlusaluste terroristide nimesid ja suundumusi terroristlikus tegevuses;

| 19. | väljendab heameelt asjaolu üle, et ELi stabiliseerimisvahendi rahalisi vahendeid on laiendatud Saheli ja Sahara piirkonnale; |
| --- | --- |

19.

väljendab heameelt asjaolu üle, et ELi stabiliseerimisvahendi rahalisi vahendeid on laiendatud Saheli ja Sahara piirkonnale;

| 20. | toetab suutlikkuse arendamist mitmepoolse raamistiku, nt ÜRO kaudu; |
| --- | --- |

20.

toetab suutlikkuse arendamist mitmepoolse raamistiku, nt ÜRO kaudu;

| 21. | nõuab, et kõik terrorismiga võitlemiseks võetud meetmed oleksid kooskõlas rahvusvaheliste inimõiguste konventsioonidega ja protokollidega; |
| --- | --- |

21.

nõuab, et kõik terrorismiga võitlemiseks võetud meetmed oleksid kooskõlas rahvusvaheliste inimõiguste konventsioonidega ja protokollidega;

| 22. | nõuab kooskõla terrorirühmituste vastase võitluse ja piirkonna arengu vahel; |
| --- | --- |

22.

nõuab kooskõla terrorirühmituste vastase võitluse ja piirkonna arengu vahel;

| 23. | kutsub üles Euroopa Liitu piirkondlike ja riiklike näidisprogrammide raames toetama piirkonna elanikke, aidates tagada neile vee, üldhariduse ja tervishoiuteenuste parem kättesaadavus ning parem infrastruktuur ettevõtluse ja kaubandustegevuse alustamiseks piirkonnas; |
| --- | --- |

23.

kutsub üles Euroopa Liitu piirkondlike ja riiklike näidisprogrammide raames toetama piirkonna elanikke, aidates tagada neile vee, üldhariduse ja tervishoiuteenuste parem kättesaadavus ning parem infrastruktuur ettevõtluse ja kaubandustegevuse alustamiseks piirkonnas;

| 24. | juhib tähelepanu sellele, et valitsusväliste organisatsioonide tegevus aitab oluliselt kaasa arengule, demokraatiale ja inimõigustele ning et nende organisatsioonidega oleks mõistlik konsulteerida, saamaks väärtuslikku teavet valdkonnas valitseva olukorra kohta; juhib tähelepanu sellele, et repressiivsed terrorismivastased meetmed ei tohiks saada takistuseks selliste organisatsioonide pingutustele arengu, demokraatia ja inimõiguste valdkonnas; |
| --- | --- |

24.

juhib tähelepanu sellele, et valitsusväliste organisatsioonide tegevus aitab oluliselt kaasa arengule, demokraatiale ja inimõigustele ning et nende organisatsioonidega oleks mõistlik konsulteerida, saamaks väärtuslikku teavet valdkonnas valitseva olukorra kohta; juhib tähelepanu sellele, et repressiivsed terrorismivastased meetmed ei tohiks saada takistuseks selliste organisatsioonide pingutustele arengu, demokraatia ja inimõiguste valdkonnas;

| 25. | juhib tähelepanu sellele, et Sahel on üks piirkondi, mida kliimamuutused ja bioloogilise mitmekesisuse kadumine kõige enam puudutavad, avaldades kaugeleulatuvat mõju põllumajandusele, põllumajandustootjatele ja kohalikele inimestele ning suurendades veelgi vaesust ja ebavõrdsust; |
| --- | --- |

25.

juhib tähelepanu sellele, et Sahel on üks piirkondi, mida kliimamuutused ja bioloogilise mitmekesisuse kadumine kõige enam puudutavad, avaldades kaugeleulatuvat mõju põllumajandusele, põllumajandustootjatele ja kohalikele inimestele ning suurendades veelgi vaesust ja ebavõrdsust;

| 26. | nõuab, et Euroopa Komisjon toetaks meetmeid piirkonna järkjärgulise kõrbestumise vähendamiseks, kasutades selleks muu hulgas teaduslikke saavutusi ning kohalikke teadmisi; |
| --- | --- |

26.

nõuab, et Euroopa Komisjon toetaks meetmeid piirkonna järkjärgulise kõrbestumise vähendamiseks, kasutades selleks muu hulgas teaduslikke saavutusi ning kohalikke teadmisi;

| 27. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV–ELi ministrite nõukogule, Euroopa Ülemkogu eesistujale, Euroopa Komisjoni asepresidendile / liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ÜRO peasekretärile ning Saheli ja Sahara piirkonna riikide valitsustele. |
| --- | --- |

27.

teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV–ELi ministrite nõukogule, Euroopa Ülemkogu eesistujale, Euroopa Komisjoni asepresidendile / liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ÜRO peasekretärile ning Saheli ja Sahara piirkonna riikide valitsustele.

DEKLARATSIOON

Côte d’Ivoire’is 28. novembril 2010 toimunud presidendivalimiste teise vooru tulemuste väljakuulutamise kohta

AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee,

mis kohtus Kinshasas (Kongo Demokraatlik Vabariik) 2.–4. detsembrini 2010;

võttes arvesse Côte d'Ivoire’i valimisseaduse sätteid;

võttes arvesse Côte d'Ivoire’i valimistel kandideerivate erakondade, fraktsioonide ja poliitiliste jõudude ning üksikkandidaatide käitumiskoodeksit;

võttes arvesse ohtu, mida valimisprotsessi mis tahes rikkumine võib kaasa tuua Côte d'Ivoire’is raskustega saavutatud poliitilisele ja sotsiaalsele tasakaalule ning allpiirkonna stabiilsusele tervikuna;

võttes arvesse arvukate rahvusvaheliste organisatsioonide, eeskätt Aafrika Liidu, Lääne-Aafrika riikide majandusühenduse (ECOWAS) ja Euroopa Liidu valimisvaatlusmissioonide esialgseid järeldusi, milles leitakse, et Côte d’Ivoire’i presidendivalimiste teine voor oli vaba ja demokraatlik;

| 1. | mõistab hukka vägivallakokkupõrked, mis algasid riigi mõnes osas esialgsete tulemuste ootamise ajal ning mis põhjustasid mitme inimese surma; |
| --- | --- |

1.

mõistab hukka vägivallakokkupõrked, mis algasid riigi mõnes osas esialgsete tulemuste ootamise ajal ning mis põhjustasid mitme inimese surma;

| 2. | väljendab kahetsust asjaolu pärast, et Côte d'Ivoire’i sõltumatu valimiskomisjoni asjakohase tegutsemise pidurdamine takistas sellel kuulutada välja presidendivalimiste teise vooru esialgsed tulemused valimisseaduses ette nähtud aja jooksul; |
| --- | --- |

2.

väljendab kahetsust asjaolu pärast, et Côte d'Ivoire’i sõltumatu valimiskomisjoni asjakohase tegutsemise pidurdamine takistas sellel kuulutada välja presidendivalimiste teise vooru esialgsed tulemused valimisseaduses ette nähtud aja jooksul;

| 3. | nõuab kõigilt asjaosalistelt vaoshoitust pärast seda, kui Côte d'Ivoire’i Konstitutsiooninõukogu on teatanud lõplikud tulemused, ning kasutama kaebuste esitamiseks asjakohaseid seaduslikke kanaleid; |
| --- | --- |

3.

nõuab kõigilt asjaosalistelt vaoshoitust pärast seda, kui Côte d'Ivoire’i Konstitutsiooninõukogu on teatanud lõplikud tulemused, ning kasutama kaebuste esitamiseks asjakohaseid seaduslikke kanaleid;

| 4. | tuletab Konstitutsiooninõukogule meelde, et otsus tuleb teha objektiivselt, arvestades Konstitutsiooninõukogu kohustusi ja vastutust Côte d'Ivoire’i rahva ees; |
| --- | --- |

4.

tuletab Konstitutsiooninõukogule meelde, et otsus tuleb teha objektiivselt, arvestades Konstitutsiooninõukogu kohustusi ja vastutust Côte d'Ivoire’i rahva ees;

| 5. | mõistab hukka Konstitutsiooninõukogu otsuse tunnistada kehtetuks Côte d'Ivoire’i sõltumatu valimiskomisjoni avaldatud esialgsed tulemused, ilma valimisseaduses ette nähtud menetlust läbimata; |
| --- | --- |

5.

mõistab hukka Konstitutsiooninõukogu otsuse tunnistada kehtetuks Côte d'Ivoire’i sõltumatu valimiskomisjoni avaldatud esialgsed tulemused, ilma valimisseaduses ette nähtud menetlust läbimata;

| 6. | keeldub tunnustamast Konstitutsiooninõukogu välja kuulutatud tulemusi, sest need on vastuolus Côte d'Ivoire’i rahva poolt valimiskasti juures väljendatud tahtega. |
| --- | --- |

6.

keeldub tunnustamast Konstitutsiooninõukogu välja kuulutatud tulemusi, sest need on vastuolus Côte d'Ivoire’i rahva poolt valimiskasti juures väljendatud tahtega.

---

(1)  Vastu võetud AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee poolt 4. detsembril 2010 Kinshasas (Kongo Demokraatlik Vabariik).

1

(2)  ELT C 306 E, 15.12.2006, lk 96.

2

(3)  ELT C 8 E, 14.1.2010, lk 85.

3

(4)  Vastu võetud AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee poolt 4. detsembril 2010 Kinshasas (Kongo Demokraatlik Vabariik).

4

(5)  ELT C 341 E, 16.12.2010, lk 25.

5

(6)  ELT C 193, 16.7.2010, lk 20.

6

(7)  Kopenhaageni kokkulepe.

7

(8)  Kasutatakse üksnes 7 % hüdro- ja 1 % geotermilise energia potentsiaalist.

8

(9)  Vastu võetud AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee poolt 4. detsembril 2010 Kinshasas (Kongo Demokraatlik Vabariik).

9

(10)  ELT C 271, 25.10.2008, lk 32.

10

(11)  FAO, The State of Food Insecurity in the World: Addressing food security in protracted crises, 2010.

11

The State of Food Insecurity in the World: Addressing food security in protracted crises,

(12)  Stocktaking on the Millennium Development Goals, UNDP, UNFPA, UNICEF (coordinator) and WFP, January 2010.

12

Stocktaking on the Millennium Development Goals,

(13)  Progress for children - Achieving the MDGs with equity - UNICEF, September 2010.

13

Progress for children - Achieving the MDGs with equity - UNICEF

(14)  Progress for children - Achieving the MDGs with equity, September 2010.

14

Progress for children - Achieving the MDGs with equity

(15)  UNESCO Policy Brief on Early Childhood, Inclusion of Children with Disabilities: The Early Childhood Imperative No 46 / April-June 2009.

15

Inclusion of Children with Disabilities: The Early Childhood Imperative

(16)  UNICEF, Progress for children - Achieving the MDGs with Equity, No 9, September 2010.

16

Progress for children - Achieving the MDGs with Equity

(17)  Stocktaking on the Millennium Development Goals, UNDP, UNFPA, UNICEF (coordinator) and WFP, January 2010.

17

Stocktaking on the Millennium Development Goals

(18)  Joint statement of 5.10.2010 by the UN Educational, Scientific and Cultural Organisation (UNESCO) Director-General Irina Bokova, UN Development Programme (UNDP) Administrator Helen Clark, UN Children’s Fund (UNICEF) Executive Director Anthony Lake and International Labour Organisation (ILO) Director-General Juan Somavia.

18

(19)  Progress for children - Achieving the MDGs with equity - UNICEF, September 2010.

19

Progress for children - Achieving the MDGs with equity

(20)  UNICEF, Progress for children - Achieving the MDGs with Equity, No 9, September 2010.

20

Progress for children - Achieving the MDGs with Equity

(21)  Accelerating action against Child Labour, ILO, 2010.

21

Accelerating action against Child Labour

(22)  KOM(2010)0159.

22

(23)  Vastu võetud AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee poolt 4. detsembril 2010 Kinshasas (Kongo Demokraatlik Vabariik).

23

(24)  ELT C 271, 25.10.2008, lk 32.

24

(25)  ELT C 297E, 20.11.2008, lk 201.

25

(26)  ELT C 46E, 24.2.2010, lk 10.

26

(27)  ELT C 285E, 21.10.2010, lk 69.

27

(28)  Sellel kuupäeval vastu võetud tekstid, P7_TA(2010)0174.

28

(29)  ELT C 58, 1.3.2008, lk 44.

29

(30)  Vastu võetud AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee poolt 4. detsembril 2010 Kinshasas (Kongo Demokraatlik Vabariik).

30

(31)  ELT C 115, 4.5.2010, lk 1.

31

(32)  http://www.potomacinstitute.org/attachments/525_Maghreb%20Terrorism%20report.pdf

32

---