# Euroopan unionin C 109/2011

| | ISSN 1725-2490
  doi:10.3000/17252490.C_2011.109.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 109 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 54. vuosikerta8. huhtikuu 2011 |

ISSN 1725-2490

doi:10.3000/17252490.C_2011.109.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 109

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

54. vuosikerta8. huhtikuu 2011

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tiedotteet |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Euroopan komissio |
| 2011/C 109/01 | Euron kurssi | 1 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

2011/C 109/01

Euron kurssi

1

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | MUUT SÄÄDÖKSET |
| | Euroopan komissio |
| 2011/C 109/02 | Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen | 2 |
| 2011/C 109/03 | Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen | 6 |

V   Ilmoitukset

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

2011/C 109/02

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen

2

2011/C 109/03

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen

6

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

| 8.4.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 109/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 109/1

---

Euron kurssi (1)

7. huhtikuuta 2011

2011/C 109/01

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,4283 |
| JPY | Japanin jeniä | 121,70 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4571 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,87590 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 9,0455 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,3118 |
| ISK | Islannin kruunua | |
| NOK | Norjan kruunua | 7,8175 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 24,435 |
| HUF | Unkarin forinttia | 264,28 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| LVL | Latvian latia | 0,7093 |
| PLN | Puolan zlotya | 3,9755 |
| RON | Romanian leuta | 4,1125 |
| TRY | Turkin liiraa | 2,1620 |
| AUD | Australian dollaria | 1,3614 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,3695 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 11,1009 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,8345 |
| SGD | Singaporin dollaria | 1,8002 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 557,45 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 9,5544 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 9,3442 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,3720 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 12 387,16 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,3263 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 61,531 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 40,3840 |
| THB | Thaimaan bahtia | 42,963 |
| BRL | Brasilian realia | 2,2842 |
| MXN | Meksikon pesoa | 16,8443 |
| INR | Intian rupiaa | 63,1380 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,4283

JPY

Japanin jeniä

121,70

DKK

Tanskan kruunua

7,4571

GBP

Englannin puntaa

0,87590

SEK

Ruotsin kruunua

9,0455

CHF

Sveitsin frangia

1,3118

ISK

Islannin kruunua

NOK

Norjan kruunua

7,8175

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

24,435

HUF

Unkarin forinttia

264,28

LTL

Liettuan litiä

3,4528

LVL

Latvian latia

0,7093

PLN

Puolan zlotya

3,9755

RON

Romanian leuta

4,1125

TRY

Turkin liiraa

2,1620

AUD

Australian dollaria

1,3614

CAD

Kanadan dollaria

1,3695

HKD

Hongkongin dollaria

11,1009

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,8345

SGD

Singaporin dollaria

1,8002

KRW

Etelä-Korean wonia

1 557,45

ZAR

Etelä-Afrikan randia

9,5544

CNY

Kiinan juan renminbiä

9,3442

HRK

Kroatian kunaa

7,3720

IDR

Indonesian rupiaa

12 387,16

MYR

Malesian ringgitiä

4,3263

PHP

Filippiinien pesoa

61,531

RUB

Venäjän ruplaa

40,3840

THB

Thaimaan bahtia

42,963

BRL

Brasilian realia

2,2842

MXN

Meksikon pesoa

16,8443

INR

Intian rupiaa

63,1380

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

V Ilmoitukset

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

| 8.4.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 109/2 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 109/2

---

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen

2011/C 109/02

Hakemuksen julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 (1) 7 artiklassa tarkoitetulla tavalla. Vastaväitteet on toimitettava komissiolle kuuden kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006

”CILIEGIA DELL’ETNA”

EY N:o: IT-PDO-0005-0572-23.11.2006

SMM ( ) SAN ( X )

1.   Nimi:

”Ciliegia dell'Etna”

2.   Jäsenvaltio tai kolmas maa:

Italia

3.   Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus:

3.1   Tuotelaji:

| Luokka 1.6: | Hedelmät, vihannekset ja viljat sellaisenaan tai jalostettuina |
| --- | --- |

Luokka 1.6:

Hedelmät, vihannekset ja viljat sellaisenaan tai jalostettuina

3.2   Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta:

SAN-nimitys ”Ciliegia dell'Etna” myönnetään Rosaceae-heimon lajin ”Prunus avium L.” ekotyyppiin Mastrantonio (Donnantonio) kuuluville makeille kirsikoille. Sen erityisominaisuudet ovat seuraavat:

| — | Sokerit: ≥ 19 Brix-asteikolla |
| --- | --- |

—

Sokerit: ≥ 19 Brix-asteikolla

| — | Happamuus (g omenahappoa/100 ml): ≤ 0,4 |
| --- | --- |

—

Happamuus (g omenahappoa/100 ml): ≤ 0,4

| — | Sokeri- ja happopitoisuuden suhde: ≥ 47,5 |
| --- | --- |

—

Sokeri- ja happopitoisuuden suhde: ≥ 47,5

| — | Kiinteys (N): ≥ 5,5 |
| --- | --- |

—

Kiinteys (N): ≥ 5,5

| — | Kannan pituus (mm): 35–55 |
| --- | --- |

—

Kannan pituus (mm): 35–55

| — | Hedelmän vähimmäispaino (g): 7 |
| --- | --- |

—

Hedelmän vähimmäispaino (g): 7

Ciliegia dell'Etna -kirsikat ovat kirkkaanpunaisia, niiden koko vaihtelee keskisuuresta suureen, niiden kuori on napakka ja hedelmäliha hyvin tiivis ja niiden kanta on pitkä.

Hedelmä on makea muttei äitelä, sillä alhainen happopitoisuus takaa hyvin miellyttävän ja tasapainoisen maun.

Ciliegia dell'Etnan myyntiluokat määritellään seuraavasti:

| — | Ekstra (E): hedelmien paino > 8,5 grammaa; |
| --- | --- |

—

Ekstra (E): hedelmien paino > 8,5 grammaa;

| — | I luokka: hedelmien paino 7–8,5 grammaa. |
| --- | --- |

—

I luokka: hedelmien paino 7–8,5 grammaa.

3.3   Raaka-aineet (ainoastaan jalostetut tuotteet):

—

3.4   Rehu (ainoastaan eläinperäiset tuotteet):

—

3.5   Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella:

Ciliegia dell'Etnan viljelyn on tapahduttava jäljempänä 4 kohdassa rajatulla alueella. Erityisesti on mainittava, että kyseinen SAN-tuote on kerättävä hedelmien luonnollisen kypsymisen jälkeen käsin siten, että kanta pysyy kiinni kirsikoissa, jotta estetään pilaantuminen ja homeen muodostuminen. Kirsikat on säilytettävä sadonkorjuusta alkaen kaupan pitämiseen saakka viileässä ja varjossa, jotta vältetään laadun ja säilyvyyden heikentyminen.

3.6   Viipalointia, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt:

SAN-nimityksellä Ciliegia dell'Etna varustetut kirsikat on pakattava 4 kohdassa rajatulla tuotantoalueella, jotta estetään kuljetuksesta irtotavarana aiheutuva kirsikoiden erityispiirteiden heikentyminen ja katoaminen. Käsittely- ja kuljetustoimet voisivat itse asiassa heikentää kirsikoita ja erityisesti niiden eksokarppia ja hedelmälihaa aiheuttamalla kolhiutumisia, halkeamia ja näin ollen homeen muodostumista, jolloin kulutukseen SAN-nimityksellä Ciliegia dell'Etna saatetun tuotteen laatu muuttuisi.

Sen vuoksi on tarpeen, että tällaiset toimet toteutetaan tuotantoalueella ja niistä huolehtii ammattitaitoinen henkilöstö, eikä kirsikoita kuljeteta mihinkään ennen pakkaamista vaan ne viedään suoraan riittävän kokoisiin säiliöihin sen jälkeen, kun niille on tehty ensimmäinen lajittelu hylättävien kirsikoiden poistamiseksi. Ellei kirsikoita saateta myyntiin 48 tunnin kuluessa keruusta, ne on jäähdytettävä kylmätiloissa, ja niille on yleisesti ottaen tehtävä kaikki käsittelyt, jotka soveltuvat niiden hengityksen hidastamiseen.

SAN-nimityksellä Ciliegia dell’Etna varustetut kirsikat on pidettävä kaupan tuoreina uusissa, puhtaissa ja kuivissa, enintään 10 kg:n pakkauksissa, jotka on valmistettu pakkausalalla sovellettavien vaatimusten mukaisesta kovasta materiaalista ja joiden korkeus on enintään 12 cm, jotta vältetään kirsikoiden litistyminen kuljetuksen aikana.

Pakkauksen on sisällettävä ainoastaan ekotyyppiin Mastrantonio (Donnantonio) kuuluvia, kypsyysasteeltaan ja painoltaan yhtenäisiä kirsikoita.

Jokainen pakkaus on käärittävä muovikelmuun ja suljettava kiinnittämällä takuusinetti, joka murtuu pakkausta avattaessa.

3.7   Merkintöjä koskevat erityissäännöt:

Pakkauksen ulkopinnalla on nimityksen tunnuksen lisäksi oltava yhteisön tunnus ja sitä koskevat merkinnät, lain edellyttämät tiedot, kuten pakkaajan nimi, toiminimi ja osoite sekä mahdollisesti niiden tilojen nimet, joilta kirsikat ovat peräisin, alkuperäinen nettopaino, pakkaamispäivä ja myyntiluokka. Muiden kuin tässä eritelmässä nimenomaisesti mainittujen alkuperään liittyvien tietojen tai kuluttajaa mahdollisesti harhaanjohtavien merkintöjen lisääminen on kiellettyä. Nimityksen tunnus on mitoiltaan 100 mm × 38 mm olevan suorakaiteen muotoinen. Sen yläosassa on teksti ”Denominazione d’Origine Protetta”, keskellä lyhenne DOP ja alaosassa nimitys ”Ciliegia dell’Etna”. Oikeassa laidassa on kuvattuna kaksi erikokoista kirsikkaa Sisilian aluetta kuvaavan kartan päällä.

Image

4.   Maantieteellisen alueen tarkka rajaus:

SAN-kirsikoiden Ciliegia dell'Etna tuotantoalue ulottuu Joonianmereltä 1 600 metrin korkeuteen Etnan itä- ja kaakkoisrinteille. Se käsittää Catanian maakunnassa sijaitsevien seuraavien kuntien hallinnolliset alueet: Giarre, Riposto, Mascali, Fiumefreddo di Sicilia, Piedimonte Etneo, Linguaglossa, Castiglione di Sicilia, Randazzo, Milo, Zafferana Etnea, S. Venerina, Sant’Alfio, Trecastagni, Pedara, Viagrande, Nicolosi, Ragalna, Adrano, Biancavilla, S. Maria di Licodia, Belpasso, Aci S. Antonio ja Acireale.

5.   Yhteys maantieteelliseen alueeseen:

5.1   Maantieteellisen alueen erityisyys:

SAN-nimityksellä Ciliegia dell’Etna varustettujen kirsikoiden viljelyaluetta leimaa maa-aines, joka on kehittynyt vulkaanista alkuperää olevista kerrostumista. Vulkaaninen maa-aines ja huomattavat lämpötilanvaihtelut määrittävät erityisesti Ciliegia dell'Etna -kirsikoiden punaisen värin. Vuoristossa maakerros on ohut, sen pinnalla on runsaasti kiviä, se on hiekkaista ja sisältää runsaasti luita, kun taas alemmissa korkeuksissa ja rannikolla maakerros on rikkaampi ja paksumpi, sisältää savea ja hiekkaa ja soveltuu kasteluun. Se seikka, että alue ulottuu jopa 1 600 metrin korkeuteen merenpinnasta, tarjoaa Ciliegia dell'Etna -kirsikoille ainutlaatuiset parametrit kypsymisaikojen kannalta. Kirsikoiden kypsymisajankohta vaihteleekin hyvin suuresti ja kestää ekotyypin Mastrantonio (Donnantonio) tapauksessa kesäkuun alusta heinäkuun kolmannen viikon loppuun. Hallat ovat harvinaisia ja johtuvat lämpötilainversiosta, joka esiintyy lievempänä tuulisilla kukkuloiden rinteillä. Heinäkuussa rekisteröity korkein absoluuttinen lämpötila on 44,3 °C, ja keskimääräinen enimmäislämpötila on 39–40 °C. Vuosittaiset sademäärät, jotka ovat sitä suuremmat mitä korkeammalla alue sijaitsee, ovat maakunnan ja koko Sisilian korkeimmat.

5.2   Tuotteen erityisyys:

Seikka, joka erottaa Ciliegia dell'Etna -kirsikat kaikista muista alueella esiintyvistä lajikkeista tai alueen ulkopuolella kasvatetuista saman lajikkeen kirsikoista, on alhainen happopitoisuus, joka yhdistyy kirsikoiden napakkuuteen ja hyvään sokeripitoisuuteen. Nämä ominaisuudet mahdollistavat kypsät, kirkkaanpunaiset ja pulleat, hyvin makeat kirsikat, joihin ei kuitenkaan liity korkean sokeripitoisuuden tuotteille tyypillistä äitelyyttä. Näihin ominaisuuksiin yhdistyy myös erityislaatuinen kypsymiskausi, joka on muita kirsikoita pidempi, sillä kypsymisajankohta määräytyy sen mukaan, miten korkealla merenpinnasta Etnan rinteillä sijaitsevilla viljelyalueilla kirsikoita kasvatetaan.

5.3   Syy-seuraussuhde, joka yhdistää maantieteellisen alueen seuraaviin: tuotteen laatu tai ominaisuudet (kun kyseessä SAN) tai tuotteen erityislaatu, maine tai muut ominaisuudet (kun kyseessä SMM):

Etnan alue on hyvin tunnettu laadukkaiden kirsikoiden tuotantoalue. Nimi ”Etna” on läheisesti sidoksissa kirsikoihin, sillä monet italialaiset kuluttajat yhdistävät Etnan alueen kirsikoihin ja päinvastoin. Ciliegia dell’Etna -kirsikoiden erityispiirteet johtuvat suurelta osin tuotantoalueen pinnanmuodostuksesta ja maaperä- ja ilmasto-olosuhteista sekä viljelijöiden antamasta panoksesta maanmuokkaukseen ja viljelysten hoitoon. Tosiasia on, että vaikka tuotantoalueen sijainti Etnan itä- ja kaakkoisrinteillä, runsas auringonpaiste, vallitsevat tuulet ja huomattavat lämpötilanvaihtelut ovat kirsikoiden kasvatusta suosivia ilmasto-olosuhteita, Etnan läheisyydestä aiheutuvat vaikeudet ovat vaatineet paikallisilta viljelijöiltä suuria ponnistuksia, jotta karkea ja kuiva laavamaa on saatu tuottavaksi. Tältä osin ihmisen panos näkyy raskaina agronomisina toimina, joita on toteutettu pohjaveden oton, maaperän syväkynnön ja maansiirron alalla ja jotka ovat johtaneet viljelysten kehittymiseen eri korkeuksille ja viljelijöiden näiden viljelmien hoidon alalla hankkimiin erityistaitoihin. Viljelijöiden tähän päivään asti jatkunut sitoutuminen Etnan rinteillä sijaitsevien viljelmien hoitoon ja asianmukaiseen hyödyntämiseen mahdollistaa kirsikoiden vaiheittaisen kypsymisen ja näin ollen sadonkorjuukauden pidentämisen. Tällä tavoin Ciliegia dell'Etna -kirsikoiden tuottajat voivat ottaa erityisen suotuisista ilmasto-oloista kaiken irti ja tuottaa hedelmiä, joita arvostetaan niiden kirkkaan värin, koostumuksen ja hienostuneen maun ansiosta. Tuotteen laadusta todistaa myös sen kunniaksi järjestettävän perinteisen juhlan jatkuva suosio.

Luonnonympäristön, inhimillisten tekijöiden ja vuosisataisten perinteiden ohella myös ponnistelut ”sciaren” (arabiankielinen ilmaisu, joka tarkoittaa palanutta maata) muuntamiseksi hedelmälliseksi viljelysmaaksi ja alueella olevien kastelulaitteiden laajamittainen käyttö, joka mahdollistaa viljelmien kastelun hätätapauksissa ja kastelulannoituksen kuivalle kaudelle ajoittuvan pitkän kasvukauden aikana, ovat vaikuttaneet ratkaisevasti Ciliegia dell’Etna -kirsikoiden ja Etnan alueen välillä vallitsevaan erityisen läheiseen yhteyteen.

Ciliegia dell’Etna -kirsikoiden viljelyn ympärille onkin vuosien mittaan kehittynyt tärkeä kulttuurillinen ja taloudellinen konteksti, joka koostuu hedelmien ja vihannesten viljelijöiden vuosisatojen ajan harjoittamista ammateista, perinteistä ja käytänteistä, joita tarkoittavia ilmaisuja esiintyy edelleenkin murresanastossa (”cirasa” tai ”ciriegia”) tai jotka liittyvät maanmuokkaukseen, joka tunnetaan nimityksellä ”terre scatinate”, laavamaita muokkaamalla saatuihin maa-aloihin, viljelykäytänteisiin, joihin liittyy erilaisia varttamismenetelmiä (”a sgroppo” tai ”a pezza”) ja käsin tapahtuvaan sadonkorjuuseen, jossa käytetään 30 pienan tikapuita ja koreja, joita kutsutaan nimellä ”panari”.

Kaikkien edellä esitettyjen seikkojen perusteella voidaan monien kirjallisten lähteiden tapaan todeta yhteenvetona, että Ciliegia dell'Etna -kirsikoiden viljely kyseisellä alueella on hyvin vanhaa perua ja että paikallisten viljelijöiden sukupolvesta toiseen hankkima kokemus, johon yhdistyy jatkuvasti harjoitettava tutkimus ja erityisten viljelymenetelmien käyttöönotto, on tukenut edellytyksiä, jotka ovat mahdollistaneet kyseisten kirsikoiden viljelyn vakiintumisen ajan mittaan onnistuneesti niin, että se on nykyisin osa asianomaisen alueen historiallista kulttuuriperintöä.

Eritelmän julkaisutiedot:

(Asetuksen (EY) N:o 510/2006 5 artiklan 7 kohta)

Hallitus on aloittanut kansallisen vastaväitemenettelyn julkaisemalla 30. maaliskuuta 2006Italian tasavallan virallisen lehden numerossa 75 ehdotuksen suojatun alkuperänimityksen ”Ciliegia dell’Etna” hyväksymiseksi.

Eritelmän täydelliseen toisintoon voi tutustua

| — | joko seuraavan linkin kautta: http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg
  tai |
| --- | --- |

—

joko seuraavan linkin kautta: http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg

tai

| — | menemällä suoraan ministeriön www-sivuston etusivulle (http://www.politicheagricole.it) ja klikkaamalla ensin ”Prodotti di Qualità” (vasemmalla) ja sen jälkeen ”Disciplinari di Produzione all'esame dell'UE [regolamento (CE) n. 510/2006]”. |
| --- | --- |

—

menemällä suoraan ministeriön www-sivuston etusivulle (http://www.politicheagricole.it) ja klikkaamalla ensin ”Prodotti di Qualità” (vasemmalla) ja sen jälkeen ”Disciplinari di Produzione all'esame dell'UE [regolamento (CE) n. 510/2006]”.

---

(1)  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12.

---

| 8.4.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 109/6 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 109/6

---

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen

2011/C 109/03

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 (1) 7 artiklassa tarkoitetulla tavalla. Vastaväitteet on toimitettava komissiolle kuuden kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006

”HOLSTEINER KATENSCHINKEN”/”HOLSTEINER SCHINKEN”/”HOLSTEINER KATENRAUCHSCHINKEN”/”HOLSTEINER KNOCHENSCHINKEN”

EY-N:o: DE-PGI-0005-0713-14.07.2008

SMM ( X ) SAN ( )

1.   Nimi:

”Holsteiner Katenschinken”/”Holsteiner Schinken”/”Holsteiner Katenrauchschinken”/”Holsteiner Knochenschinken”

2.   Jäsenvaltio tai kolmas maa:

Saksa

3.   Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus:

3.1   Tuotelaji:

| Luokka 1.2 – | Lihavalmisteet |
| --- | --- |

Luokka 1.2 –

Lihavalmisteet

3.2   Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta:

Holsteiner Katenschinken/Holsteiner Schinken/Holsteiner Katenrauchschinken/Holsteiner Knochenschinken, jota jäljempänä kutsutaan yhteisesti Holsteiner Katenschinkeniksi, valmistetaan kinkusta, josta ei ole poistettu istuin- ja putkiluuta. Kinkku leikataan pyöreäksi (Hamburger Rundschnitt), suolataan käsin ja kylmäsavustetaan hitaasti pyökkipuun savussa. Koko valmistusprosessi raaka-aineen vastaanottamisesta koko kinkun kypsymiseen tapahtuu yksilöidyllä maantieteellisellä alueella ja kestää vähintään neljä kuukautta. Kypsynyt kinkku on leikkauspinnaltaan voimakkaan punainen ja hiukan juovainen. Kinkussa tuoksuu ja maistuu miellyttävällä tavalla luonnonsavu, erityisesti pyökki. Sen rasva maistuu hieman pähkinälle. Holsteiner Katenschinken tuntuu käteen pehmeältä ja kiinteältä.

Valmis Holsteiner Katenschinken painaa käytetystä sikarodusta riippuen noin 7,5–19 kiloa. Vesipitoisuus on enintään 68 prosenttia.

Holsteiner Katenschinkenin perusvalmistusaineina käytetään kinkkua, savua, suolaa, typpihapon suoloja, nitriittisuolaa ja mausteita. Hitaassa kylmäsavustusmenetelmässä käytetään pelkästään pyökkipuuta.

Holsteiner Katenschinken myydään kokonaisena tai asiakkaan toivomuksesta paloiteltuna. Leikatut palat kypsytetään tyhjiössä ja myydään kypsymisajan jälkeen (paloina Pape, Kappe ja Blume tai siivuina).

3.3   Raaka-aineet (ainoastaan jalostetut tuotteet):

Holsteiner Katenschinkenin raaka-aineena käytetään mitä tahansa alkuperää olevien sikojen potkaa.

3.4   Rehu (ainoastaan eläinperäiset tuotteet):

—

3.5   Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella:

Koko valmistusprosessin on raaka-aineen vastaanottamisesta koko kinkun kypsymiseen tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella.

3.6   Viipalointia, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt:

—

3.7   Merkintöjä koskevat erityiset säännöt:

Tuotteen (kokonainen, paloiteltu tai viipaloitu kinkku) pakkaukseen merkitään Holsteiner katenschinken. Schutzgemeinschaft Schleswig-Holsteinischer Schinkenhersteller e.V. antaa jäsentensä käyttää yhdistyksen merkkiä, joka voidaan kiinnittää Holsteiner katenschinkenin (kokonainen, paloiteltu tai viipaloitu kinkku) pakkaukseen. Myös yhdistykseen kuulumattomat yritykset voivat valmistaa ja markkinoida Holsteiner Katenschinkeniä, jos ne täyttävät eritelmän ehdot.

4.   Maantieteellisen alueen tarkka rajaus:

Maantieteellinen alue kattaa koko Schleswig-Holsteinin osavaltion.

5.   Yhteys maantieteelliseen alueeseen:

5.1   Maantieteellisen alueen erityisyys:

Holsteiner Katenschinkenillä on Schleswig-Holsteinin alueella pitkät perinteet, ja se on kiinteä osa alueen kulttuuria.

Holsteiner Katenschinkenin kehitykseen ovat ajan myötä vaikuttaneet monet eri tekijät, jotka ovat leimaa-antavia Holsteiner Katenschinkenin erityiselle valmistusmenetelmälle ja sen tuloksena saatavalle erityiselle laadulle:

| — | Schleswig-Holsteiniin on sen sääoloista johtuen kehittynyt paljon tammi- ja pyökkimetsää. Tammen ja pyökin hedelmiä – tammenterhoja ja pyökinpähkinöitä – käytettiin entisaikaan sikojen lihottamiseen. Lihasika- ja metsätalous olivat aiemmin tärkeitä maatalouden tukipilareita. |
| --- | --- |

—

Schleswig-Holsteiniin on sen sääoloista johtuen kehittynyt paljon tammi- ja pyökkimetsää. Tammen ja pyökin hedelmiä – tammenterhoja ja pyökinpähkinöitä – käytettiin entisaikaan sikojen lihottamiseen. Lihasika- ja metsätalous olivat aiemmin tärkeitä maatalouden tukipilareita.

| — | Pyökkipuuta käytettiin paitsi talojen rakentamisessa myös talojen avoimissa tulisijoissa, koska ne paloivat pitkään. Schleswig-Holsteinissa kehittyi puun runsauden ja elinkeinon luonteen johdosta erityinen talotyyppi Hallenhaus, jossa ei ollut savupiippua. Avoimen tulisijan savussa savustettiin kinkkua ja muita lihatuotteita. Savustaminen oli siihen aikaan yksi harvoista säilöntämenetelmistä. Hallenhaus on ollut pääasiallinen talotyyppi alueen varhaisimmasta asutuksesta keskiaikaan ja teollistumisen aikakauteen saakka, ja näitä talotyyppejä tavataan eniten Schleswig-Holsteinissa. |
| --- | --- |

—

Pyökkipuuta käytettiin paitsi talojen rakentamisessa myös talojen avoimissa tulisijoissa, koska ne paloivat pitkään. Schleswig-Holsteinissa kehittyi puun runsauden ja elinkeinon luonteen johdosta erityinen talotyyppi Hallenhaus, jossa ei ollut savupiippua. Avoimen tulisijan savussa savustettiin kinkkua ja muita lihatuotteita. Savustaminen oli siihen aikaan yksi harvoista säilöntämenetelmistä. Hallenhaus on ollut pääasiallinen talotyyppi alueen varhaisimmasta asutuksesta keskiaikaan ja teollistumisen aikakauteen saakka, ja näitä talotyyppejä tavataan eniten Schleswig-Holsteinissa.

| — | Hallenhaus, jonka mallin mukaan rakennettiin myös savustamoita (Räucherkaten), liittyy erottamattomasti Holsteiner Katenschinkenin kylmäsavustusmenetelmän perinteeseen ja kehittymiseen, ja myös kuluttajat yhdistävät sen mielessään myönteisesti tähän kinkkuerikoisuuteen. |
| --- | --- |

—

Hallenhaus, jonka mallin mukaan rakennettiin myös savustamoita (Räucherkaten), liittyy erottamattomasti Holsteiner Katenschinkenin kylmäsavustusmenetelmän perinteeseen ja kehittymiseen, ja myös kuluttajat yhdistävät sen mielessään myönteisesti tähän kinkkuerikoisuuteen.

| — | Schleswig-Holsteinin jatkuvasti korkean ilmankosteuden vuoksi kinkkua ei voinut ilmakuivata (homehtumisvaara). Tältä pohjalta syntyi Holsteiner Katenschinkenin erityinen savustusmenetelmä. |
| --- | --- |

—

Schleswig-Holsteinin jatkuvasti korkean ilmankosteuden vuoksi kinkkua ei voinut ilmakuivata (homehtumisvaara). Tältä pohjalta syntyi Holsteiner Katenschinkenin erityinen savustusmenetelmä.

| — | Kinkku oli mahdollista suolata jo ennen savustamista, koska suolaa oli saatavilla jo varhain. Suolaa saatiin merisuolasta tai suolapitoisista kasveista polttamalla. Kasvava kysyntä katettiin kauppareittien Ochsenweg ja Salzstrasse kautta. |
| --- | --- |

—

Kinkku oli mahdollista suolata jo ennen savustamista, koska suolaa oli saatavilla jo varhain. Suolaa saatiin merisuolasta tai suolapitoisista kasveista polttamalla. Kasvava kysyntä katettiin kauppareittien Ochsenweg ja Salzstrasse kautta.

| — | Teollistumisen aikakauden alussa 1800-luvun puolivälissä ja lihankysynnän kasvettua kinkun savustamisesta tuli Schleswig-Holsteinissa elinkeino eli kinkkua ei enää savustettu pelkästään omaan tarpeeseen. |
| --- | --- |

—

Teollistumisen aikakauden alussa 1800-luvun puolivälissä ja lihankysynnän kasvettua kinkun savustamisesta tuli Schleswig-Holsteinissa elinkeino eli kinkkua ei enää savustettu pelkästään omaan tarpeeseen.

| — | Perinteinen savustusmenetelmä on Schleswig-Holsteinissa myös kiinteä osa perinteitä. Sikojen teurastus ja kinkun savustaminen olivat perinteisesti kylmän vuodenajan töitä. |
| --- | --- |

—

Perinteinen savustusmenetelmä on Schleswig-Holsteinissa myös kiinteä osa perinteitä. Sikojen teurastus ja kinkun savustaminen olivat perinteisesti kylmän vuodenajan töitä.

5.2   Tuotteen erityisyys:

Holsteiner Katenschinkenin valmistuksessa käytetään pelkästään käsin suolattua raakakinkkua. Menetelmää kutsutaan kuivasuolaukseksi. Kinkkuja kypsytetään 3–8 viikon ajan pysyvästi alhaisessa lämpötilassa suolaustilassa, ja ne suolataan käsin kerran viikossa. Suolaseos hierotaan kinkkuihin suolauspöydillä, ja kinkut kypsytetään suolausaltaissa tai hyllyillä. Suolauksen aikana suola ja mausteet kulkeutuvat hitaasti kinkun sisään.

Suolauksen jälkeen kinkut harjataan tai huuhdellaan ja viedään lopullista kypsymistä varten jäähdytettyyn tilaan, jonka lämpötila on vakio. Tämän prosessin aikana kinkku kypsyy.

Ennen kuin kinkku ripustetaan savustustilaan, sen pinnan annetaan kuivua. Savustus voi kestää monta viikkoa. Savustus tapahtuu sekä perinteisissä savustamoissa että nykyaikaisissa savustushuoneissa. Ratkaiseva tekijä Holsteiner Katenschinkenin tyypilliselle maulle on se, että polttopuuna käytetään pyökkiä: pyökkipelletit tai -lastut palavat hitaasti, kytevät hiljalleen ja antavat savua.

Kypsynyt Holsteiner Katenschinken on leikkauspinnaltaan voimakkaan punainen ja hiukan juovainen. Kinkku tuoksuu ja maistuu miellyttävällä tavalla luonnonsavulle. Sen rasva maistuu hieman pähkinälle. Holsteiner Katenschinken tuntuu käteen pehmeältä ja kiinteältä.

5.3   Syy-seuraussuhde, joka yhdistää maantieteellisen alueen seuraaviin: tuotteen laatu tai ominaisuudet (kun kyseessä SAN) tai tuotteen erityislaatu, maine tai muut ominaisuudet (kun kyseessä SMM):

Edellä selostetut Schleswig-Holsteiniin liittyvät erityiset tekijät – ilmasto-olot, erityinen avoimen tulisijan talomuoto, tarvittavien raaka-aineiden saatavuus ja talouden kehitys – ovat suosineet pitkää perinnettä, jonka mukaan Holsteiner Katenschinken valmistetaan kylmäsavustusmenetelmällä pyökkipuusavua käyttäen, ja edesauttaneet sitä, että tuote on saanut merkittävän sijan Schleswig-Holsteinin kulttuurissa. Holsteiner Katenschinkenistä on muodostunut alueellinen erikoisuus, jonka maine perustuu tiiviiseen yhteyteen alkuperäalueen kanssa.

Holsteiner Katenschinken on tyypillinen alueellinen erikoisuus, jolla on pitkät perinteet ja joka tunnetaan hyvin myös Schleswig-Holsteinin ulkopuolella, mutta erityinen maine sillä on varsinkin alkuperäalueellaan.

Holsteiner Katenschinkenilla on ollut erinomainen maine jo monen sadan vuoden ajan. Vanhin asiaa koskeva kirjallinen lähde on vuodelta 1608. Se koskee kinkun lähettämistä Schleswig-Holsteinista Tanskan kuninkaalle Kristian IV:lle, joka oli tuolloin Schleswig-Holsteinin hallitsija. Schleswig-Holsteinista peräisin olevien kinkun ja silavan korkeaa laatua ja markkina-arvoa verrattuna Westfalenista, Pommerista ja Tanskasta peräisin oleviin savustustuotteisiin korostettiin jo Zedlersin yleissanakirjassa vuodelta 1742.

Schleswig-Holsteinista peräisin olevat kinkku ja silava kuuluivat kysytyimpiin vientituotteisiin Länsi-Intiaan 1700-luvulla suuntautuneiden matkojen aikana, ja niitä vaihdettiin Karibian saarilta peräisin olevaan sokeriin ja rommiin.

Paikalliset ravintolat ovat jo kauan tarjonneet Holsteiner Katenschinkeniä erityisen maukkaana alueellisena erikoisuutena. Holsteiner Katenschinken on jo vuosikymmenten ajan ollut lähes jokaisen alueellisia ruokia tarjoavan ravintolan ja hotellin ruokalistalla läpi vuoden. Lisäksi se on alueellisessa keittiössä suosituin perinteinen lisuke alueella tuotetulle parsalle.

Holsteiner Katenschinkeniä esitellään suosittuna herkkuna myös matkailumainoksissa ja eri tiedotusvälineissä. Historialliset kinkkusavustamot ovat kiinteä osa bussimatkailijoiden ja lukuisten päivämatkailijoiden retkiohjelmaa. Monet kausittaiset kinkkujuhlat lisäävät osaltaan Holsteiner Katenschinkenin tunnettuutta.

Lisäksi Schleswig-Holsteinin osavaltio on esitellyt Holsteiner Katenschinkeniä jo vuosikymmenten ajan erinomaisena ja alueellisena erikoisuutena Berliinin elintarvike- ja maatalousmessuilla (Kansainvälinen vihreä viikko).

Eritelmän julkaisutiedot:

Täydellinen eritelmä on julkaistu seuraavassa:

Markenblatt nro 51, 21.12.2007, osa 7a-aa, s. 23771.

http://publikationen.dpma.de/DPMApublikationen/dld_gd_file.do?id=221

---

(1)  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12.

---